РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

22.08.2024Справа № 910/5102/24
Господарський суд міста Києва у складі судді Полякової К.В., за участі секретаря судового засідання Саруханян Д.С., розглянувши за правилами загального позовного провадження матеріали справи

за позовом ОСОБА_1

до Міністерства юстиції України

за участі третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: 1) приватного нотаріуса Одеського міського нотаріального округу Кірнас Ірини Володимирівни, 2) Товариства з обмеженою відповідальністю "Добро", 3) Товариства з обмеженою відповідальністю "Активгаз"

про визнання протиправним та скасування наказу

за участі представників:

від позивача: Желобницький Я.С.

від відповідача: Бахур А.С.

від третьої особи-1: не з`явився,

від третьої особи-2: Богданцева І.В .

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

ОСОБА_1 звернулася до Господарського суду міста Києва з позовною заявою до Міністерства юстиції України, в якій просила визнати протиправним та скасувати наказ Міністерства юстиції України від 31.10.2023 № 2510/7 "Про відмову в задоволенні скарги", поданої ОСОБА_1 на рішення від 10.01.2023 № 66061034, прийняте приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Кірнас І.В. щодо майстерні з дрібного ремонту автомобілів, що складається з літ. "А" - майстерні з дрібного ремонту автомобілів , загальною площею - 71,9 кв.м., огорожі - 1-3, брукування - І, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , на земельній ділянці, площею 0,0450 га, кадастровий номер: :02:002:0103, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно - 227.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 30.04.2024 позовну заяву залишено без руху та надано строк на усунення її недоліків.

06.05.2024 через систему "Електронний суд" від позивача надійшла заява про усунення недоліків позовної заяви.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 13.05.2024 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Розгляд справи вирішено здійснювати за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання. Залучено до участі у справі в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: приватного нотаріуса Одеського міського нотаріального округу Кірнас Ірину Володимирівну, Товариство з обмеженою відповідальністю "Добро" та Товариство з обмеженою відповідальністю "Активгаз".

У відзиві на позовну заяву відповідач зауважив, що оскаржуване рішення відповідає законодавству у сфері державної реєстрації прав, оскільки державна реєстрація права власності на Майстерню проведена приватним нотаріусом Кірнас І.В. з дотриманням порядку державної реєстрації прав у результаті вчинення нотаріальної дії на підставі посвідченого нею договору купівлі-продажу, та в приватного нотаріуса Кірнас І.В. під час прийняття такого рішення не було підстав для зупинення розгляду заяви про державну реєстрацію прав, відмови в державній реєстрації прав або зупинення державної реєстрації прав. Крім того, відповідач вважає себе неналежним відповідачем, оскільки позовні вимоги зводяться до вирішення спору про право, який виник між позивачем та третіми особами.

У відповіді на відзив позивач вказав, що в разі задоволення позову Міністерство юстиції України зобов`язано забезпечити новий розгляд скарги, відтак обраний позивачем спосіб захисту є ефективним. Також позивач зазначив, що спір у справі виник саме з приводу належного розгляду скарги відповідачем та обґрунтованості ухваленого за результатами розгляду скарги наказу.

У письмових поясненнях по суті спору третя особа зауважила, що рішення єдиного учасника ТОВ «Активгаз» №10/01/23-1 від 10.01.2023 у даному випадку не виступало підставою для проведення державної реєстрації прав власності на спірне нерухоме майно за ТОВ «Добро» та їх припинення за ТОВ «Активгаз».

Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення представників учасників справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд

ВСТАНОВИВ:

Рішенням загальних зборів, оформлених протоколом від 06.06.2016 №06-2016, вирішено включити ОСОБА_1 до складу учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "Активгаз" із грошовим внеском 63000,00 грн.; сформовано статутний капітал вказаного товариства у розмірі 126 000,00 грн. за рахунок внеску ОСОБА_1 та розподілено його наступним чином: - ОСОБА_4 володіє 51% статутного капіталу товариства, що складає 63000,00 грн.; - ОСОБА_1 володіє 49% статутного капіталу товариства, що складає 63000,00 грн.

04.01.2023 приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Кірнас Іриною Володимирівною проведена державна реєстраційна дія в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань за №019036494 «Державна реєстрація змін до відомостей про юридичну особу», якою ОСОБА_1 виключено із складу учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "Активгаз" та затверджено зменшений розмір статутного капіталу зазначеного товариства у зв`язку із її виключенням.

Вказана реєстраційна дія оскаржена позивачем шляхом подання скарги до Міністерства юстиції України, за результатами розгляду якої наказом Міністерства юстиції України №1881/5 від 15.05.2023 «Про задоволення скарги» скасовано в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань реєстраційну дію від 04.01.2023 №019036494 «Державна реєстрація змін до відомостей про юридичну особу», проведену приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Кірнас Іриною Володимирівною щодо Товариства з обмеженою відповідальністю "Активгаз".

Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 04.08.2023 у справі №420/11912/23, залишеним без змін постановою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 16.11.2023, наказ Міністерства юстиції України від 15.05.2023 залишено в силі.

10.01.2023 між Товариством з обмеженою відповідальністю "Активгаз" (як продавцем) в особі директора Кавуненка І. В. та ТОВ «Добро» (як покупцем) в особі директора Грищенка В.М. укладено договір купівлі-продажу, який посвідчено приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Кірнас Іриною Володимирівною за реєстровим номером 28.

За вказаним договором купівлі-продажу Товариство з обмеженою відповідальністю "Активгаз" продало, а ТОВ «Добро» купило майстерню з дрібного ремонту автомобілів, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 .

Вказаний договір купівлі-продажу підписано директором Товариства з обмеженою відповідальністю "Активгаз" на підставі Рішення 10/01/23-1 єдиного учасника товариства від 10.01.2023 року.

ОСОБА_1 звернулася до Міністерства юстиції України зі скаргою від 18.08.2023, що зареєстрована в Міністерстві юстиції України 21.08.2023 за № СК-3297-23, на рішення від 10.01.2023 № 66061034, прийняте приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Кірнас Іриною Володимирівною про припинення права власності Товариства з обмеженою відповідальністю "Активгаз" на майстерню з дрібного ремонту автомобілів, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 .

За результатами розгляду скарги Центральною Колегією Міністерства юстиції України з розгляду скарг на рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єктів державної реєстрації, територіальних органів Міністерства юстиції складено висновок, яким рекомендовано відмовити в задоволенні скарги ОСОБА_1 від 18.08.2023, оскільки рішення від 10.01.2023 № 66061034, прийняте приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Кірнас Іриною Володимирівною, відповідає законодавству у сфері державної реєстрації прав.

На підставі вказаного висновку Міністерством юстиції України винесено наказ від 31.10.2023 № 2510/7 «Про відмову у задоволенні скарги», яким вирішено відмовити в задоволенні скарги ОСОБА_1 від 18.08.2023 року.

Частиною 2 статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Пунктом 1 частини 1 статті 27 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» встановлено, що державна реєстрація права власності та інших речових прав проводиться на підставі укладеного в установленому законом порядку договору, предметом якого є нерухоме майно, об`єкт незавершеного будівництва або майбутній об`єкт нерухомості, речові права на які підлягають державній реєстрації, чи його дубліката.

Відповідно до частини 1 статті 31-2 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» державна реєстрація прав у результаті вчинення нотаріальної дії з нерухомим майном, об`єктом незавершеного будівництва, що має наслідком набуття, зміну чи припинення речових прав, їх обтяжень одночасно із вчиненням такої нотаріальної дії, проводиться нотаріусом, яким вчинено відповідну нотаріальну дію, крім випадків, передбачених цією статтею.

Згідно з частиною 1 статті 37 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єкта державної реєстрації прав, а також дії, пов`язані з автоматичною державною реєстрацією прав, можуть бути оскаржені до Міністерства юстиції України, його територіальних органів або до суду. Рішення, дії або бездіяльність Міністерства юстиції України можуть бути оскаржені до суду.

У частині 6 статті 37 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» передбачено, що за результатами розгляду скарги на рішення, дії або бездіяльність у сфері державної реєстрації прав Міністерство юстиції України, його територіальні органи приймають одне з таких мотивованих рішень, яке не пізніше наступного робочого дня з дня його прийняття розміщується на офіційному веб-сайті Міністерства юстиції України чи відповідного територіального органу, зокрема, про відмову в задоволенні скарги (якщо оскаржувані рішення, дії або бездіяльність відповідають законодавству у сфері державної реєстрації прав).

Постановою Кабінету Міністрів України № 1128 від 25.12.2015 затверджено Порядок розгляду скарг у сфері державної реєстрації, яким врегульовано процедуру розгляду відповідачем скарг (у тому числі) на рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора.

Відповідно до абзацу першого пункту 10 Порядку розгляду скарг у сфері державної реєстрації для забезпечення можливості участі у колегіальному розгляді скарги у сфері державної реєстрації скаржника, державного реєстратора, суб`єкта державної реєстрації, територіального органу Мін`юсту, рішення, дія або бездіяльність яких оскаржується, а також інших заінтересованих осіб, зазначених у скарзі у сфері державної реєстрації або встановлених відповідно до відомостей реєстрів (далі - заінтересовані особи), або надання зазначеними особами письмових пояснень по суті скарги Мін`юст чи відповідний територіальний орган не пізніше ніж за два дні, а під час воєнного стану - за 15 днів до дня засідання колегії забезпечує оприлюднення на своєму офіційному веб-сайті інформації про дату, час і місце такого засідання, а під час воєнного стану - про дату засідання, та додатково повідомляє зазначену інформацію заінтересованим особам засобами електронної пошти (якщо адресу електронної пошти зазначено у скарзі у сфері державної реєстрації, доданих до неї документах, повідомлено заінтересованою особою або встановлено з інших офіційних джерел). Інформація про дату, час і місце засідання колегії, що проводиться після відкладення розгляду скарги або для повторного розгляду скарги у визначених законодавством випадках, не оприлюднюється, якщо колегією не прийнято рішення про інше. Відсутність заінтересованих осіб під час розгляду скарги у сфері державної реєстрації колегіально не є перешкодою для її розгляду. Розгляд скарг у сфері державної реєстрації під час дії воєнного стану проводиться без участі заінтересованих осіб.

Частиною 1 статті 24 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» визначено підстави для відмови в державній реєстрації прав: 1) заявлене речове право, обтяження не підлягають державній реєстрації відповідно до цього Закону; 2) заява про державну реєстрацію прав подана неналежною особою; 3) подані документи не відповідають вимогам, встановленим цим Законом; 4) подані документи не дають змоги встановити набуття, зміну або припинення речових прав на нерухоме майно та їх обтяження; 5) наявні суперечності між заявленими та вже зареєстрованими речовими правами на нерухоме майно та їх обтяженнями; 6) наявні зареєстровані обтяження речових прав на нерухоме майно, об`єкт незавершеного будівництва, майбутній об`єкт нерухомості, крім випадків, визначених цим Законом; 6-1) встановлення факту застосування санкцій відповідно до Закону України «Про санкції», які унеможливлюють проведення державної реєстрації прав; 7) заяву про державну реєстрацію обтяжень щодо попереднього правонабувача подано після державної реєстрації права власності на таке майно за новим правонабувачем; 8) після завершення строку, встановленого частиною третьою статті 23 цього Закону, не усунені обставини, що були підставою для прийняття рішення про зупинення розгляду заяви про державну реєстрацію прав; 9) документи подано до неналежного суб`єкта державної реєстрації прав, нотаріуса; 10) заяву про державну реєстрацію прав та їх обтяжень в електронній формі подано особою, яка згідно із законодавством не має повноважень подавати заяви в електронній формі; 11) заявником подано ті самі документи, на підставі яких заявлене речове право, обтяження вже зареєстровано у Державному реєстрі прав; 12) заявник звернувся із заявою про державну реєстрацію права власності щодо майна, що відповідно до поданих для такої реєстрації документів відчужено особою, яка на момент проведення такої реєстрації внесена до Єдиного реєстру боржників, у тому числі за виконавчими провадженнями про стягнення аліментів за наявності заборгованості з відповідних платежів понад три місяці; 13) відсутність згоди заставодержателя (іпотекодержателя) на дострокове припинення дії договору емфітевзису, суперфіцію, оренди земельної ділянки сільськогосподарського призначення щодо державної реєстрації припинення таких прав, що перебувають у заставі (іпотеці); 14) у Державному реєстрі прав відсутня державна реєстрація спеціального майнового права на подільний об`єкт незавершеного будівництва, крім випадків, визначених законом, - у разі державної реєстрації спеціального майнового права на майбутні об`єкти нерухомості; 15) у Державному реєстрі прав відсутня державна реєстрація спеціального майнового права на об`єкт незавершеного будівництва, майбутній об`єкт нерухомості - у разі державної реєстрації переходу спеціального майнового права, іншого речового права, обтяження на об`єкт незавершеного будівництва (крім об`єктів незавершеного будівництва, на які зареєстровано право власності), майбутній об`єкт нерухомості; 16) заява про первинну державну реєстрацію спеціального майнового права на майбутні об`єкти нерухомості містить відомості не про всі майбутні об`єкти нерухомості у складі подільного об`єкта незавершеного будівництва; 17) не визначено чи визначено не в повному обсязі майбутні об`єкти нерухомості, включені до гарантійної частки, - у разі первинної державної реєстрації спеціального майнового права на майбутні об`єкти нерухомості, які є частинами подільного об`єкта незавершеного будівництва; 18) наявні зареєстровані спеціальні майнові права на майбутні об`єкти нерухомості, що є складовою частиною подільного об`єкта незавершеного будівництва, - у разі державної реєстрації речового права або обтяження на подільний об`єкт незавершеного будівництва, крім зміни замовника будівництва відповідно до закону, обтяження майна іпотекою відповідно до Закону України «Про фінансово-кредитні механізми і управління майном при будівництві житла та операціях з нерухомістю»; 19) у Державному реєстрі прав відсутні відомості про право власності/право користування земельною ділянкою замовника будівництва (крім випадків, якщо відповідно до закону виконання будівельних робіт може здійснюватися за відсутності документа, що засвідчує право власності чи право користування земельною ділянкою) у разі: державної реєстрації спеціального майнового права на неподільний/подільний об`єкт незавершеного будівництва; первинної державної реєстрації спеціального майнового права на майбутні об`єкти нерухомості; державної реєстрації спеціального майнового права на майбутній об`єкт нерухомості у зв`язку з його першим відчуженням; 20) не дотримано вимоги, визначені статтею 27-2 цього Закону.

Як слідує зі змісту пред`явленого позову, позивач при оскарженні наказу від 31.10.2023 № 2510/7 «Про відмову у задоволенні скарги» посилається на незаконність прийнятого державним реєстратором приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Кірнас Іриною Володимирівною рішення від 10.01.2023 № 66061034 про припинення права власності Товариства з обмеженою відповідальністю "Активгаз" на майстерню з дрібного ремонту автомобілів, розташовану за адресою: Одеська обл., Лиманський р-н, смт Чорноморське, вул. Гвардійська, буд. 50/2, оскільки відповідне рішення прийнято у період, коли позивач була незаконно виключена в державному реєстрі зі складу учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "Активгаз", а також на підставі рішення вищого органу управління товариства, що прийнято без участі позивача та без її згоди.

Також на обґрунтування позовних вимог позивач зазначала, що позовні вимоги спрямовані на скасування спірного наказу, що матиме наслідком проведення відповідачем повторного розгляду скарги позивача.

Частинами 1, 3 статті 92 Цивільного кодексу України передбачено, що юридична особа набуває цивільних прав та обов`язків і здійснює їх через свої органи, які діють відповідно до установчих документів та закону. Орган або особа, яка відповідно до установчих документів юридичної особи чи закону виступає від її імені, зобов`язана діяти в інтересах юридичної особи, добросовісно і розумно та не перевищувати своїх повноважень.

Відповідно до положень частини 1 статті 116 Цивільного кодексу України учасники господарського товариства мають право у порядку, встановленому установчим документом товариства та законом брати участь в управлінні товариством у порядку, визначеному в установчому документі.

За положеннями частин 1, 2 статті 98 Цивільного кодексу України загальні збори учасників товариства мають право приймати рішення з усіх питань діяльності товариства, у тому числі і з тих, що належать до компетенції інших органів товариства, якщо інше не встановлено законом. Рішення загальних зборів приймаються простою більшістю від числа присутніх учасників, якщо інше не встановлено установчими документами або законом. Рішення про внесення змін до статуту товариства, відчуження майна товариства на суму, що становить п`ятдесят і більше відсотків майна товариства, та про ліквідацію товариства приймаються більшістю не менш як у 3/4 голосів, якщо інше не встановлено законом.

Згода загальних зборів товариства на укладення договору є згодою органу управління товариства, який діє від його імені. Повноваження органу управління товариства (на надання зазначеної згоди), який діє від імені товариства, не можна ототожнювати з корпоративними правами його учасників, які діяти від імені товариства не мають права.

Із матеріалів справи слідує, що державна реєстрація припинення права власності Товариства з обмеженою відповідальністю "Активгаз" на спірне нерухоме майно проведена на підставі договору купівлі-продажу від 10.01.2023, на що надана згода єдиного учасника Товариства з обмеженою відповідальністю "Активгаз" відповідно до рішення № 10/01/23-1 від 10.01.2023 року.

Натомість, відповідне рішення № 10/01/23-1 від 10.01.2023 єдиного учасника Товариства з обмеженою відповідальністю "Активгаз" наразі є чинним та не скасованим, доказів протилежного матеріали справи не містять.

Таким чином, за наявності чинного рішення № 10/01/23-1 від 10.01.2023 єдиного учасника Товариства з обмеженою відповідальністю "Активгаз" на вчинення правочину з відчуження нерухомого майна товариства, захист прав позивача, як учасника товариства, шляхом оскарження наказу Міністерства юстиції України від 31.10.2023 № 2510/7 «Про відмову у задоволенні скарги» із приводу рішення від 10.01.2023 № 66061034 державного реєстратора щодо припинення права власності Товариства з обмеженою відповідальністю "Активгаз" на спірне нерухоме майно, не є ефективним та не призведе до правового результату, якого прагне позивач у вигляді перегляду Міністерством юстиції України скарги позивача.

Суд звертає увагу, що вимога на захист цивільного права має відповідати змісту порушеного права та характеру правопорушення, забезпечити поновлення порушеного права, а у разі неможливості такого поновлення - гарантувати особі можливість отримання нею відповідного відшкодування.

Застосування судом того чи іншого способу захисту має приводити до відновлення порушеного права позивача без необхідності повторного звернення до суду. Судовий захист повинен бути повним та відповідати принципу процесуальної економії, тобто забезпечити відсутність необхідності звернення до суду для вжиття додаткових засобів захисту. Такі висновки сформульовані в постановах Великої Палати Верховного Суду від 22 вересня 2020 року у справі № 910/3009/18, від 19 січня 2021 року у справі № 916/1415/19, від 16 лютого 2021 року у справі № 910/2861/18.

Ураховуючи викладене, суд дійшов висновку відмовити в задоволенні позову в повному обсязі.

Інші доводи учасників справи судом розглянуті, проте на результат вирішення спору не вплинули. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v. Spain).

Відповідно до частини 1 статті 73 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно з частиною 1 статті 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Статтею 76 ГПК України визначено, що належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Відповідно до частини 1 статті 77 ГПК України обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

За приписами частини 1 статті 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Згідно з положеннями статті 129 ГПК України судові витрати по сплаті судового збору покладаються на позивача.

Керуючись статтями 86, 129, 232, 236-241 ГПК України, суд

ВИРІШИВ:

У задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 відмовити повністю.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Повне судове рішення складено: 05.09.2024 року.

Суддя К.В. Полякова