ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

"29" серпня 2024 р. Справа № 911/1042/24

За заявою Комунального підприємства "Рокитне водоканал" про розстрочення виконання рішення Господарського суду Київської області від 01.07.2024 у справі № 911/1042/24

за позовом Державної екологічної інспекції Столичного округу, 03035, місто Київ, вулиця Солом`янська, будинок 1

до Комунального підприємства "Рокитне водоканал", 09600, Київська область, Рокитнянський район, селище міського типу Рокитне, вулиця Волі, будинок 133

за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача Рокитнянської селищної ради, 09600, Київська область, Рокитнянський район, селище міського типу Рокитне, вулиця Незалежності, будинок 2

про стягнення 40 219, 43 грн збитків

суддя Шевчук Н.Г.

за участю представників сторін: згідно протоколу судового засідання

встановив:

В провадженні Господарського суду Київської області перебувала справа № 911/1042/24 за позовом Державної екологічної інспекції Столичного округу до Комунального підприємства "Рокитне водоканал" про стягнення 40 219, 43 грн збитків.

Господарський суд Київської області рішенням від 01.07.2024 позов Державної екологічної інспекції Столичного округу задовольнив повністю, присудив до стягнення з Комунального підприємства "Рокитне водоканал" 40 219, 43 грн збитків, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища та 3 028, 00 грн витрат по сплаті судового збору.

24 липня 2024 року на виконання означеного рішення господарський суд видав відповідні накази.

06 серпня 2024 року через підсистему ЄСІТС "Електронний суд" від боржника надійшла заява, в якій останній просить суд розстрочити виконання рішення Господарського суду Київської області від 01.07.2024 у справі № 911/1042/24, яке набрало законної сили 01.08.2024, про стягнення з Комунального підприємства "Рокитне водоканал" до бюджету Рокитнянської селищної ради збитків у розмірі 40 219, 43 грн на п`ять календарних місяців, шляхом відшкодування збитків щомісячно рівними частинами, за графіком, визначеним у заяві від 27.08.2024.

За приписами частини другої статті 331 Господарського процесуального кодексу України заява про встановлення або зміну способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення розглядається у десятиденний строк з дня її надходження у судовому засіданні з повідомленням учасників справи.

Господарський суд Київської області ухвалою від 08.08.2024 прийняв до розгляду заяву Комунального підприємства "Рокитне водоканал" про розстрочення виконання рішення Господарського суду Київської області від 01.07.2024 у справі № 911/1042/24 та призначив судове засідання на 15.08.2024.

В судове засідання 15.08.2024 представники сторін не прибули, водночас суд за результатами судового засідання постановив ухвалу про відкладення розгляду заяви до 29.08.2024.

Розглянувши в судовому засіданні 29.08.2024 заяву Комунального підприємства "Рокитне водоканал", об`єктивно оцінивши докази додані до заяви, суд дійшов висновку про задоволення означеної заяви з таких підстав.

Відповідно до статті 326 Господарського процесуального кодексу України судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, і за її межами. Невиконання судового рішення є підставою для відповідальності, встановленої законом.

Згідно із частиною першою статті 331 Господарського процесуального кодексу України за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання.

Частинами третьою-п`ятою статті 331 Господарського процесуального кодексу України закріплено, що підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочки або розстрочки виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

Вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує: 1) ступінь вини відповідача у виникненні спору; 2) стосовно фізичної особи - тяжке захворювання її самої або членів її сім`ї, її матеріальний стан; 3) стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.

Розстрочення та відстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення такого рішення, ухвали, постанови.

Згідно із частиною четвертою статті 11 Господарського процесуального кодексу України суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Згідно статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду, як джерело права.

Згідно із правовою позицією Європейського суду з прав людини, несвоєчасне виконання рішення суду може бути мотивоване наявністю певних обставин, відстрочка виконання рішення суду не повинна шкодити сутності права, гарантованого частиною першою статті 6 Конвенції про захист прав людини та основних свобод, згідно якої "кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру", а у системному розумінні даної норми та національного закону, суд не повинен перешкоджати ефективному поновленню у правах, шляхом виконання судового рішення, тобто довготривале невиконання рішення суду може набути форми порушення права на справедливий судовий розгляд, що не може бути виправдано за конкретних обставин справи. До того ж, довготривале невиконання рішення суду порушує право на повагу до власності та на вільне володіння власністю у зв`язку з тим, що рішення набуває ознак довготривалого невиконання.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях зазначає, що межі виправданої затримки виконання рішення суду залежать, зокрема, від складності виконавчого провадження, суми та характеру, що визначено судом. Стосовно системності виконання Європейський суд підкреслює, що присудження грошових коштів не надає пом`якшення у виконавчому провадженні, а отже сама можливість надання відстрочки виконання судового акту повинна носити виключний характер. Обставини, які зумовлюють надання відстрочки виконання рішення суду повинні бути об`єктивними, непереборними, іншими словами виключними обставинами, що ускладнюють вчасне виконання судового рішення.

Питання щодо надання розстрочки виконання рішення суду повинно вирішуватися господарськими судами із дотриманням балансу інтересів сторін, які приймають участь у справі. Таким чином, необхідною умовою задоволення заяви про надання розстрочки виконання рішення суду є з`ясування факту дотримання балансу інтересів сторін, господарські суди повинні досліджувати та оцінювати не тільки доводи боржника, а і заперечення кредитора, зокрема, щодо і його фінансового стану. При цьому, суд повинен врахувати можливі негативні наслідки для боржника при виконанні рішення у встановлений строк, але, перш за все, повинен врахувати такі ж наслідки і для стягувача при затримці виконання рішення.

Господарський процесуальний кодекс України не визначає переліку обставин, які свідчать про неможливість виконання рішення чи ускладнюють його виконання, тому, суд оцінює докази, що підтверджують зазначені обставини за правилами статті 86 Господарського процесуального кодексу України.

Питання задоволення заяви сторони у справі про розстрочення виконання рішення суду вирішується судом у кожному конкретному випадку, виходячи з особливого характеру обставин справи, що унеможливлюють чи ускладнюють виконання рішення.

Тобто, обов`язковими умовами розстрочення виконання рішення суду мають бути конкретні обставини, що ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

Винятковість обставин, які повинні бути встановлені судом щодо надання відстрочки та розстрочки виконання судового рішення, повинні бути підтверджені відповідними засобами доказування.

Обгрунтовуючи подану заяву відповідач зазначає, що згідно статутних повноважень КП "Рокитне водоканал" здійснює свою діяльність по наданню безперебійних комунальних послуг з централізованого водопостачання, централізованого водовідведення, очищення стоків для населення, підприємств, установ, іншим юридичним та фізичним особам селища Рокитне Київської області на основі повної господарської самостійності і самоокупності, водночас неможливість своєчасної оплати заборгованості перед Державною екологічною інспекцією Столичного округу пов`язує з військовими діями, які в свою чергу призвели до скрутного матеріального становища відповідача та значних збитків у вигляді недонадходження платежів від споживачів за комунальні послуги по централізованому водопостачанню та централізованому водовідведенню, а також знецінення коштів та істотного підвищення вартості енергоносіїв. Поточний фінансовий стан підприємства та необхідність безперебійного підтримання у належному стані надання комунальних послуг споживачам з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення, очищення каналізаційних стоків, щоб не допустити екологічної катастрофи надходження забруднюючих речовин до р. Рось, що є критично важливим в умовах воєнного стану, не дозволяє КП "Рокитне водоканал" виконати рішення суду в повному обсязі відразу, не нашкодивши стабільності своїй діяльності та якості надаваних послуг, а також забезпеченню соціальних гарантій споживачів та працівників підприємства.

У зв`язку із викладеним КП "Рокитне водоканал" даною заявою просить розстрочити виконання судового рішення по справі № 911/1042/24 на п`ять місяців шляхом сплати суми заборгованості рівними платежами.

Відповідно до статей 76-77 Господарського процесуального кодексу України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Обов`язок із доказування необхідно розуміти як закріплену в процесуальному та матеріальному законодавстві міру належної поведінки особи, що бере участь у судовому процесі, із збирання та надання доказів для підтвердження свого суб`єктивного права, що має за мету усунення невизначеності, яка виникає в правовідносинах у разі неможливості достовірно з`ясувати обставини, які мають значення для справи.

Надавши оцінку доводам відповідача та поданим на їх підтвердження доказам, суд дійшов висновку про можливість розстрочення виконання рішення у цій справі до 31.12.2024. При цьому, при вирішенні питання щодо розстрочення виконання рішення, суд вважає, що розстрочення виконання рішення суду, не порушить інтереси сторін, забезпечить їх баланс, з урахуванням здійснення боржником оплат у відповідності до графіку, буде співмірним можливості поновлення порушеного права позивача з можливістю відповідача забезпечити таке поновлення та матиме наслідком дотримання балансу інтересів сторін і унеможливить надмірне обтяження фінансової спроможності відповідача.

Керуючись статтями 42, 74, 76, 234, 331 Господарського процесуального кодексу України, суд

ухвалив:

1. Задовольнити заяву Комунального підприємства "Рокитне водоканал" про розстрочення виконання рішення Господарського суду Київської області від 01.07.2024 у справі № 911/1042/24.

2. Розстрочити виконання рішення Господарського суду Київської області у справі № 911/1042/24, в частині сплати збитків в сумі 40 219, 43 гривень, на п`ять календарних місяців, згідно із наступним графіком сплати заборгованості:

до 31.08.2024 8 047, 07 грн;

до 30.09.2024 8 043, 09 грн;

до 31.10.2024 8 043, 09 грн;

до 30.11.2024 8 043, 09 грн;

до 31.12.2024 8 043, 09 грн.

Ухвала набирає законної сили в порядку, визначеному статтею 235 Господарського процесуального кодексу України та може бути оскаржена у порядку встановленому Господарським процесуальним кодексом України.

Суддя Н.Г. Шевчук

Ухвалу підписано: 02.09.2024