ЦЕНТРАЛЬНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
У Х В А Л А

10.09.2024 м.Дніпро Справа № 904/7041/20

Центральний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючий суддя: Дармін М.О.

судді: Кощеєва І.М., Чус О.В.

при секретарі судового засідання: Карпенко А.С.

Представники сторін:

від відповідача: Кочеванова Марина Станіславівна (власні засоби ЄСІТС) - представник АТ «Укртелеком» в особі Дніпропетровської філії АТ "Укртелеком"

представник позивача у судове засідання не з`явився.

розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали заяви (вх. №40717 від 28.08.2024) про зміни та доповнення до апеляційної скарги Акціонерного товариства "Укртелеком", в особі Дніпропетровської філії Акціонерного товариства "Укртелеком" на рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 23.10.2023 (суддя Панна С.П.) у справі №904/7041/20

за позовом Регіонального відділення Фонду державного майна України по Дніпропетровській, Запорізькій та Кіровоградській областях, м. Дніпро

до Акціонерного товариства "Укртелеком", м. Київ, в особі Дніпропетровської філії Акціонерного товариства "Укртелеком".

про стягнення заборгованості з орендної плати, пені, неустойки та виселення з приміщення

ВСТАНОВИВ:

Регіональне відділення Фонду державного майна України по Дніпропетровській, Запорізькій та Кіровоградській областях звернулося до Господарського суду Дніпропетровської області з позовом до публічного акціонерного товариства "УКРТЕЛЕКОМ" (з врахуванням заяви про зменшення позовних вимог від 10.10.2023р.) про стягнення неустойки в сумі 125 281,47грн.

Рішенням Господарського суду Дніпропетровської області від 23.10.2023 у справі №904/7041/20 позовні вимоги Регіонального відділення Фонду державного майна України по Дніпропетровській, Запорізькій та Кіровоградській областях задоволено частково.

Стягнуто з Публічного акціонерного товариства "Укртелеком" в особі Дніпропетровської філії Публічного акціонерного товариства "Укртелеком" на користь Регіонального відділення Фонду державного майна України по Дніпропетровській, Запорізькій та Кіровоградській областях неустойку в розмірі 123 886,18грн. та судовий збір у розмірі 2 486,00грн.

В іншій частині заявлених позовних вимог відмовлено.

Не погодившись з вказаним рішенням, Публічне акціонерне товариство "Укртелеком", в особі Дніпропетровської філії Публічного акціонерного товариства "Укртелеком" подало апеляційну скаргу, в якій просить рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 23.10.2023 у справі №904/7041/20 скасувати та ухвалити нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити частково.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 28.11.2023 року у даній справі визначено колегію суддів у складі: головуючий суддя Дармін М.О. (доповідач), судді: Чус О.В., Кощеєв І.М.

Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 06.12.2023 року відкладено вирішення питань, пов`язаних з рухом апеляційної скарги, до надходження до Центрального апеляційного господарського суду матеріалів справи №904/7041/20. Доручено Господарському суду Дніпропетровської області надіслати до Центрального апеляційного господарського суду матеріали справи №904/7041/20.

15.12.2023 року матеріали справи №904/7041/20 надійшли до Центрального апеляційного господарського суду.

Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 20.12.2023 задоволено клопотання Публічного акціонерного товариства "Укртелеком", в особі Дніпропетровської філії Публічного акціонерного товариства "Укртелеком" про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 22.10.2023 року у справі №908/7041/20. Поновлено строк на апеляційне оскарження. Відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Публічного акціонерного товариства "Укртелеком", в особі Дніпропетровської філії Публічного акціонерного товариства "Укртелеком" на рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 23.10.2023 у справі №904/7041/20. Розгляд справи призначено у судовому засіданні на 12.03.2024 о 12:30 годин.

Ухвалою суду від 12.03.2024 в судовому засіданні оголошено перерву до 14.05.2024 на 11:00 год. Призначено проводити судові засідання у справі №904/7041/20 в приміщенні Центрального апеляційного господарського суду (зал судового засіданні №207) в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів в системі відеоконференцзв`язку EasyCon. Надано Регіональному відділенню Фонду державного майна України по Дніпропетровській, Запорізькій та Кіровоградській областях, можливість у строк до 10.05.2024 подати до суду апеляційної інстанції власні пояснення щодо наступного питання:

- Яким чином слід враховувати докази направлення листа від 19.09.2019 №11-02-05566 на адресу ПАТ "Укртелеком" про припинення договору оренди (т.1 а.с. 40-42) ?

Ухвалою суду від 14.03.2024 в судовому засіданні оголошено перерву до 10.09.2024 на 10:30 год.

26.08.2024 на адресу Центрального апеляційного господарського суду від Акціонерного товариства «Укртелеком» в особі Дніпропетровської філії АТ «Укртелеком» надійшла заява про зміни та доповнення до апеляційної скарги АТ «Укртелеком» по справі №904/7041/20 на рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 23.10.2023. В якій просить визнати причини пропуску строку для надання змін та доповнень до апеляційної скарги поважними та прошу поновити термін для їх надання апеляційному суду. Скасувати рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 23.10.2023 по справі № 904/7041/20 у повному обсязі. Ухвалити нове рішення, яким відмовити Регіональному відділенню Фонду державного майна України по Дніпропетровській, Запорізькій та Кіровоградській областях у позовних вимогах до Акціонерного товариства «Укртелеком» про стягнення неустойки у повному обсязі. Залучити до розгляду справи в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, балансоутримувача - Нікопольське міжрайонне управління водного господарства, , адреса: 53280, Дніпропетровська область, Нікопольський район, с. Придніпровське, вул. Садова,2а, фактична адреса: 23207, Дніпропетровська область, м.Нікополь, вул. Лесна,7А.

Обгрунтовуючи наявність підстав для поновлення строку для подання змін та доповнень до апеляційної скарги, АТ «Укртелеком» навело наступні підстави:

"... До позовної заяви додано лист №11-12-05566 від 19.09.2019р., яким за твердженням позивача він попередив АТ «Укртелеком» про припинення договору з 12.09.2019, але жодних доказів направлення даного листа відповідачу та балансоутримувачу не надав.

Відповідач у відзиві на позовну заяву одразу заперечив обставини направлення на його адресу та отримання даного листа.

В процесі підготовчих засідань позивач не надсилав відповідачу жодних доказів на підтвердження обставин направлення листа №11-12-05566 від 19.09.2019р. на адресу АТ «Укртелеком».

У рішенні суд першої інстанції зазначив, що вважає встановленим факт відправлення даного листа відповідачу, при цьому на підставі яких доказів він дійшов до цього висновку не зазначив.

Слід звернути увагу, що матеріали, які надходили до суду по справі у паперовому вигляді до цього часу відсутні в електронній формі в Електронному кабінеті у підсистемі «Електронний суд». Тому перевірити повний обсяг наданих позивачем доказів суду відповідач не міг, тому відповідач довірився суду, що останній має належні докази у матеріалах справи, тем більш, що справа розглядалася тривалий час з 2020 року та розгляд її було зупинено 16.02.2021. В апеляційній скарзі відповідач наполягав на скасуванні судового рішення та підіймав питання неправомірного потрійного навантаження на відповідача при незарахуванні сум орендної плати в рахунок неустойки.

Лише в процесі підготовки справи до розгляду в апеляційній інстанції у судовому засіданні (ухвала від 12.03.2024) відповідачу стало відомо, що суд прийняв за докази направлення листа №11-12-05566 від 19.09.2019р. на адресу відповідача список № 15 та фіскальний чек (розрахунковий документ) від 08.10.2019 про підтвердження факту відправлення листа №11-02-05566 від 19.09.2019р., (т.1 а.с. 40-42). Лист №11-02-05566 від 19.09.2019р. зовсім відсутній в матеріалах справи та не має відношення до предмету доказування.

Це свідчить про грубе порушення судом норм процесуального права, а також свідчить про неправильне застосування судом норм матеріального права та виявлення додаткових підстав для скасування судового рішення у повному обсязі.

Крім того, відповідачем було додатково перевірено розмір сум, які не було зараховано та внесено виправлення до розрахунків, що підтверджується доданим Детальним розрахунком. Усі помилки виправлено. Оновлені дані з метою об`єктивного та всебічного розгляду потребують внесення змін до змісту апеляційної скарги....".

Розглянувши доводи скаржника на підтвердження наявності підстав для поновлення строку для подання змін та доповнень до апеляційної скарги, суд виходить з наступного.

Частиною 1 ст. 269 ГПК України визначено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 266 ГПК України особа, яка подала апеляційну скаргу, має право доповнити чи змінити її протягом строку на апеляційне оскарження. У разі доповнення чи зміни апеляційної скарги особа, яка подала апеляційну скаргу, повинна подати докази надіслання копій відповідних доповнень чи змін до апеляційної скарги іншим учасникам справи; в іншому випадку суд не враховує такі доповнення чи зміни.

У відповідності до положень частини першої статті 256 ГПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів, а на ухвалу суду - протягом десяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Тобто, перебіг строку на оскарження в апеляційному порядку судового рішення закріплено в законодавчому порядку.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 08.06.2022 у справі № 2-591/11 (провадження № 14-31цс21) звертала увагу, що відсутність у процесуальних кодексах положень про процесуальну аналогію не є перешкодою для застосування такої аналогії.

Необхідність інституту аналогії (аналогії закону та аналогії права) випливає з того, що закон призначений для його застосування в невизначеному майбутньому, але законодавець, встановлюючи регулювання, не може охопити всі життєві ситуації, які можуть виникнути. Крім того, життя перебуває у постійному русі, змінюється і розвивається, внаслідок чого виникають нові життєві ситуації, які законодавець не міг передбачити під час ухвалення закону. Суд застосовує аналогію закону і аналогію права тоді, коли на переконання суду певні відносини мають бути врегульовані, але законодавство такого регулювання не містить, внаслідок чого наявна прогалина в законодавчому регулюванні. Зазначені висновки стосуються як матеріального, так і процесуального права. Велика Палата Верховного Суду неодноразово застосовувала аналогію у процесуальному праві, зокрема у постановах від 26.09.2019 у справі № 905/1956/15 (провадження № 12-62гс19, пункт 6.27), від 27.11.2019 у справі № 629/847/15-к (провадження N 13-70кс19), від 16.06.2020 у справі № 922/4519/14 (провадження № 12-34гс20, пункт 6.19), від 13.01.2021 у справі № 0306/7567/12 (провадження № 13-73кс19, пункт 28), від 28.09.2021 у справі № 761/45721/16-ц (провадження № 14-122цс20, пункт 105).

Саме застосування аналогії у процесуальному праві в певних випадках дає змогу ухвалити справедливе рішення (пункт 81 постанови Великої Палати Верховного Суду від 08.06.2022 у справі № 2-591/11 (провадження № 14-31цс21)).

Враховуючи вищевикладене, в контексті положень статті 266 ГПК України, колегія суддів апеляційного господарського суду доходить висновку, що заявник був наділений правом подати заяву про доповнення чи зміни до апеляційної скарги саме у строк, визначений законом для подання апеляційної скарги.

Судом апеляційної інстанції встановлено, що в обґрунтування поважності причин пропуску строку апелянт, зокрема, посилався на те, що «… Лише в процесі підготовки справи до розгляду в апеляційній інстанції у судовому засіданні (ухвала від 12.03.2024) відповідачу стало відомо, що суд прийняв за докази направлення листа №11-12-05566 від 19.09.2019р. на адресу відповідача список № 15 та фіскальний чек (розрахунковий документ) від 08.10.2019 про підтвердження факту відправлення листа №11-02-05566 від 19.09.2019р., (т.1 а.с. 40-42). Лист №11-02-05566 від 19.09.2019р. зовсім відсутній в матеріалах справи та не має відношення до предмету доказування …».

Натомість, процесуальний закон не визначає дату ознайомлення з матеріалами справи на стадії апеляційного перегляду як момент відліку виникнення права на зміну чи доповнення апеляційної скарги.

Частиною 1 ст. 119 ГПК України встановлено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Отже можливість поновлення пропущеного строку судом апеляційної інстанції не є необмеженою, а вирішення цього питання пов`язується із наявністю поважних причин пропуску строку.

Поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій.

Зі змісту наведеної правової норми вбачається, що законодавець не передбачив обов`язок суду автоматично поновлювати пропущений строк за наявності відповідного клопотання заявника, оскільки в кожному випадку суд має чітко визначити, з якої саме поважної причини такий строк було пропущено та чи підлягає він поновленню.

Таким чином, для поновлення процесуального строку суд має встановити наявність об`єктивно непереборних обставин, які перешкоджали вчасному зверненню зі скаргою на судове рішення, у зв`язку з чим заявник має довести суду їх наявність та непереборність, оскільки, в іншому випадку нівелюється значення чіткого окреслення законодавчо закріплених процесуальних строків.

Звернення з апеляційною скаргою є суб`єктивною дією скаржника, який зацікавлений у апеляційному перегляді судового рішення та залежить від його волевиявлення.

Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Суд вважає за необхідне зазначити, що як передбачено положеннями статей 42, 43 ГПК України учасники справи мають право ознайомлюватися з матеріалами справи, робити з них витяги, копії, одержувати копії судових рішень; а також повинні добросовісно користуватися процесуальними правами.

Сторони мають цікавитися станом відомих їм судових проваджень.

При цьому, посилання заявника на те, що «… матеріали, які надходили до суду по справі у паперовому вигляді до цього часу відсутні в електронній формі в Електронному кабінеті у підсистемі «Електронний суд». Тому перевірити повний обсяг наданих позивачем доказів суду відповідач не міг, тому відповідач довірився суду, що останній має належні докази у матеріалах справи, тем більш, що справа розглядалася тривалий час з 2020 року та розгляд її було зупинено 16.02.2021. В апеляційній скарзі відповідач наполягав на скасуванні судового рішення та підіймав питання неправомірного потрійного навантаження на відповідача при незарахуванні сум орендної плати в рахунок неустойки. …» не можуть вважатися поважними причинами пропуску такого строку, оскільки мають суб`єктивний характер і не свідчать про об`єктивну неможливість вчинити відповідну процесуальну дію в межах встановлених законом строків, а тому не можуть самі по собі бути розцінені судом як поважні причини для поновлення строку на подання заяви про зміну та доповнення до апеляційної скарги.

Суд апеляційної інстанції наголошує, що питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 13.03.2018р. у справі "Кузнецов та інші проти Росії" суд підкреслив, що особи, які оскаржують рішення поза межами наданих законом строків, мають діяти з достатнім поспіхом.

Акціонерне товариством "Укртелеком", в особі Дніпропетровської філії Акціонерного товариства "Укртелеком" не навело доводів та не надав доказів на підтвердження наявності особливих та непереборних обставин, які б зумовили таку тривалу неможливість звернутися до суду з заявою про зміну та доповнення до апеляційної скарги.

Враховуючи вищенаведене, суд апеляційної інстанції зазначає, що подана заявником заява про зміну та доповнення до апеляційної скарги, подані скаржником поза межами законодавчо визначеного строку на апеляційне оскарження, у зв`язку з чим заяву (вх. №40717 від 28.08.2024) про зміни та доповнення до апеляційної скарги АТ «Укртелеком» по справі №904/7041/20 на рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 23.10.2023 підлягає залишенню без руху.

Керуючись ст. ст. 174, 234, 235, 258, 260, 287 Господарського процесуального кодексу України, Центральний апеляційний господарський суд

УХВАЛИВ:

Визнати неповажними наведені Акціонерним товариством "Укртелеком", в особі Дніпропетровської філії Акціонерного товариства "Укртелеком" підстави для поновлення пропущеного процесуального строку для подання змін та доповнень до апеляційної скарги на рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 23.10.2023 у справі №904/7041/20

Заяву (вх. №40717 від 28.08.2024) про зміни та доповнення до апеляційної скарги АТ «Укртелеком» по справі №904/7041/20 на рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 23.10.2023 залишити без руху.

Акціонерне товариство "Укртелеком", в особі Дніпропетровської філії Акціонерного товариства "Укртелеком" протягом десяти днів з дня вручення цієї ухвали має право звернутися до суду апеляційної інстанції із заявою для поновлення пропущеного процесуального строку для подання змін та доповнень до апеляційної скарги на рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 23.10.2023 у справі №904/7041/20, вказавши інші підстави для поновлення строку.

Ухвала набирає законної сили з дня її прийняття та не підлягає оскарженню в касаційному порядку.

Головуючий суддя М.О. Дармін

Суддя І.М. Кощеєв

Суддя О.В. Чус