ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ТЕРНОПІЛЬСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

03 вересня 2024 року м. ТернопільСправа № 921/523/24
Господарський суд Тернопільської області

Суддя Руденко О.В., розглянувши заяву б/н 15.08.2024 (вх.№605 від 29.08.2024) ОСОБА_1 , АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 про визнання неплатоспроможним.

ВСТАНОВИВ: До Господарського суду Тернопільської області надійшла заява ОСОБА_1 про відкриття провадження у справі про її неплатоспроможність.

За приписами ч. 1 ст. 2 Кодексу України з процедур банкрутства провадження у справах про банкрутство регулюється цим Кодексом, Господарським процесуальним кодексом України, іншими законами України.

Статтею 113 Кодексу України з процедур банкрутства передбачено, що провадження у справах про неплатоспроможність боржника - фізичної особи здійснюється в порядку, визначеному цим Кодексом для юридичних осіб, з урахуванням особливостей, встановлених цією Книгою.

Вимоги щодо заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність містяться, зокрема, у статтях 115, 116 Кодексу України з процедур банкрутства.

Статтею 115 Кодексу України з процедур банкрутства передбачено, що провадження у справі про неплатоспроможність боржника-фізичної особи може бути відкрито лише за його заявою.

Згідно з ч. 1 ст. 116 Кодексу України з процедур банкрутства заява про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність подається боржником за наявності підстав, передбачених цим Кодексом, а саме підстав, визначених у ч. 2 ст. 115 Кодексу України з процедур банкрутства.

Разом з тим, перелік документів (доказів), які в обов`язковому порядку додаються до заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність чітко визначений, зокрема, ч. 3 ст. 116 Кодексу України з процедур банкрутства.

Заявник звернувся до суду у зв`язку із наявністю прострочених зобов`язань перед кредиторами, через існування обставин, які підтверджують, що найближчим часом боржник не зможе виконати грошові зобов`язання чи здійснювати звичайні поточні платежі (загроза неплатоспроможності).

Дослідивши зміст заяви та доданих до неї документів, суд дійшов висновку про залишення її без руху, виходячи з наступного.

Згідно ч. 3 даної статті до заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність додаються, зокрема, довіреність чи інший документ, що засвідчує повноваження представника, якщо заяву підписано представником.

Відповідно до ч.ч.1-3 ст.56 ГПК України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь в судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника. Особиста участь у справі особи не позбавляє її права мати в цій справі представника. Юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Представником у суді, відповідно до ч.1 ст.58 ГПК України, може бути адвокат або законний представник.

Згідно ч.4 ст. 60 ГПК України повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність".

Положення даної частини стосується повноважень адвоката як представника сторони у судовому процесі.

Як вбачається з поданої заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність, дана заява підписана представником ОСОБА_1 - адвокатом Півторак В.М.

На підтвердження повноважень щодо подання та підписання заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність, заявником додано копію ордеру від 15.08.2024 року, який виданий на підставі договору №б/н від 01.08.2024.

Проте, заявником договору про надання правничої допомоги №б/н від 01.08.2024 до заяви не додано, а з копії ордеру від 15.08.2024 року не можна встановити повноваження представника саме на підписання заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність від імені заявника.

Згідно наданих ОСОБА_1 декларацій за 2021-2023 роки та станом на 01.07.2024 по 27.08.2024, розділи не містять жодних відомостей про доходи, членів сім`ї боржника, співмешканців.

До членів сім`ї боржника належать особи, які перебувають у шлюбі з боржником (у тому числі якщо шлюб розірвано протягом трьох років до дня подання декларації), а також їхні діти, у тому числі повнолітні, батьки, особи, які перебувають під опікою чи піклуванням боржника, інші особи, які спільно з ним проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки (крім осіб, взаємні права та обов`язки яких з боржником не мають характеру сімейних), у тому числі особи, які спільно проживають, але не перебувають у шлюбі.

Крім того, відповідно до пункту 9 Приміток до затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 21.08.2019 №2627/5 форми Декларації про майновий стан боржника у справі про неплатоспроможність, боржник за розділами декларації зазначає всю інформацію про членів сім`ї, яка йому відома та яку він може отримати з офіційних джерел (правовстановлювальні документи, відповідні державні реєстри). Якщо член сім`ї не надав боржнику інформацію і така інформація не може бути отримана ним з офіційних джерел, у відповідному рядку декларації зазначається "Член сім`ї не надав інформацію".

Водночас, до заяви ОСОБА_1 не додано доказів самостійного звернення до державних установ в письмовій формі щодо отримання відповідних відомостей, або відмову державних установ в письмовій формі щодо інформації яка необхідна була заявниці для заповнення декларацій про майновий стан боржника у справі про неплатоспроможність.

При цьому, декларації про майновий стан боржника за 2022, 2023, 2024 рік станом на 01.07.2024 не містять відомостей про отримання дочкою ОСОБА_2 та співмешканкою ОСОБА_3 доходів від передачі в оренду земельних ділянок ТОВ "Поділля" та ПП "Україна-Агро-2С".

Так, у справі №910/6639/20, Верховний Суд дійшов висновку, що з огляду на мету та цілі Кодексу України з процедур банкрутства інститут неплатоспроможності фізичних осіб призначений для зняття з боржника - фізичної особи тягаря боргів, які мають значний розмір та не можуть бути погашені за рахунок поточних доходів та належного цій особі майна. Правове регулювання відносин, що виникають між боржником та іншими учасниками справи про неплатоспроможність, має на меті поетапно створити для боржника - фізичної особи найбільш сприятливі умови для погашення боргів шляхом їх реструктуризації, а при нерезультативності таких заходів - забезпечити ефективний механізм продажу активів боржника.

На переконання суду, коло членів сім`ї боржника в частини п`ятої статті 116 Кодексу України з процедур банкрутства визначено у зв`язку із встановленням його обов`язку подати декларацію про майновий стан боржника за відповідною формою, затвердженою державним органом з питань банкрутства, як додаток до заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність. Подання декларації про майновий стан боржника полягає у необхідності підтвердження наявності підстав для відкриття провадження у справі про неплатоспроможність, зазначених у частині другій статті 115 Кодексу України з процедур банкрутства.

Подання декларації про майновий стан надає можливість не лише встановити перелік та вартість майна, стан доходів та витрат на відповідну дату, а й динаміки розміру активів за відповідний період. Поряд з цим, ця декларація повинна містити відомості, що можуть свідчити про ухилення боржника від погашення боргу перед кредиторами.

Отже, подані заявником декларації про майновий стан боржника за 2022-2023 роки та 2024 рік станом 01.07.2024 року не можуть вважатись належним доказом виконання заявником пункту 11 частини 3 статті 116 Кодексу України з процедур банкрутства.

Згідно з ч. 4 статті 116 Кодексу України з процедур банкрутства разом із заявою про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність боржник зобов`язаний подати пропозиції щодо реструктуризації боргів (проект плану реструктуризації боргів).

Судом зазначається, що у відповідності до ст. 1 КУзПБ реструктуризація боргів боржника - судова процедура у справі про неплатоспроможність фізичної особи, що застосовується з метою відновлення платоспроможності боржника шляхом зміни способу та порядку виконання його зобов`язань згідно з планом реструктуризації боргів боржника.

Отже, план реструктуризації повинен містити умови відновлення платоспроможності боржника шляхом зміни способу та порядку виконання його зобов`язань згідно з планом реструктуризації боргів боржника. План реструктуризації повинен бути реальний, тобто ґрунтуватися на документах і доказах, які не повинні ставитися судом під сумнів.

Наказом Міністерства юстиції України № 3258/5 від 24.10.2019 затверджено примірну форму плану реструктуризації боргів боржника у справі про неплатоспроможність.

Однак, поданий заявником проект плану реструктуризації боргів для відновлення його платоспроможності не відповідає зазначеній примірній формі. В поданому плані реструктуризації зазначена загальна сума заборгованості, однак не визначено розміру кредиторських вимог по кожному договору, не вказано графіку та розміру погашення кожної з них та джерела доходів, які боржник розраховує отримати. Разом з тим, суд зазначає, про невірно вказаний рік народження боржника у Плані.

З наведеного та аналізу положень статті 116 КУзПБ, що визначають обсяг та перелік документів та відомостей, які боржник - фізична особа зобов`язаний додати до заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність, боржник повинен повно та всебічно сприяти кредиторам та керуючому реструктуризацією у встановлені свого реального майнового стану, а також запропонувати обґрунтований та виконуваний (реальний) проект плану реструктуризації своїх зобов`язань.

Пунктами 2, 3 частини другої статті 123 КУзПБ встановлено, що основними завданнями зборів кредиторів у процедурі реструктуризації боргів боржника є, зокрема, розгляд проекту плану реструктуризації боргів боржника, прийняття рішення про схвалення плану реструктуризації боргів боржника або про звернення з клопотанням до господарського суду про перехід до процедури погашення боргів боржника або про закриття провадження у справі про неплатоспроможність.

Відтак метою і завданням процедури реструктуризації боргів є забезпечення розгляду кредиторами розробленого боржником проекту плану реструктуризації боргів для відновлення його платоспроможності. Розроблення боржником такого документу є закономірними очікуваннями кредиторів, як в частині розгляду, так і в частині фактичного погашення вимог в межах процедури.

У свою чергу, розроблення проекту плану реструктуризації має відбуватися відповідно до вимог статті 124 КУзПБ, зокрема у відповідності до вимог закону щодо форми і змісту проекту плану, що дасть змогу розгляду такого плану реструктуризації зборами кредиторів, можливості прийняття рішення про його схвалення та подання на затвердження господарському суду або відхилення і прийняття рішення про перехід до процедури погашення боргів.

Таким чином, при поданні до господарського суду заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність, обов`язком боржника є складення реального (виконуваного) проекту плану реструктуризації, який після розгляду господарським судом грошових вимог та формування реєстру кредиторів розробляється, уточнюється та погоджується з кредиторами.

Вказана позиція викладена у Постанові Верховного Суду №925/473/20 від 25.08.2021 року.

Отже, боржнику потрібно подати суду проект плану реструктуризації боргів, який відповідає вимогам чинного законодавства.

Також, відповідно до п. 12 ч. 3 ст. 116 Кодексу України з процедур банкрутства до заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність додаються докази авансування боржником на депозитний рахунок суду винагороди керуючому реструктуризацією за три місяці виконання повноважень.

Згідно з абз. 3 ч. 2 ст. 30 Кодексу України з процедур банкрутства розмір основної грошової винагороди арбітражного керуючого за виконання ним повноважень керуючого реструктуризацією становить п`ять розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб за кожен місяць виконання арбітражним керуючим повноважень.

Відповідно до статті 7 Закону України Про Державний бюджет України на 2024 рік прожитковий мінімум на одну особу для працездатних осіб з 1 січня 2024 року становить 3028 гривні.

Тобто розмір авансування винагороди керуючому реструктуризацією при поданні заяви про неплатоспроможність фізичної особи у 2024 році становить 45 420 грн.

Водночас згідно з п. 1-6 розділу Прикінцеві та перехідні положення Кодексу України з процедур банкрутства тимчасово, під час дії воєнного стану, введеного Указом Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 Про введення воєнного стану в Україні, затвердженим Законом України від 24 лютого 2022 року №2102-IX, а також протягом шести місяців після його припинення чи скасування стосовно боржника справу про банкрутство (неплатоспроможність) може бути відкрито без здійснення авансування передбаченої цим Кодексом винагороди арбітражному керуючому на депозитний рахунок суду. У такому разі до заяви про відкриття справи про банкрутство (неплатоспроможність) додається копія укладеної заявником угоди з обраним ним арбітражним керуючим про виконання арбітражним керуючим повноважень у справі про банкрутство (неплатоспроможність) до її закриття з виплатою на умовах, визначених цією угодою, винагороди в розмірі, що не має перевищувати розмір, встановлений цим Кодексом. Господарський суд, відкриваючи провадження у справі про банкрутство (неплатоспроможність) відповідно до цього пункту, призначає розпорядником майна або керуючим реструктуризацією арбітражного керуючого, з яким заявником укладено угоду.

Тобто при зверненні до суду із заявою про неплатоспроможність боржника фізичної особи заявник альтернативно може або здійснити авансування передбаченої цим Кодексом винагороди арбітражному керуючому на депозитний рахунок суду та надати відповідні докази такого авансування у виконання п. 12 ч. 3 ст. 116 Кодексу України з процедур банкрутства, або без здійснення такого авансування надати до заяви копію договору з обраним ним арбітражним керуючим. При цьому договір у відповідності до п. 1-6 розділу Прикінцеві та перехідні положення Кодексу України з процедур банкрутства має містити положення щодо виконання арбітражним керуючим повноважень у справі про неплатоспроможність до її закриття та встановлювати виплату винагороди в розмірі, що не має перевищувати розмір, встановлений Кодексом України з процедур банкрутства.

Суд встановив, що боржником заявлено про призначення керуючим реструктуризацією арбітражного керуючого Шимечка А.Я. та додано заяву арбітражного керуючого про згоду на участь у справі про неплатоспроможність.

Відповідно до умов п. 3.1. Договору про надання послуг №4, укладеного між ОСОБА_1 та арбітражним керуючим Шимечко А.Я. оплата послуг керуючого реструктуризацією становить 45 420 грн (ст. 30 КУзПБ).

Згідно п.2.1 Договору, ОСОБА_4 (Виконавець) надає ОСОБА_1 (Замовник) наступні послуги: арбітражного керуючого (керуючого реструктуризації) у справі про неплатоспроможність боржника ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 , АДРЕСА_2 (код ).

Однак цей договір не містить положення про виконання арбітражним керуючим повноважень у справі про неплатоспроможність на весь час до її закриття. Умови договору не свідчать про зобов`язання арбітражного керуючого виконувати свої повноваження до закриття провадження у справі (п. 2.1 договору).

Отже аналіз умов укладеного між арбітражним керуючим Шимечко А.Я. та Клепач О.Г договору про надання послуг №4 від 15.08.2024 дозволяє дійти висновку про його невідповідність вимогам п. 1-6 розділу Прикінцеві та перехідні положення Кодексу України з процедур банкрутства.

Пунктом 21 Прикінцевих та Перехідних положень Кодексу України з процедур банкрутства передбачено, що ініціюючий кредитор або боржник - фізична особа додає до заяви про відкриття провадження у справі про банкрутство (неплатоспроможність) заяву арбітражного керуючого, зазначеного в абзаці другому цього пункту, про участь у справі, яка повинна відповідати вимогам, встановленим частиною третьою статті 28 цього Кодексу.

Боржником до заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність не додано копії свідоцтва арбітражного керуючого Шимечка А.Я., договору добровільного страхування цивільно-правової відповідальності арбітражного керуючого за шкоду, яку може бути завдано у зв`язку із виконанням його обов`язків та доказів сплати страхового внеску за значеним вище договором.

Згідно ч. 3 ст. 37 Кодексу України з процедур банкрутства, яка застосовується судом на підставі ст. 113 цього Кодексу, господарський суд залишає без руху заяву про відкриття провадження у справі з підстав, передбачених статтею 174 Господарського процесуального кодексу України, з урахуванням вимог цього Кодексу.

Відповідно до ст. 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст. ст. 2, 12, 30, 37, 116, 124 Кодексу України з процедур банкрутства, ст. ст. 164, 174, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

1. Заяву громадянки ОСОБА_1 про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність залишити без руху.

2. Встановити заявнику строк - протягом 10-ти днів з дня одержання цієї ухвали, для усунення недоліків заяви шляхом надання: 1) договору про надання правничої допомоги №б/н від 01.08.2024; 2) декларацій про майновий стан боржника у справі про неплатоспроможність за 2018-2020 роки, привівши їх у відповідність до наказу Міністерства юстиції України від 21.08.2019 №2627/5 зі змінами; 3) проекту плану реструктуризації боргів, який відповідає вимогам ст. 124 Кодексу України з процедур банкрутства; 4) свідоцтва арбітражного керуючого Шимечка А.Я., договору добровільного страхування цивільно-правової відповідальності арбітражного керуючого та договору про надання послуг №4 від 15.08.2024, укладений між арбітражним керуючим Шимечко А.Я. та Клепач О.Г., який відповідає вимогам п. 1-6 розділу Прикінцеві та перехідні положення Кодексу України з процедур банкрутства.

3. Попередити заявника, що у разі не усунення недоліків заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із заявою.

4. Копію ухвали надіслати рекомендованою кореспонденцією з повідомленням про вручення поштового відправлення:

- ОСОБА_1 , АДРЕСА_2 ,

та представнику боржника відповідно до положень ч. 5 ст. 6 ГПК України та

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання (суддею) та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду у справі.

Учасники справи можуть отримати інформацію по справі на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб - адресою: https://te.court.gov.ua/sud5022.

Суддя О.В. Руденко