СХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

03 вересня 2024 року м. Харків Справа № 922/5111/23

Східний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючий суддя Білоусова Я.О., суддя Здоровко Л.М., суддя Крестьянінов О.О.

за участі секретаря судового засідання Садонцевої Л.К.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Східного апеляційного господарського суду заяву Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради (вх.10868 від 19.08.2024) про ухвалення додаткового рішення у справі №922/5111/23

за позовом Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради, м.Харків,

до Фізичної особи-підприємця Чередниченка Євгена Анатолійовича, м.Харків,

про розірвання договору, зобов`язання повернути майно

ВСТАНОВИВ:

Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради звернулось до Господарського суду Харківської області з позовною заявою до Фізичної особи-підприємця Чередниченка Євгена Анатолійовича, в якій (з урахуванням заяви про зменшення розміру позовних вимог) просив суд:

- розірвати договір оренди №5127 від 17.12.2019, укладений між позивачем та відповідачем;

- зобов`язати відповідача звільнити та повернути позивачу нежитлові приміщення 1-го поверху №1, 1а, 2-:-8 площею 85,3 кв.м та 2-го поверху №9-:-12 площею 41,5 кв.м, загальною площею 126,8 кв.м у житловому будинку літ.А-2 за адресою: м.Харків, вул.Семінарська, буд.41, протягом трьох робочих днів з дня набрання рішенням законної сили;

- стягнути з відповідача на користь позивача заборгованість у сумі 35 974,11 грн, пеню в сумі 10 203,47 грн та судові витрати.

Рішенням Господарського суду Харківської області від 02.04.2024 у справі №922/5111/23 позов Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради задоволено повністю.

Позивач звернувся до Господарського суду Харківської області із заявою про ухвалення додаткового рішення, в якій просив суд стягнути з відповідача на користь позивача 23 714,25 грн витрат на професійну правничу допомогу.

Додатковим рішенням Господарського суду Харківської області від 16.04.2024 у справі №922/5111/23 заяву позивача задоволено частково. Стягнуто з ФОП Чередниченка Є.А. на користь Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 10 000,00 грн. У решті заяви відмовлено.

Не погодившись із означеним додатковим рішенням, ФОП Чередниченко Є.А. звернувся до Східного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просив додаткове рішення Господарського суду Харківської області від 16.04.2024 у справі №922/5111/23 скасувати, заяву представника Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради адвоката Меркулової Наталії Андріївни про ухвалення додаткового рішення залишити без розгляду. У випадку, якщо суд дійде висновку, що позивачем було подано заяву у строки, передбачені ч.8 ст.129 Господарського процесуального кодексу України, відмовити у повному обсязі у зв`язку з відсутністю належних та допустимих доказів.

Постановою Східного апеляційного господарського суду (у складі колегії суддів: головуючий суддя Медуниця О.Є., суддя Істоміна О.А., суддя Радіонова О.О.) від 12.08.2024 апеляційну скаргу відповідача залишено без задоволення, додаткове рішення Господарського суду Харківської області від 16.04.2024 у справі №922/5111/23 залишено без змін.

19.08.2024 від Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради надійшла заява про ухвалення додаткового рішення (вх.10868), в якій заявник просить стягнути з ФОП Чередниченка Є.А. на користь Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради 6 212,50 грн витрат на професійну правничу допомогу. Послався на те, що Управління, заперечуючи проти вимог апеляційної скарги у судовому засіданні, призначеному на 12.08.2024 о 11:30, зазначав, що докази витрат позивача на професійну правничу допомогу в суді апеляційної інстанції під час розгляду апеляційної скарги об`єктивно не можуть бути подані до закінчення судових дебатів, адже будуть складені після проведеного судового засідання, призначеного на 12.08.2024 о 11:30, що свідчить про поважність причин неподання таких доказів.

Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 21.08.2024 прийнято до розгляду заяву Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради про ухвалення додаткового рішення. Розгляд заяви позивача про ухвалення додаткового рішення у справі №922/5111/23 призначено на "27" серпня 2024 р. о 10:30 год. Визначено, що участь представників сторін не є обов`язковою. Попереджено учасників справи, що у разі неявки їх представників у судове засідання, заява буде розглянута без їх участі. Запропоновано відповідачу у строк по 26.08.2024 надати до Східного апеляційного господарського суду письмові пояснення/заперечення щодо заяви позивача про ухвалення додаткового рішення (із доказами надіслання їх копій позивачу).

Відповідно до розпорядження Східного апеляційного господарського суду щодо повторного автоматизованого розподілу справи та протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 26.08.2024 у зв`язку з відпусткою головуючого судді Медуниці О.Є для розгляду справи №922/5111/23 сформовано колегію суддів у складі: головуючий суддя Білоусова Я.О., суддя Здоровко Л.М, суддя Крестьянінов О.О.

Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 26.08.2024 колегією суддів прийнято до свого провадження заяву Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради (вх.10868 від 19.08.2024) про ухвалення додаткового рішення за результатами розгляду апеляційної скарги Фізичної особи-підприємця Чередниченка Євгена Анатолійовича (вх.1288Х/3) на додаткове рішення Господарського суду Харківської області від 16.04.2024 у справі №922/5111/23. Розгляд заяви Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради (вх.10868 від 19.08.2024) призначено на "03" вересня 2024 р. о 14:00 год. Доведено до відома сторін у справі, що нез`явлення у судове засідання апеляційної інстанції їх представників не перешкоджає розгляду заяви.

Учасники провадження у справі у судове засідання не прибули, по час та місце слухання справи повідомлені належним чином ухвалою суду від 26.08.2024.

Колегія суддів, розглянувши заяву позивача про відшкодування витрат на правничу допомогу, зазначає наступне.

Згідно з п.3 ч.1 ст.244 ГПК України суд, що ухвалив рішення, може за заявою учасників справи чи з власної ініціативи ухвалити додаткове рішення, якщо судом не вирішено питання про судові витрати.

Частиною 1 ст.123 ГПК України передбачено, що судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Пунктом 1 ч.3 ст.123 ГПК України визначено, що до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу.

Кожен має право на професійну правничу допомогу (стаття 59 Конституції України).

За пунктом 4 частини першої статті 1 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» договір про надання правової допомоги - домовленість, за якою одна сторона (адвокат, адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язується здійснити захист, представництво або надати інші види правової допомоги другій стороні (клієнту) на умовах і в порядку, що визначені договором, а клієнт зобов`язується оплатити надання правової допомоги та фактичні витрати, необхідні для виконання договору.

Відповідно до статті 19 цього Закону видами адвокатської діяльності, зокрема, є: надання правової інформації, консультацій і роз`яснень з правових питань, правовий супровід діяльності юридичних і фізичних осіб, органів державної влади, органів місцевого самоврядування, держави; складення заяв, скарг, процесуальних та інших документів правового характеру; представництво інтересів фізичних і юридичних осіб у судах під час здійснення цивільного, господарського, адміністративного та конституційного судочинства, а також в інших державних органах, перед фізичними та юридичними особами.

Гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначено в договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховують складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час (стаття 30 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»).

Розмір гонорару визначають лише за погодженням адвоката з клієнтом, а суд не вправі втручатися в ці правовідносини (пункт 19 додаткової постанови Великої Палати Верховного Суду від 07 липня 2021 року у справі № 910/12876/19).

Загальне правило розподілу судових витрат визначене в частині четвертій статті 129 ГПК України, відповідно до якої інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Тож одним із принципів господарського судочинства є відшкодування судових витрат стороні, на користь якої ухвалене судове рішення. Метою впровадження цього принципу є забезпечення особі можливості ефективно захистити свої права в суді, зокрема у разі подання до неї необґрунтованого позову, а також стимулювання сторін до досудового вирішення спору.

Водночас процесуальне законодавство передбачає критерії, які потрібно застосовувати при визначенні розміру витрат на правничу допомогу в судовому спорі. Так, за змістом частин першої та третьої статті 123 і частини четвертої статті 129 ГПК України витрати на професійну правничу допомогу є одним з видів судових витрат, які розподіляють між сторонами залежно від результатів вирішення судової справи.

Частини перша - третя статті 126 ГПК України передбачають, що витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на професійну правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на професійну правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу професійну правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката, визначається згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Для визначення розміру витрат на професійну правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Частина четверта статті 126 ГПК України передбачає, що розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

У разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на професійну правничу допомогу адвоката, які підлягають розподілу між сторонами. Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами (частини п`ята та шоста статті 126 ГПК України).

За частиною п`ятою статті 129 ГПК України під час вирішення питання про розподіл судових витрат суд враховує: 1) чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; 2) чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору, з урахуванням ціни позову, значення справи для сторін, у тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; 3) поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, безпідставне завищення позивачем позовних вимог тощо; 4) дії сторони щодо досудового вирішення спору та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялись.

Згідно з частиною восьмою статті 129 ГПК України розмір судових витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлює суд на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подають до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду, за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. У разі неподання відповідних доказів протягом встановленого строку така заява залишається без розгляду.

За положенням частини другої статті 2 Господарського процесуального кодексу України суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Суб`єкти (учасники спору) завжди повинні мати можливість орієнтувати свою поведінку таким чином, щоб вона відповідала вимогам норми на момент вчинення дії.

Питання розподілу між сторонами судових витрат суд вирішує під час ухвалення рішення і зазначає про це в резолютивній частині (пункт 5 частини першої статті 237, пункт 2 частини п`ятої статті 238 Господарського процесуального кодексу України).

Водночас, частиною першою статті 221 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що якщо сторона з поважних причин не може до закінчення судових дебатів у справі подати докази, що підтверджують розмір понесених нею судових витрат, суд за заявою такої сторони, поданою до закінчення судових дебатів у справі, може вирішити питання про судові витрати після ухвалення рішення по суті позовних вимог.

Така норма кореспондується з частиною восьмою статті 129 Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до частин другої та третьої статті 221 Господарського процесуального кодексу України для вирішення питання про судові витрати суд призначає судове засідання, яке проводиться не пізніше п`ятнадцяти днів з дня ухвалення рішення по суті позовних вимог. У випадку, визначеному частиною другою цієї статті, суд ухвалює додаткове рішення в порядку, передбаченому статтею 244 цього Кодексу.

На підтвердження поданої заяви про розподіл судових витрат позивач подав копії: ордеру на надання правничої допомоги серія АХ №1165429 від 02.01.2024, листа №3 від 01.01.2024, листа №6643 від 15.11.2023, акту №23 від 12.08.2024 здавання-приймання наданих послуг (наданої правничої допомоги) за договором про надання послуг з адвокатської діяльності №45 від 29.12.2023; договір на надання послуг з адвокатської діяльності №45 від 29.12.2023, протокол про згоду на договірну ціну (додаток №1 до договору), договір на надання послуг з адвокатської діяльності №27 від 22.09.2023,

Так, між Управлінням комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради, замовник, та Адвокатським бюро «Антона Новакова», виконавець, укладено договір на надання послуг з адвокатської діяльності № 27 від 22.09.2023.

Відповідно до п. 1.1. договору виконавець зобов`язався протягом терміну дії цього договору надати замовнику послуги, зазначені в п.п. 1.2., 1.3. договору, а замовник прийняти і оплатити ці послуги.

Згідно з п. 1.3. договору послуги, що надаються за цим договором включають, зокрема, забезпечення здійснення представництва у судах під час здійснення господарського судочинства, а також, підготовка, складення та подання заяв, скарг, процесуальних та інших документів правового характеру з питань, що є предметом правового супроводу.

Пунктом 2.2. договору передбачено, що послуги надаються виключно після одержання письмових заявок (доручень) замовника, в яких будуть зазначені конкретні завдання (доручення) та інші необхідні дані.

Згідно з п. 3.1. договору загальна ціна договору становить 1 005 000,00 грн без ПДВ. Ставка за годину наданих послуг, яка визначена в рішенні Ради адвокатів Харківської області від 21.07.2021 №13/1/7 в розмірі 0,25 мінімальної заробітної плати на день оплати, що на дату укладення договору дорівнює 1 675,00 грн.

Відповідно до п. 11.1. договору цей договір набирає чинності з дати його підписання уповноваженими представниками сторін і діє до 31.12.2023 в частині надання послуг, а в частині проведення розрахунків до повного їх виконання.

Позивачем надано Адвокатському бюро «Антона Новакова» заявку № 6643 від 15.11.2023, згідно з якою позивач просить Адвокатське бюро «Антона Новакова» здійснити заходи щодо розірвання договору оренди, стягнення з відповідача заборгованості по орендній платі та пені та повернення орендованого майна.

29.12.2023 між Управлінням комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради та Адвокатським бюро «Антона Новакова» укладено договір на надання послуг з адвокатської діяльності № 45 від 29.12.2023 (надалі договір № 45).

Положення, передбачені пунктами 1.1, 1.3, 2.2. договору № 27 є аналогічними відповідним положенням договору № 45.

При цьому, згідно з п. 3.1. договору № 45 ставка за годину наданих послуг, яка визначена в рішенні Ради адвокатів Харківської області від 21.07.2021 № 13/1/7 в розмірі 0,25 мінімальної заробітної плати на день оплати, що станом на 01.01.2024 дорівнює 1 775,00 грн.

Позивачем надано Адвокатському бюро «Антона Новакова» лист № 3 від 02.01.2024, згідно з яким Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради просить продовжити надання послуг на надання правничої допомоги за заявками (дорученнями) Управління поданими до Адвокатського бюро «Антона Новакова» згідно з договором № 27 в порядку виконання договору № 45, та, відповідно, вважати усі заявки (доручення) Управління у відповідній частині заявками (дорученнями) Управління за договором № 45.

Відповідно до акту здавання-приймання наданих послуг (наданої правничої допомоги) № 23 від 12.08.2024, адвокат надав клієнту наступну правничу допомогу, а саме взяв участь 12.08.2024 у судовому засіданні, загальною вартістю 6 212,50 грн.

За змістом статті 244 ГПК України додаткове судове рішення є похідним від первісного судового акта, є його невід`ємною складовою. Додаткове судове рішення є засобом усунення неповноти судового рішення.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 05 липня 2023 року у справі № 904/8884/21 зроблено висновки про те, що за загальним правилом у судовому рішенні повинні бути розглянуті усі заявлені вимоги, а також вирішені всі інші, зокрема й процесуальні, питання. Неповнота чи невизначеність висновків суду щодо заявлених у справі вимог, а також невирішення окремих процесуальних питань, зокрема розподілу судових витрат, є правовою підставою для ухвалення додаткового судового рішення. Тобто додаткове рішення - це акт правосуддя, який усуває недоліки судового рішення, пов`язані з порушенням вимог щодо його повноти. Додаткове рішення є невід`ємною частиною рішення у справі.

Тож у разі оскарження додаткового рішення, яким, зокрема, вирішено питання про судові витрати, результат такого оскарження залежить від результату вирішення судом спору по суті пред`явленого позову.

Особа, яка понесла судові витрати під час апеляційного чи касаційного перегляду додаткового судового рішення про розподіл судових витрат, має право на відшкодування таких витрат, що відповідатиме принципу господарського судочинства, передбаченому у пункті 12 частини третьої статті 2 ГПК України. Під час вирішення цього питання суд має керуватися критеріями, визначеними у частині п`ятій статті 126 та частині п`ятій статті 129 ГПК України.

Інакше розуміння позбавить особу права на відшкодування понесених нею судових витрат у разі необґрунтованого оскарження іншим учасником справи додаткового судового рішення, що нівелюватиме значення такої засади судочинства, як відшкодування судових витрат стороні, на користь якої ухвалене судове рішення.

Дана правова позиція викладена в постанові Великої Палати Верховного Суду від 05.06.2024 у справі № 910/14524/22.

Разом з цим, відповідно до усталеної практики Верховного Суду суд, вирішуючи питання про судові витрати та своєчасність подання доказів понесених додаткових витрат на професійну правничу допомогу, повинен враховувати, що:

- право сторони, яка має намір отримати за результатами розгляду спору по суті відшкодування витрат на професійну правничу допомогу за рахунок іншої сторони, виходячи з положень статей 124, 129 Господарського процесуального кодексу України, кореспондується з її обов`язками: по-перше, зазначити попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які вона понесла або очікує понести у зв`язку із розглядом справи у першій заяві по суті спору; по-друге, заявити про це до закінчення судових дебатів у справі; по-третє, подати до суду докази на підтвердження розміру таких витрат протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду (постанова Верховного Суду від 19.07.2021 у справі №910/16803/19);

- процесуальний закон не визначає конкретних вимог щодо змісту та форми такої заяви, зокрема не вказує на те, що вона повинна бути зроблена лише у письмовій формі, а також, що така заява має бути зроблена на певній процесуальній стадії. Закон лише встановлює граничний строк звернення із заявою - до закінчення судових дебатів (постанови Верховного Суду від 27.01.2022 у справі №921/221/21 та від 31.05.2022 у справі №917/304/21);

- заяву щодо вирішення питання про стягнення витрат необхідно залишити без розгляду, якщо докази були надані поза межами строку, без клопотання про поновлення цього строку та обґрунтування поважності причин його пропуску (постанова Великої Палати Верховного Суду від 19.02.2020 у справі №755/9215/15- ц);

- потрібно розрізняти наслідки несвоєчасного подання заяви про відшкодування судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, та доказів на підтвердження їх розміру. Так неподання чи незаявлення стороною до закінчення судових дебатів у справі про необхідність розподілу судових витрат, пов`язаних із розглядом справи, крім судового збору, є підставою для відмови у задоволенні заяви про ухвалення додаткового рішення щодо таких судових витрат. Водночас неподання стороною доказів у підтвердження розміру витрат, пов`язаних із розглядом справи, до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву, має своїм процесуальним наслідком залишення такої заяви без розгляду (постанови Верховного Суду від 29.06.2022 у справі №161/5317/18, від 02.02.2024 у справі № 910/9714/22).

Дана правова позиція викладена в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 07.02.2024 у cправі № 904/1377/22.

Як свідчать матеріали справи, позивач під час апеляційного провадження щодо розгляду апеляційної скарги відповідача (вх.1288Х/3) на додаткове рішення Господарського суду Харківської області від 16.04.2024 у справі №922/5111/23 відзив на апеляційну скаргу та попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які він поніс або очікує понести у зв`язку із розглядом справи не надавав.

Зі змісту постанови Східного апеляційного господарського суду від 12.08.2024 вбачається, що у судовому засіданні 12.08.2024 представник позивача проти задоволення вимог апеляційної скарги заперечував, просив оскаржуване додаткове рішення залишити без змін.

Колегія суддів зазначає, що при відтворенні технічного запису судового засідання від 12.08.2024 у Східному апеляційному господарському суді, представником позивача не зазначалось про попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат та не заявлялось клопотання про те, що докази витрат на професійну правничу допомогу з поважних причин не можуть бути надані до закінчення судових дебатів та будуть подані протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду.

Протокол судового засідання від 12.08.2024 також не містить інформації про заявлення представником позивача відповідного клопотання.

Таким чином матеріалами справи спростовується твердження позивача про заявлення ним клопотання про те, що докази на підтвердження витрат на професійну правничу допомогу з поважних причин не можуть бути надані до закінчення судових дебатів та будуть подані протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду.

За таких обставин, у задоволенні заяви Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради (вх.10868 від 19.08.2024) про ухвалення додаткового рішення у справі №922/5111/23 слід відмовити.

Керуючись статтями 123, 126, 129, 244 Господарського процесуального кодексу України, суд,

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради (вх.10868 від 19.08.2024) про ухвалення додаткового рішення у справі №922/5111/23 відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями. Порядок і строки оскарження визначені ст. ст. 286-289 Господарського процесуального кодексу України.

Головуючий суддя Я.О. Білоусова

Суддя Л.М. Здоровко

Суддя О.О. Крестьянінов