УХВАЛА

м. Київ

11.09.2024Справа № 910/9425/23

Господарський суд міста Києва у складі судді Ковтуна С.А., розглянувши матеріали справи

за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Авіакомпанія Скайп»

до ОСОБА_1

приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Павлюка Назара Васильовича

державного підприємства «Сетам»

третя особа на стороні позивача, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, товариство з обмеженою відповідальністю «Скай-стрім»

про визнання недійсними електронного аукціону (торгів) та свідоцтва про придбання майна, застосування наслідків недійсності правочину шляхом витребування майна, скасування реєстраційної дії,

Представники:

не викликались

ВСТАНОВИВ:

До суду звернулося з позовом товариство з обмеженою відповідальністю «Авіакомпанія Скайп» до ОСОБА_1 (відповідача-1), приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Павлюка Назара Васильовича (відповідача-2), державного підприємства «Сетам» (відповідача-3) про:

- визнання недійсним електронного аукціону (торгів) з реалізації арештованого майна, а саме корпоративних прав - частки в розмірі 100% статутного капіталу товариства з обмеженою відповідальністю «Скай-стрім», оформленого протоколом від 13.03.2023 № 584337;

- визнання недійсним свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів (аукціону), а саме корпоративних прав - частки в розмірі 100% статутного капіталу товариства з обмеженою відповідальністю «Скай-стрім»;

- застосування наслідків недійсності правочину шляхом витребування від майна ОСОБА_1 майна, а саме корпоративних прав - частки в розмірі 100% в статутному капіталі товариства з обмеженою відповідальністю «Скай-стрім»;

- скасування реєстраційної дії в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань від 10.05.2023 за номером 002034279.

Позовні вимоги мотивовані порушенням оцінки вартості належної позивачу частки в розмірі 100% в статутному капіталі товариства з обмеженою відповідальністю «Скай-стрім» (оцінена в розмірі 5000 грн) та порядку реалізації майна, внаслідок чого було обмежено коло учасників торгів, а продаж майна здійснено за значно заниженою ціною. Продаж належної позивачу частки в розмірі 100% у статутному капіталі товариства з обмеженою відповідальністю «Скай-стрім» здійснено у межах виконавчого провадження про стягнення боргу з товариства з обмеженою відповідальністю «Авіакомпанія Скайп», і внаслідок продажу майна не за реальною (ринковою) вартістю погашено заборгованість позивача в значно меншій сумі. Підтвердженням незаконності оцінки є ухвала Господарського суду міста Києва у справі № 910/17955/21 від 23.05.2023, якою визнано незаконним дії приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Павлюка Назара Васильовича щодо визначення вартості корпоративних прав та визнано незаконною оцінку, на підставі якої встановлено стартову ціну частки.

Позивач вважає електронний аукціон таким, що був організований та проведений з порушенням Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України № 2831/5 від 29.09.2016 (далі - Порядок реалізації арештованого майна), вимог Закону України «Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю», Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», Закону України «Про виконавче провадження» та Національного стандарту № 1 «Загальні засади оцінки майна та майнових прав», а тому на підставі частини першої статті 215, частини першої статті 203 Цивільного кодексу України підлягає визнанню недійсним в судовому порядку, а корпоративні права - витребуванню на користь позивача.

Суд своєю ухвалою від 15.06.2023 постановив розглядати справу № 910/9425/23 у порядку загального позовного провадження, залучити до участі у справі як третю особу на стороні позивача, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, товариство з обмеженою відповідальністю «Скай-стрім».

25 квітня 2024 року суд ухвалив рішення про задоволення позову.

Товариство з обмеженою відповідальністю «Авіакомпанія Скайп» подало заяву про забезпечення позову шляхом заборони ОСОБА_1 приймати рішення про припинення товариства з обмеженою відповідальністю «Скай-стрім» шляхом його реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення) або ліквідації, рішень про призначення ліквідаційної комісії, ліквідатора, комісії з реорганізації, рішень про припинення повноважень виконавчого органу товариства та про передачу повноважень щодо управління справами юридичної особи ліквідаційній комісії, ліквідатору, комісії з реорганізації, рішень про затвердження ліквідаційного балансу, розподільчого балансу, передавального акту.

Заявник вважає, що невжиття заходів забезпечення позову може істотно ускладнити чи унеможливити ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав позивача.

Так, прийняття та виконання рішення про ліквідацію або інші види припинення товариства з обмеженою відповідальністю «Скай-стрім» призведе до незворотних наслідків у вигляді втрати сертифікатів як організації з технічного обслуговування так і авіаційного персоналу та матиме наслідком знецінення майна, яке є предметом спору.

Відповідно до ст. 136 Господарського процесуального кодексу України господарський суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 137 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду, а також з інших підстав, визначених законом.

Частиною 1 статті 137 ГПК України визначено, що позов забезпечується: 1) накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачу і знаходяться у нього чи в інших осіб; 2) забороною відповідачу вчиняти певні дії; 4) забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві, або виконувати щодо нього інші зобов`язання; 5) зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа або іншого документа, за яким стягнення здійснюється у безспірному порядку; 6) зупиненням продажу майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно, або про виключення його з опису і про зняття з нього арешту; 8) зупиненням митного оформлення товарів чи предметів, що містять об`єкти інтелектуальної власності; 9) арештом морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги; 10) іншими заходами у випадках, передбачених законами, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

У рішенні Конституційного Суду України від 16.06.2011 N 5-рп/2011 у справі N 1-6/2011 зазначено, що судочинство охоплює, зокрема, інститут забезпечення позову, який сприяє виконанню рішень суду і гарантує можливість реалізації кожним конституційного права на судовий захист, встановленого статтею 55 Конституції України.

Забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача (боржника) або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача або особи, яка звернулась з відповідними вимогами у справі про банкрутство.

Суд зазначає, що особа, яка подала заяву про забезпечення позову, повинна обґрунтувати причини звернення із заявою про забезпечення позову. З цією метою та з урахуванням загальних вимог, передбачених Господарським процесуальним кодексом України, обов`язковим є подання доказів наявності фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного заходу до забезпечення позову.

У вирішенні питання про забезпечення позову господарський суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення господарського суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Заходи до забезпечення позову повинні бути співрозмірними із заявленими позивачем вимогами. Співмірність передбачає співвідношення господарським судом негативних наслідків від вжиття заходів до забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, та майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Згідно з постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 13 січня 2020 року у справі № 922/2163/17 забезпечення позову - це, по суті обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача з метою реалізації в майбутньому актів правосуддя й задоволених вимог позивача.

Метою вжиття заходів щодо забезпечення позову є уникнення можливого порушення в майбутньому прав та охоронюваних законом інтересів позивача, а також можливість реального виконання рішення суду та уникнення будь-яких труднощів при виконанні у випадку задоволення позову.

Оскільки у цій справі заявлені немайнові вимоги, судове рішення у разі задоволення яких не вимагатиме примусового виконання, то в цьому випадку така підстава вжиття заходів забезпечення позову, як достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду, не підлягає дослідженню, а має застосовуватися та досліджуватися така підстава вжиття заходів забезпечення позову, як достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Такий висновок викладений у постанові Верховного Суду у складі об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 16.08.2018 у справі №910/1040/18.

У немайнових спорах має досліджуватися, чи не призведе невжиття заявленого заходу забезпечення позову до порушення вимоги щодо справедливого та ефективного захисту порушених прав, оскільки позивач не зможе їх захистити в межах одного цього судового провадження за його позовом без нових звернень до суду.

Оцінюючи наведені заявником доводи на відповідність критерію ймовірного утруднення виконання або невиконання рішення господарського суду в разі невжиття таких заходів, суд зазначає, що заявником не наведено достатніх обґрунтувань та не доведено в порядку приписів статей 76 - 79 Господарського процесуального кодексу України, що існує реальна загроза, що невжиття заходів забезпечення позову може істотно ускладнити чи унеможливити ефективний захист або поновлення порушених прав позивача.

На підставі викладеного, керуючись статтями 136, 137, 140, 234 ГПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити товариству з обмеженою відповідальністю «Авіакомпанія Скайп» у задоволенні заяви про забезпечення позову.

Ухвала набрала законної сили 11.09.2024.

Апеляційна скарга на ухвалу може бути подана до Північного апеляційного господарського суду.

Суддя С. А. Ковтун