ЦЕНТРАЛЬНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
У Х В А Л А

04.09.2024 м. Дніпро Справа № 904/289/24

Суддею Центрального апеляційного господарського суду Парусніковим Ю.Б. (доповідач) розглянуто в приміщенні Центрального апеляційного господарського суду матеріали апеляційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "Технопромзв`язок" на рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 28.06.2024 у справі (суддя Крижний О.М.), повний текст рішення складено 28.06.2024

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ТД Енерготрейд", м. Дніпро

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Технопромзв`язок", м. Дніпро

про стягнення заборгованості, -

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Господарського суду Дніпропетровської області від 28.06.2024 по даній справі позов

Позов Товариства з обмеженою відповідальністю "ТД Енерготрейд" до Товариства з обмеженою відповідальністю "Технопромзв`язок" про стягнення заборгованості задоволено частково.

Стягнуто з Товариства з обмеженою відповідальністю "Технопромзв`язок" на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "ТД Енерготрейд" основний борг у сумі 126055,57 грн, пені у сумі 47333,15 грн, 3% річних у сумі 6149,68 грн, інфляційне збільшення у сумі 20984,00 грн та судовий збір у сумі 3312,12 грн.

У задоволенні решти позовних вимог відмовлено.

Не погодившись з рішенням місцевого господарського суду ТОВ "Технопромзв`язок" оскаржує його в апеляційному порядку до Центрального апеляційного господарського суду та просить:

- визнати поважним пропуск строку на подачу апеляційної скарги на рішення;

- поновити пропущений строк на апеляційне оскарження рішення;

- прийняти апеляційну скаргу та відкрити апеляційне провадження по справі;

- скасувати оскаржуване рішення суду першої інстанції у даній справі та ухвалити нове рішення, яким відмовити ТОВ "ТД Енерготрейд" в задоволенні позовних вимог.

Розглянувши матеріали апеляційної скарги суддя-доповідач вважає необхідним залишити її без руху з огляду на наступне.

Відповідно до п. 6 ч. 2 ст. 42 ГПК України учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Вжиття заходів для своєчасного звернення до суду з апеляційною скаргою покладається на апелянта.

В апеляційній скарзі ТОВ "Технопромзв`язок" зазначає про пропуск ним процесуального строку на подачу апеляційної скарги з метою оскарження рішення місцевого господарського суду від 28.06.2024 у зв`язку з запровадженням в країні воєнного стану та обмежень в подачі світла, що унеможливило своєчасне подання апеляційної скарги.

Вказані підстави для поновлення пропущеного процесуального строку на оскарження рішення, на думку судді-доповідача не є поважними та не підтверджені належними доказами.

Відповідно до частин 1, 2 ст. 256 ГПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Колегія суддів дослідивши матеріали справи встановила, що рішення місцевого господарського суду від 28.06.2024 з повним текстом, направлено на адресу сторін 28.06.2024 за вих. № 24908/24 (а. с. 76 т 2, сторінка 14 рішення).

Згідно з п. 8 ч. 2 ст. 258 ГПК України в апеляційній скарзі мають бути зазначені, зокрема, дата отримання копії судового рішення суду першої інстанції, що оскаржується.

Скаржник посилається на пропуск ним процесуального строку на оскарження рішення без зазначення дати його отримання. При цьому, в апеляційній скарзі посилається на запровадження в Україні воєнного стану та істотні обмеження в подачі світла, які, на його переконання, вплинули на недотримання строку своєчасного оскарження ним рішення суду по даній справі.

Суддя-доповідач відхиляє наведені в обґрунтування поважності причин пропуску скаржником строку на оскарження рішення, оскільки останнім не наведено обґрунтованих доводів, які б засвідчували вплив дії воєнного стану на можливість дотримання ним процесуальних строків, визначених ст. 256 ГПК України.

Наведені скаржником обставини не можуть бути основною та поважною причиною для поновлення строку на подання апеляційної скарги, адже складнощі в організації роботи підприємства через запровадження воєнного стану та відключення електроенергії, часті ракетні атаки, повітряні тривоги тощо, не зупиняє перебіг процесуальних строків звернення до суду. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок безпосереднього впливу вказаних обставин на конкретну особу (у дануму випадку скаржника), проте, у даному випадку скаржником не наведено конкретних обставин, що виникли внаслідок запровадження вказаних обмежень, що призвело до невиконання ним процесуальних дій протягом установленого строку.

Стаття 129 Конституції України визначає як одну із засад судочинства рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Клопотання про поновлення процесуального строку має містити роз`яснення причин пропуску і підстави, з яких заявник вважає ці причини поважними.

У даному конкретному випадку скаржник не надав суду жодного доказу в підтвердження неможливості здійснення ним відповідних процесуальних дій протягом визначеного процесуальним законодавством строку.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Пономарьов проти України» Європейський суд з прав людини зробив висновок про те, що правова система багатьох країн-членів передбачає можливість продовження строків, якщо для цього є обґрунтовані підстави. Разом з тим, якщо строк на ординарне апеляційне оскарження поновлений зі спливом значного періоду часу та за підстав, які не видаються переконливими, таке рішення може порушити принцип юридичної визначеності. Суд визнає, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими, тому від судів вимагається вказувати підстави для поновлення строку. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata (принцип юридичної визначеності).

Також у рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Мушта проти України» зазначено: «…право на суд, одним з аспектів якого є право на доступ до суду, не є абсолютним, воно за своїм змістом може підлягати обмеженням, особливо щодо умов прийнятності скарги на рішення. Однак такі обмеження не можуть обмежувати реалізацію цього права у такий спосіб або до такої міри, щоб саму суть права було порушено. Ці обмеження повинні переслідувати легітимну мету та має бути розумний ступінь пропорційності між використаними засобами та поставленими цілями. Норми, які регламентують строки подання скарг, безумовно, передбачаються для забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності, а їх застосування має відповідати принципу юридичної визначеності та не перешкоджати сторонам використовувати наявні засоби; зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані».

Апеляційний суд зазначає, що вирішення питання щодо поновлення строку перебуває в межах дискреційних повноважень суду, який згідно з ч. 1 ст. 119 ГПК України за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Отже суд з урахуванням конкретних обставин справи має оцінити на предмет поважності причини пропуску встановленого законом процесуального строку і залежно від встановленого постановити ухвалу про поновлення або відмову у поновленні цього строку.

У пункті 24 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Надточій проти України» та пункті 23 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Гурепка проти України № 2» наголошується на принципі рівності сторін, одному із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду, який передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість відстоювати свою позицію у справі в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом.

Отже, процесуальна бездіяльність скаржника не може ставити під сумнів здійснення судочинства судом відповідно до вимог процесуального закону.

Тобто, звернувшись до суду з апеляційною скаргою 29.07.2024, скаржник пропустив строк на апеляційне оскарження рішення місцевого господарського суду від 28.06.2024 без зазначення поважності підстав пропуску строку.

Згідно з п. 3, ст. 260 ГПК України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених ст. 256 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними.

Враховуючи вищевикладене суддя-доповідач дійшов висновку, що підстави пропуску строку зазначені заявником не є поважними, що в свою чергу тягне за собою залишення апеляційної скарги без руху.

Отже, апелянтові слід дотриматися зазначених в цій ухвалі вказівок і надати суду заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду з зазначенням інших поважних причин пропуску процесуального строку для оскарження рішення з підтвердженням відповідними доказами поважності цих причин.

Керуючись статтями 123, 164, 174, 234, 258, 259, 260, Господарського процесуального кодексу України, Центральний апеляційний господарський суд, -

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу ТОВ "Технопромзв`язок" на рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 28.06.2024 у справі № 904/289/24 - залишити без руху.

ТОВ "Технопромзв`язок" протягом 10 днів з дня вручення копії цієї ухвали необхідно усунути недоліки апеляційної скарги та надати відповідне клопотання з зазначенням інших поважних причин пропуску процесуального строку для оскарження рішення по справі з підтвердженням відповідними доказами поважності цих причин.

Ухвала набирає законної сили з моменту ї підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач Ю.Б. Парусніков