УХВАЛА

02 вересня 2024 року

м. Київ

cправа № 910/11905/20

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Кібенко О.Р. - головуючий, Бакуліна С.В., Студенець В.І.,

розглянувши матеріали касаційної скарги ОСОБА_1

на рішення Господарського суду міста Києва від 12.01.2022

та постанову Північного апеляційного господарського суду від 26.06.2024

у справі за позовом Акціонерного товариства "Сенс Банк"

до відповідачів:

1) Фірми "Т.М.М." - товариства з обмеженою відповідальністю (далі - Фірма);

2) ОСОБА_1

про стягнення 7 097 868,68 євро

та за зустрічним позовом ОСОБА_1

до Акціонерного товариства "Сенс Банк" (далі - АТ "Сенс Банк")

про визнання договору недійсним,

ВСТАНОВИВ:

1. Акціонерне товариство "Альфа-Банк" (далі - АТ "Альфа-Банк", яке в подальшому було перейменовано на АТ "Сенс Банк") звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 та Фірми про стягнення кредитної заборгованості в розмірі 7 097 868,68 євро.

2. Позов обґрунтовано невиконанням Фірмою своїх зобов`язань за кредитним договором, з урахуванням додаткової угоди від 30.09.2016 №48, у якій було погоджено графік повернення кредиту, внаслідок чого утворилася заборгованість за кредитом. Оскільки з метою забезпечення виконання зобов`язань Фірми за кредитним договором між позивачем та відповідачем-1 за первісним позовом укладено договір поруки, стягненню підлягає заборгованість солідарно з відповідачів.

3. У вересні 2020 року до суду надійшла зустрічна позовна заява ОСОБА_1 до АТ "Альфа-Банк" про визнання недійсним Договору поруки від 30.09.2016.

4. Зустрічна позовна заява обґрунтована тим, що зі змісту кредитного договору у редакції додаткової угоди від 29.04.2014 вбачається, що за цим договором грошові кошти банком позичальнику не надавалися, а відтак, обов`язок повертати грошові кошти за цим договором відсутній. Оскільки на момент укладення договору поруки таке зобов`язання, як позика за кредитним договором (у редакції додаткової угоди від 29.04.2014) не існувало, договір поруки є недійсним.

5. Справа №910/11905/20 розглядалася судами неодноразово.

6. За результатами нового розгляду справи Господарський суд міста Києва рішенням від 12.01.2022, залишеним без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 26.06.2024, позов АТ "Альфа-Банк" задовольнив частково; закрив провадження у справі в частині позовних вимог про стягнення 381 125,70 євро; стягнув солідарно з ОСОБА_1 та Фірми на користь АТ "Альфа-Банк" заборгованість у розмірі 6 716 742,98 євро та судовий збір у розмірі 696 196,00 грн; відмовив у задоволенні зустрічного позову; повернув з Державного бюджету України на користь АТ "Альфа-Банк" судовий збір у розмірі 39 504,00 грн.

7. Фірма звернулася до Верховного Суду з касаційною скаргою, в якій просила рішення Господарського суду міста Києва від 12.01.2022 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 26.06.2024 скасувати та передати справу на новий розгляд.

8. ОСОБА_1 також звернувся до Верховного Суду з касаційною скаргою, в якій просив рішення Господарського суду міста Києва від 12.01.2022 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 26.06.2024 в частині відмови у задоволенні зустрічного позову скасувати, а справу в цій частині передати на новий розгляд.

9. Верховний Суд ухвалою від 13.08.2024 закрив касаційне провадження за касаційними скаргами Фірми та ОСОБА_1 на рішення Господарського суду міста Києва від 12.01.2022 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 26.06.2024 у справі №910/11905/20 на підставі п.5 ч.1 ст.296 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК).

10. 19.08.2024 ОСОБА_1 через систему Електронний Суд повторно звернувся до Верховного Суду з касаційною скаргою на рішення Господарського суду міста Києва від 12.01.2022 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 26.06.2024, в якій просить їх скасувати та передати справу на новий розгляд.

11. 21.08.2024 ОСОБА_1 через систему Електронний Суд звернувся із заявою про відкликання касаційної скарги.

12. В цей самий день 21.08.2024 ОСОБА_1 через систему Електронний Суд також звернувся із заявою про відкликання заяви про відкликання касаційної скарги.

13. 29.08.2024 АТ "Сенс Банк" через систему Електронний Суд звернулося із запереченнями проти відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 , в яких вказує, що Верховний Суд вже розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на оскаржувані ним рішення та постанову, а повторно подана ним скарга є майже ідентичною касаційній скарзі Фірми.

14. Перевіривши матеріали касаційної скарги, Верховний Суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення її без руху з огляду на таке.

15. Частиною 2 ст.292 ГПК передбачено, що якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, передбачених ст.290 цього Кодексу, то така скарга залишається без руху.

16. Скаржник заявив клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження, яке обґрунтовує тим, що вперше він звернувся з касаційною скаргою 01.07.2024 через адвоката Подреза О.О., проте Верховний Суд ухвалою від 13.08.2024 закрив провадження у справі. Повторно з касаційною скаргою з інших підстав він особисто звертається 19.08.2024 (на шостий день після закриття Верховним Судом провадження у справі), що свідчить про незначний пропуск строку на касаційне оскарження та може свідчити про поважність причин пропуску строку на подання касаційної скарги.

17. Згідно зі ст.288 ГПК касаційна скарга на судове рішення подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, що оскаржується, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення. Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині четвертій ст.293 цього Кодексу.

18. Оскаржувана постанова ухвалена 26.06.2024, повний текст складено у той самий день (26.06.2024), отже останнім днем на її касаційне оскарження було 16.07.2024.

19. Втім, ОСОБА_1 повторно звернувся до Верховного Суду з касаційною скаргою на рішення Господарського суду міста Києва від 12.01.2022 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 26.06.2024 лише 19.08.2024, тобто з пропуском строку на касаційне оскарження.

20. Оскільки Верховний Суд ухвалою від 13.08.2024 закрив касаційне провадження за касаційними скаргами Фірми та ОСОБА_1 , адже вважав, що висновки щодо застосування норм права, які викладені у постановах Верховного Суду, на які посилалися скаржники у касаційних скаргах, стосуються правовідносин, які не є подібними, то зазначені ОСОБА_1 причини подання касаційної скарги після закінчення строку на касаційне оскарження не можуть бути поважною причиною для поновлення строку на касаційне оскарження, оскільки залежали лише від суб`єктивної волі скаржника, а не від об`єктивно непереборних обставин.

21. Процесуальним законодавством не передбачено, що після закриття касаційного провадження перебіг строку на касаційне оскарження постанови суду апеляційної інстанції розпочинається заново. Також, не передбачено, що у разі повторного подання касаційної скарги учасник справи має безумовне право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження.

22. Постановлення 13.08.2024 Верховним Судом ухвали про закриття касаційного провадження за касаційними скаргами Фірми та ОСОБА_1 на рішення Господарського суду міста Києва від 12.01.2022 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 26.06.2024 жодним чином не впливає на перебіг строку касаційного оскарження. Закриття касаційного провадження не зумовлює початок відліку нового строку на касаційне оскарження постанови суду апеляційної інстанції.

23. Вказане узгоджується з позицією, викладеною в ухвалах Верховного Суду у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 05.03.2021 у справі №910/6673/19, Верховного Суду від 27.07.2023 у справі №912/1180/22, від 13.11.2023 у справі №917/1429/21.

24. Отже, наведені скаржником причини пропуску строку на подання касаційної скарги (закриття Верховним Судом касаційного провадження за його скаргою) не є об`єктивними, оскільки безпосередньо залежали від суб`єктивної волі та процесуальної поведінки скаржника (його представника).

25. Згідно з ч.1 ст.119 ГПК суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

26. Положеннями статей 13, 74 ГПК передбачено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

27. Законодавець не передбачив обов`язок суду автоматично поновлювати пропущений строк за наявності відповідної заяви (клопотання) скаржника, оскільки в кожному випадку суд має чітко визначити, з якої саме причини такий строк було пропущено та чи підлягає він поновленню.

28. Для поновлення процесуального строку суд має встановити наявність об`єктивно непереборних обставин, які перешкоджали вчасному зверненню зі скаргою на судове рішення, у зв`язку з чим заявник має довести суду їх наявність та непереборність, оскільки в іншому випадку нівелюється значення чіткого окреслення законодавчо закріплених процесуальних строків.

29. Враховуючи те, що причини пропуску строку на касаційне оскарження, викладені у клопотанні, не є об`єктивними, Верховний Суд визнає неповажними підстави, наведені у клопотанні ОСОБА_1 про поновлення строку на касаційне оскарження.

30. Згідно з ч.3 ст.292 ГПК касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених ст.288 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку.

31. Скаржникові необхідно подати клопотання (заяву) про поновлення строку на касаційне оскарження з наведенням інших (поважних) підстав, що зумовили пропуск цього строку (з урахуванням змісту цієї ухвали).

32. Верховний Суд звертає увагу на те, що відповідно до приписів ГПК учасники справи, маючи намір добросовісної реалізації належного їм права на касаційне оскарження судового рішення, повинні забезпечити неухильне виконання вимог процесуального закону, зокрема, стосовно форми та змісту подання касаційної скарги.

33. Враховуючи викладене, касаційна скарга підлягає залишенню без руху.

34. З огляду на залишення касаційної скарги без руху, клопотання скаржника про звільнення від сплати судового збору за оскарження рішення суду першої інстанції та постанови суду апеляційної інстанції залишається без розгляду до усунення недоліків.

Керуючись статтями 119, 174, 234, 235, 287, 288, 290, 292 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд

У Х В А Л И В:

1. Визнати неповажними підстави, наведені у клопотанні ОСОБА_1 про поновлення строку на касаційне оскарження рішення Господарського суду міста Києва від 12.01.2022 та постанови Північного апеляційного господарського суду від 26.06.2024.

2. Касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Господарського суду міста Києва від 12.01.2022 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 26.06.2024 у справі №910/11905/20 залишити без руху.

3. Надати ОСОБА_1 строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня вручення ухвали.

4. Роз`яснити ОСОБА_1 , що у разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали скарга вважатиметься неподаною та буде повернута скаржнику, або у відкритті касаційного провадження буде відмовлено на підставі положень п.4 ч.1 ст.293 Господарського процесуального кодексу України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Головуючий суддя О. Кібенко

Судді С. Бакуліна

В. Студенець