УХВАЛА

м. Київ

04.09.2024Справа № 910/6222/24

Господарський суд міста Києва у складі судді Пукшин Л.Г., за участі секретаря судового засідання Зайченко О.Г., розглянувши у закритому судовому засіданні матеріали господарської справи

за позовом Кропивницької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону (25006, м. Кропивницький, вул. Шевченка 3, ідентифікаційний код 38296363)

в інтересах держави в особі Міністерства оборони України (03168, м. Київ, просп. Повітрофлотський, буд. 6, ідентифікаційний код 00034022)

до Товариства з обмеженою відповідальністю «ТРЕЙД ГРАНІТ ІНВЕСТ» (03039, м. Київ, вул. Голосіївська, 17, ідентифікаційний код 44638788)

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача Військова частина НОМЕР_1 ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний код НОМЕР_2 )

про стягнення 914 524, 28 грн

за участі представників сторін:

від прокуратури: Гонтар А.Д.

від позивача: Прокопенко К.С

від відповідача: Коханій Т.В.

від третьої особи: не з`явились

ВСТАНОВИВ:

Кропивницька спеціалізована прокуратура у сфері оборони Південного регіону (далі - прокуратура) звернулась до Господарського суду міста Києва з позовом в інтересах держави в особі Міністерства оборони України (далі - позивач) до Товариства з обмеженою відповідальністю «ТРЕЙД ГРАНІТ ІНВЕСТ» (далі - відповідач) про стягнення 914 524, 28 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням Товариством з обмеженою відповідальністю «ТРЕЙД ГРАНІТ ІНВЕСТ» взятих на себе зобов`язань за договором №220/14/2/24/24 на закупівлю продуктів харчування та сушених продуктів різних (15890000-3) продукти харчування (комплект продуктів харчування за Каталогом продуктів) для особового складу (годування штатних тварин) військових частин (установ) та військових навчальних закладів Збройних Сил України в стаціонарних та польових умовах на 2024 рік від 12.12.2023, а саме не забезпечено поставку товарів у кількості та обсягах, визначених у заявках замовника (позивача): на період з 01.01.2024 по 07.01.2024; на період з 15.01.2024 по 21.01.2024; на період з 22.01.2024 по 28.01.2024; на період з 19.02.2024 по 25.02.2024; на період з 26.02.2024 по 03.03.2024, у зв`язку з чим на підставі п. 9.3.5. договору з відповідача підлягає стягненню штраф у розмірі 100% від вартості недопоставленого або несвоєчасно поставленого товару в сумі 784 137, 28 грн, пеня у розмірі 0,1% від вартості недопоставлених або несвоєчасно поставлених харчових продуктів в сумі 75 497, 39 грн та за прострочення понад 30 днів штраф у розмірі 7% від вартості несвоєчасно поставлених або недопоставлених харчових продуктів в сумі 54 889, 61 грн.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 27.05.2024 прийнято вказаний позов до розгляду та відкрито провадження у справі № 910/6222/24, підготовче засідання призначено на 26.06.2024.

06.06.2024 через підсистему ЕСІТС «Електронний суд» представником Міністерства оборони України подано клопотання про розгляд справи у закритому судовому засіданні.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 10.06.2024 клопотання Міністерства оборони України про розгляд справи у закритому судовому засіданні задоволено, ухвалено розгляд справи № 910/6222/24 здійснювати у закритому судовому засіданні.

07.06.2024 через підсистему ЕСІТС "Електронний суд" представником Кропивницької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону подано заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, у якій останній просить провести підготовче засідання, призначене на 26.06.2024 у даній справі в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 11.06.2024 відмовлено у задоволені заяви представника Кропивницької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону про участь у підготовчому засіданні 26.06.2024 в режимі відеоконференції.

10.06.2024 через підсистему ЕСІТС «Електронний суд» представником Кропивницької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону подано заяву про закриття провадження у справі в частині позовних вимог про стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю «ТРЕЙД ГРАНІТ ІНВЕСТ» на користь Міністерства оборони України штрафних санкцій у розмірі 725 136,88 грн.

В обґрунтування прокуратура зазначила, що після відкриття провадження у даній справі між Департаментом ресурсного забезпечення Міністерства оборони України та Товариством з обмеженою відповідальністю «ТРЕЙД ГРАНІТ ІНВЕСТ» підписано Акт звіряння оплати штрафних санкцій за порушення умов договору від 11.12.2023 № 220/14/2/24/12 укладеного між Міністерством оборони України та Товариством з обмеженою відповідальністю «ТРЕЙД ГРАНІТ ІНВЕСТ» станом на 05.06.2024. Вказаний акт скріплений печатками сторін. За змістом даного Акту Товариством з обмеженою відповідальністю «ТРЕЙД ГРАНІТ ІНВЕСТ» сплачено штрафні санкції на загальну суму 725 136,88 грн за порушення умов договору від 11.12.2023 № 220/14/2/24/12, які зафіксовані в Актах про порушення договірних зобов`язань № 32 від 16.01.2024, № 54 від 24.01.2024, № 55 від 24.01.2024, № 113 від 27.02.2024.

20.06.2024 через підсистему ЕСІТС "Електронний суд" представником відповідача подано відзив на позовну заяву, в якому ТОВ «ТРЕЙД ГРАНІТ ІНВЕСТ» зазначило, про відсутності підстав для звернення прокурора до суду. В обґрунтування вказаного відповідач вважає, що прокуратурою не надано жодних вагомих, та і взагалі будь-яких, доводів щодо не здійснення чи не належного здійснення Міністерством оборони України своїх повноважень.

Крім іншого, відповідач зазначив, що з моменту отримання пакету документів на оплату, який визначений п. 6.1. Договору та відповідно до п. 6.2. Договору подається Постачальником за періодами постачання, що є предметом розгляду даної справи, подано до МОУ разом з доказами сплати штрафних санкцій за Актами про порушення договірних зобов`язань №№ 32, 54, 55, 113, що підтверджується платіжними інструкціями:

- № 7956 від 30.04.2023 згідно якої оплачено штрафні санкції згідно Акту про порушення б/н від 16.01.2024 вихідний № 32 відповідно до договору № 220/14/2/24/12 від 12.12.2023 частина А 1469 у розмірі 92 970,22 грн.;

- № 7961 від 30.04.2023 згідно якої оплачено штрафні санкції згідно Акту про порушення б/н від 24.01.2024 вихідний № 54 відповідно до договору № 220/14/2/24/12 від 12.12.2023 частина А 1469 у розмірі 121 401,79 грн.;

- № 7957 від 30.04.2023 згідно якої оплачено штрафні санкції згідно Акту про порушення б/н від 24.01.2024 вихідний № 55 відповідно до договору № 220/14/2/24/12 від 12.12.2023 частина А 1469 у розмірі 243 405,64 грн.;

- № 7997 від 02.05.2023 згідно якої оплачено штрафні санкції згідно Акту про порушення б/н від 27.01.2024 вихідний № 113 відповідно до договору № 220/14/2/24/12 від 12.12.2023 частина А 1469 у розмірі 267 359,23 грн.

Також відповідач у відзиві зазначив, що відсутність обов`язку сплати штрафних санкцій за Актом про порушення № 98 в силу п. 9.4. Договору, оскільки замовником не дотримано порядок та строки подання заявок, визначені п. 3.2. Договору, зокрема, заявка за якою було складено Акт № 98, яку подано 09.02.2024, зі строком постачання 16.01.2024, подано не за 7 діб, а за 6 діб до визначеної Представником Замовника дати постачання.

Протокольною ухвалою від 26.06.2024 підготовче засідання було відкладено до 31.07.2024 у зв`язку з неявкою представників прокуратури та відповідача.

27.07.2024 через підсистему ЕСІТС «Електронний суд» представником Кропивницької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону подано відповідь на відзив, в якій просив суд поновити процесуальний строк на подання відповіді на відзив у справі № 910/6222/24 та задовольнити позовні вимоги.

Протокольною ухвалою від 31.07.2024 підготовче засідання було відкладено до 04.09.2024 та зобов`язано позивача надати суду інформацію стосовно надання Міністерством оборони України відповіді на лист прокуратури від 23.04.2024 № 37-5-6-1110 вих-24.

У судовому засіданні 04.09.2024 суд долучив до матеріалів справи лист Міністерства оборони України 22.05.2024 № 220/74/919, заслухав доводи представника відповідача щодо заявленого клопотання щодо відсутності підстав для звернення прокурора до суду та думку представників прокуратури та позивача та прийшов до висновку про таке.

Як вбачається з матеріалів справи, Кропивницька спеціалізована прокуратура у сфері оборони Південного регіону звернувся до Господарського суду міста Києва з позовом в інтересах держави в особі Міністерства оборони України до Товариства з обмеженою відповідальністю «ТРЕЙД ГРАНІТ ІНВЕСТ» третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача Військова частина НОМЕР_1 про стягнення штрафних санкцій у розмірі 914 524, 28 грн за договором №220/14/2/24/24 на закупівлю продуктів харчування та сушених продуктів різних (15890000-3) продукти харчування (комплект продуктів харчування за Каталогом продуктів) для особового складу (годування штатних тварин) військових частин (установ) та військових навчальних закладів Збройних Сил України в стаціонарних та польових умовах на 2024 рік від 12.12.2023.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Тобто імператив зазначеного конституційного положення встановлює обов`язок органів державної влади та їх посадових осіб дотримуватись принципу законності при здійсненні своїх повноважень, що забезпечує здійснення державної влади за принципом її поділу. Як підкреслив Конституційний Суд України у своєму Рішенні від 01 квітня 2008 року № 4-рп/2008, неухильне додержання органами законодавчої, виконавчої та судової влади Конституції та законів України забезпечує реалізацію принципу поділу влади і є запорукою їх єдності, важливою передумовою стабільності, підтримання громадського миру і злагоди в державі.

В свою чергу, Законом України від 02 червня 2016 року № 1401-VIII "Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)", який набрав чинності 30 вересня 2016 року, до Конституції України внесені зміни, а саме Конституцію доповнено статтею 131-1, пункт 3 частини першої якої передбачає, що прокуратура здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Стаття 53 ГПК України встановлює, що у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі набуває статусу позивача.

Згідно з частиною четвертою статті 53 ГПК України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує: 1) в чому полягає порушення інтересів держави, 2) необхідність їх захисту, 3) визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає 4) орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Питання представництва інтересів держави прокурором у суді врегульовано у статті 23 Закону України "Про прокуратуру" від 14 жовтня 2014 року № 1697-VII, який набрав чинності 15 липня 2015 року. Ця стаття визначає, що представництво прокурором держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів держави, у випадках та порядку, встановлених законом (частина перша). Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження (далі - компетентний орган), а також у разі відсутності такого органу (частина третя). Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень (абзаци перший - третій частини четвертої). У разі встановлення ознак адміністративного чи кримінального правопорушення прокурор зобов`язаний здійснити передбачені законом дії щодо порушення відповідного провадження (частина сьома).

Прокурор може представляти інтереси держави в суді у виключних випадках, які прямо передбачені законом. Розширене тлумачення випадків (підстав) для представництва прокурором інтересів держави в суді не відповідає принципу змагальності, який є однією із засад правосуддя (пункт 3 частини другої статті 129 Конституції України).

Участь прокурора в судовому процесі можлива, крім іншого, за умови обґрунтування підстав для звернення до суду, а саме: має бути доведено нездійснення або неналежне здійснення захисту інтересів держави у спірних правовідносинах компетентним органом або підтверджено його відсутність (частини третя, четверта статті 53 ГПК України, частина третя статті 23 Закону України "Про прокуратуру").

Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює у судовому провадженні компетентний орган, який відсутній або всупереч вимогам закону не здійснює захисту чи робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести (а суд перевірити) причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом і які є підставами для звернення прокурора до суду. Даного висновок викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18.

Крім того, у Постанові колегії суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 07 грудня 2018 року у справі № 924/1256/17 містяться такі правові висновки стосовно представництва прокурором держави в суді:

- з урахуванням ролі прокуратури у демократичному суспільстві та необхідності дотримання справедливого балансу в питанні рівноправності сторін судового провадження, зміст пункту 3 частини першої статті 131-1 Конституції України щодо підстав представництва прокурором інтересів держави в судах не може тлумачитися розширено;

- прокурор може представляти інтереси держави в суді у виключних випадках, які прямо передбачені законом. Розширене тлумачення випадків (підстав) для представництва прокурором інтересів держави в суді не відповідає принципу змагальності, який є однією із засад правосуддя (пункт 3 частини другої статті 129 Конституції України);

- участь прокурора в судовому процесі можлива, крім іншого, за умови обґрунтування підстав для звернення до суду, а саме: має бути доведено нездійснення або неналежне здійснення захисту інтересів держави у спірних правовідносинах компетентним органом або підтверджено його відсутність (частини третя, четверта статті 53 ГПК України, частина третя статті 23 Закону України "Про прокуратуру");

- щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює у судовому провадженні компетентний орган, який відсутній або всупереч вимогам закону не здійснює захисту чи робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести (а суд перевірити) причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом і які є підставами для звернення прокурора до суду;

- підставою для представництва прокурором інтересів держави в суді є належне обґрунтування, підтверджене достатніми доказами, зокрема (але не виключно): повідомленням прокурора на адресу відповідного компетентного органу про звернення до суду від його імені, відповідними запитами, а також копіями документів, отриманих від такого органу, що свідчать про наявність підстав для такого представництва.

Як вбачається із матеріалів справи, позовні вимоги прокурором обґрунтовані неналежним виконанням Товариством з обмеженою відповідальністю «ТРЕЙД ГРАНІТ ІНВЕСТ» взятих на себе зобов`язань за договором №220/14/2/24/24 на закупівлю продуктів харчування та сушених продуктів різних (15890000-3) продукти харчування (комплект продуктів харчування за Каталогом продуктів) для особового складу (годування штатних тварин) військових частин (установ) та військових навчальних закладів Збройних Сил України в стаціонарних та польових умовах на 2024 рік від 12.12.2023, а саме не забезпечено поставку товарів у кількості та обсягах, визначених у заявках замовника (позивача): на період з 01.01.2024 по 07.01.2024; на період з 15.01.2024 по 21.01.2024; на період з 22.01.2024 по 28.01.2024; на період з 19.02.2024 по 25.02.2024; на період з 26.02.2024 по 03.03.2024, у зв`язку з чим на підставі п. 9.3.5. договору з відповідача підлягає стягненню штраф у розмірі 100% від вартості недопоставленого або несвоєчасно поставленого товару в сумі 784 137, 28 грн, пеня у розмірі 0,1% від вартості недопоставлених або несвоєчасно поставлених харчових продуктів в сумі 75 497,39 грн та за прострочення понад 30 днів штраф у розмірі 7% від вартості несвоєчасно поставлених або недопоставлених харчових продуктів в сумі 54 889, 61 грн.

Також Кропивницька спеціалізована прокуратура у сфері оборони Південного регіону зазначає, що листом від 23.04.2024 № 37-5-6-1110 вих-24 проінформувала Міністерство оборони України про наявність підстав для вжиття заходів щодо захисту інтересів держави у даних правовідносинах, у т.ч. шляхом пред`явлення позову.

Таким чином, як вказує прокуратура останньою було надано Міністерство оборони України можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави. Міністерство оборони України з моменту отримання зазначеного листа з позовною заявою про захист своїх порушених прав та законних інтересів у даних правовідносинах не зверталось.

Як вбачається із матеріалів справи, Кропивницька спеціалізована прокуратура у сфері оборони Південного регіону направила на адресу Міністерства оборони України листа № 37-5-6-110ВИХ-24 від 23.04.2024 в якому повідомила про порушення з боку ТОВ «ТРЕЙД ГРАНІТ ІНВЕСТ» взятих на себе зобов`язань за договором №220/14/2/24/24 на закупівлю продуктів харчування та сушених продуктів різних (15890000-3) продукти харчування (комплект продуктів харчування за Каталогом продуктів) для особового складу (годування штатних тварин) військових частин (установ) та військових навчальних закладів Збройних Сил України в стаціонарних та польових умовах на 2024 рік від 12.12.2023 та наявність підстав для вжиття заходів щодо захисту інтересів держави. Вказаний лист за даними трекінг-номеру 0279 на сайті ПАТ «Укрпошта» був отриманий Міністерство оборони України 30.04.2024.

В той же час, наявні в матеріалах справи докази, долучені відповідачем разом із відзивом, свідчать про вжиття Міністерством оборони України усіх заходів захисту інтересів сторони за договором та пред`явлення відповідних вимог відповідачу як постачальнику за договором.

Так у матеріалах справи наявні, зокрема платіжні інструкції про сплату відповідачем штрафних санкцій, за актами №№ 32, 54, 55, 113, що підтверджується відповідними платіжними інструкціями: № 7956 від 30.04.2023, № 7961 від 30.04.2023, № 7957 від 30.04.2023 та № 7997 від 02.05.2023, а також ведення претензійно-позовної роботи щодо акту № 98.

Отже, наявні в матеріалах справи докази свідчать, що на момент отримання Міністерством оборони України листа від прокуратури № 37-5-6-110ВИХ-24 від 23.04.2024 (тобто станом на 30.04.2024), позивачем вже було вжито заходи щодо виконання умов договору постачальником, а останнім відповідно сплачено штрафні санкції за актами №№ 32, 54, 55, 113 та надано свої заперечення щодо акта № 98.

Про вказані обставини Міністерство оборони України повідомило прокуратуру відповідним листом 22.05.2024 № 220/74/919, зокрема Міністерство оборони України повідомило Кропивницьку спеціалізовану прокуратуру у сфері оборони Південного регіону, що станом на 21.05.2024 виконавцем сплачено штрафні санкції за договором на загальну суму 725 136,88 грн, за актами №№ 32, 54, 55, 113. А також повідомили, що у зв`язку із несвоєчасністю подання військовими частинами заявок на постачання продуктів харчування як передбачено договором, відсутні правові підстави для застосування штрафних санкцій до виконавця, зокрема, за актом про порушення № 98 від 20.02.2024.

Крім іншого, як вбачається із матеріалів справи, Кропивницька спеціалізована прокуратура у сфері оборони Південного регіону направила на адресу Міністерства оборони України повідомлення № 37-5-6-1338ВИХ-24 від 16.05.2024 про встановлення підстав та намір здійснювати представництво інтересів держави в суді, при цьому сама ж позовна заява також датована також 16.05.2024.

Відповідно до пункту 3 частини 1, частини 2 статті 1311 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом. Організація та порядок діяльності прокуратури визначаються законом.

Згідно з частиною 1 статті 23 Закону України Про прокуратуру представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом.

Відповідно до абзаців 1, 2 частини 3 статті 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті, крім випадку, визначеного абзацом четвертим цієї частини.

Згідно з частиною 4 статті 23 Закону України «Про прокуратуру» наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень.

В силу положень частини 3 статті 53 Господарського процесуального кодексу України, у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Відповідно до частин 4, 5 статті 53 Господарського процесуального кодексу України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Виходячи з аналізу наведених правових норм, виключними випадками, за яких прокурор може здійснювати представництво інтересів держави в суді, є порушення або загроза порушення інтересів держави. При цьому, в кожному конкретному випадку прокурор при зверненні до суду з позовом повинен довести існування обставин порушення або загрози порушення інтересів держави.

Так, Конституційний Суд України у своєму рішенні від 08.04.1999 № 3-рп/99 з`ясовуючи поняття "інтереси держави" визначив, що державні інтереси закріплюються як нормами Конституції України, так і нормами інших правових актів. Інтереси держави відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин. В основі перших завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону України, гарантування її державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорони землі як національного багатства, захист прав усіх суб`єктів права власності та господарювання тощо.

З урахуванням того, що інтереси держави є оціночним поняттям, прокурор у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах (ч. 4 мотивувальної частини рішення Конституційного Суду України).

Наведене Конституційним Судом України розуміння поняття "інтереси держави" має самостійне значення і може застосовуватися для тлумачення цього ж поняття, вжитого у ст.1311 Конституції України та ст. 23 Закону України "Про прокуратуру".

З огляду на викладене, з урахуванням ролі прокуратури у демократичному суспільстві та необхідності дотримання справедливого балансу у питанні рівноправності сторін судового провадження, зміст п. 3 ч. 1 ст. 1311 Конституції України щодо підстав представництва прокурора інтересів держави в судах не може тлумачитися розширено.

Таким чином, прокурор може представляти інтереси держави в суді у виключних випадках, які прямо передбачені законом. Розширене тлумачення випадків (підстав) для представництва прокурором інтересів держави в суді не відповідає принципу змагальності, який є однією з засад правосуддя (п. 3 ч. 2 ст. 129 Конституції України).

Враховуючи зазначене, наявність інтересів держави повинна бути предметом самостійної оцінки суду у кожному випадку звернення прокурора з позовом.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 07.12.2018 у справі № 924/1256/17 та від 15.05.2019 у справі № 911/1497/18.

Участь прокурора в судовому процесі можлива за умови, крім іншого, обґрунтування підстав для звернення до суду, а саме має бути доведено нездійснення або неналежне здійснення захисту інтересів держави у спірних правовідносинах суб`єктом влади, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, або підтверджено відсутність такого органу (ч. ч. 3, 4 ст. 53 ГПК України, ч. 3 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру").

Захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимог закону не здійснює захисту або робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом, і які є підставами для звернення прокурора до суду.

При цьому прокурор не може вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати належного суб`єкта владних повноважень для захисту інтересів держави.

У кожному такому випадку прокурор повинен навести, а суд перевірити причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом і які є підставами для звернення прокурора до суду.

На сьогодні однозначною є практика ЄСПЛ, яка відстоює позицію про можливість участі прокурора у справі тільки за наявності на це підстав.

Отже, з урахуванням вище викладеного, у розумінні положень ст. 73, 76, 77 ГПК України прокурор, звертаючись з позовом у справі, повинен навести причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом і які є підставами для звернення прокурора до суду, довести належними та допустимими доказами обставини здійснення ним повідомлення на адресу відповідного суб`єкта владних повноважень про звернення до суду від його імені, а також надати докази того, що суб`єкт владних повноважень не здійснює або здійснює неналежним чином захист інтересів держави.

Станом на момент подання прокурором позову у даній справі Міністерство оборони України є органом, уповноваженим здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, і прокурор повинен був обґрунтувати факт дотримання ним процедури, передбаченої ст. 23 Закону України "Про прокуратуру".

Як встановлено судом за результатом дослідження питання дотримання прокурором процедури, передбаченої ст. 23 Закону України "Про прокуратуру", Кропивницька спеціалізована прокуратура у сфері оборони Південного регіону направила на адресу Міністерства оборони України листа № 37-5-6-110ВИХ-24 від 23.04.2024, в якому повідомила про порушення з боку ТОВ «ТРЕЙД ГРАНІТ ІНВЕСТ» взятих на себе зобов`язань за договором №220/14/2/24/24 від 12.12.2023 та наявність підстав для вжиття заходів щодо захисту інтересів держави.

Судом встановлено, що вказаний лист за даними трекінг-номеру 0279 на сайті ПАТ «Укрпошта» був отриманий Міністерство оборони України 30.04.2024.

Надалі, Кропивницька спеціалізована прокуратура у сфері оборони Південного регіону направила на адресу Міністерства оборони України повідомлення № 37-5-6-1338ВИХ-24 від 16.05.2024 про встановлення підстав та намір здійснювати представництво інтересів держави в суді.

В той же час, з наявним у матеріалах справи доказів, судом встановлено, що на момент отримання Міністерством оборони України листа від прокуратури № 37-5-6-110ВИХ-24 від 23.04.2024 (тобто станом на 30.04.2024), Міністерством вже було вжито заходи щодо виконання умов договору постачальником, а останнім відповідно сплачено штрафні санкції за актами №№ 32, 54, 55, 113 та надано свої заперечення щодо акта № 98.

Міністерством оборони України повідомлено прокуратуру про вказані обставини відповідним листом 22.05.2024 № 220/74/919.

Крім іншого, суд відзначає, що 20.05.2024 Кропивницька спеціалізована прокуратура у сфері оборони Південного регіону звернулася до Господарського суду міста Києва із позовом у даній справі, при цьому позовна заява датована 16.05.2024, що і повідомлення № 37-5-6-1338ВИХ-24.

З наведеного вбачається, що прокуратурою не було надано розумного строку для самостійного вжиття заходів реагування Міністерства оборони України, більше того, не доведено його бездіяльності.

Обставини бездіяльності компетентного органу є предметом самостійної оцінки суду в кожному випадку звернення прокурора з позовом за конкретних фактичних обставин, про що зазначено в п. 67 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі №912/2385/18.

Суд враховує висновок Верховного Суду, викладений у постанові від 20.01.2021 у справі № 927/468/20, відповідно до якого проміжок часу, який минув між повідомленням, яке прокурор надіслав до органу, уповноваженого на виконання функцій держави, та поданням позову у справі, не завжди є вирішальним у питанні дотримання прокурором приписів ст. 23 Закону України "Про прокуратуру".

Хоча і проміжок часу, який минув між повідомленням, яке прокурор надіслав до органу, уповноваженого на виконання функцій держави, та поданням позову у справі, не завжди є вирішальним у питанні дотримання прокурором приписів ст. 23 Закону України "Про прокуратуру", проте питання дослідження обставин дотримання «розумного строку», як і обставин здійснення або неналежним чином здійснення захисту інтересів держави позивачем зводиться до необхідності оцінки доказів та фактичних обставин справи, однак суд вважає, що така поведінка прокуратури у даному випадку, свідчить про те, що вона порушила вищезгаданий принцип представництва державних інтересів, відповідно до якого прокурор не може вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати належного суб`єкта владних повноважень, який може захищати інтереси держави. При цьому, передчасне подання прокурором позову виключає можливість подальшого захисту державних інтересів безпосередньо відповідним державним органом навіть при наявності відповідного бажання у нього.

З урахуванням викладеного, суд дійшов висновку що, прокуратурою не підтверджено бездіяльності Міноборони щодо захисту інтересів держави, що виключає можливість представництва інтересів прокурором, з огляду на що наявні правові підстави для залишення позовної заяви Кропивницької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону без розгляду на підставі пункту 2 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України.

Згідно з пунктом 2 частини 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України суд залишає позов без розгляду, якщо позовну заяву не підписано або підписано особою, яка не має права підписувати її, або особою, посадове становище якої не вказано.

Відповідно до правової позиції, викладеної в постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18, якщо суд дійшов висновку про відсутність підстав для представництва прокурором інтересів держави вже після відкриття провадження у справі, позовну заяву прокурора належить вважати такою, що підписана особою, яка не має права її підписувати, що є підставою для залишення позовної заяви без розгляду.

Згідно з п. 4 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір» сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням).

В спірному випадку, на момент постановлення ухвали суду про залишення позову без розгляду прокурором не подано до суду клопотання про повернення судового збору, а отже у суду відсутні підстави для повернення судового збору.

Керуючись ст. 226, 231-235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Кропивницької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону в інтересах держави в особі Міністерства оборони України до Товариства з обмеженою відповідальністю "ТРЕЙД ГРАНІТ ІНВЕСТ", Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача Військова частина НОМЕР_1 про стягнення 914 524, 28 грн залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили 04.09.2024 року та може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги у строк визначений ч. 1 ст. 256 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст ухвали складено 05.09.2024.

Суддя Л. Г. Пукшин