ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02.09.2024м. ХарківСправа № 922/855/24

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Рильової В.В.

при секретарі судового засідання Бойко О.Н.

розглянувши в порядку загального позовного провадження справу

за позовом Фізичної особи-підприємця Бондара Дмитра Васильовича ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП: НОМЕР_1 ) 3-я особа , яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні позивача: Фізична особа-підприємець Бондар Олена Віталіївна (місцезнаходження: АДРЕСА_1 ; код РНОКПП: НОМЕР_2 )
до Фізичної особи-підприємця Бонеска Дмитра Володимировича (місцезнаходження: АДРЕСА_2 ; РНОКПП: НОМЕР_3 )
про стягнення 240 000,00 грн.
за участю представників сторін :

позивача: Шевченко О.В.(ордер серії АР №1167752 від 14.03.2024, свідоцтво проправо на заняття адвокатською діяльністю №002396 від 22.10.2019);

3-я особи , яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні позивача: Шевченко О.В.(ордер серії АР №1179291 від 27.05.2024, свідоцтво проправо на заняття адвокатською діяльністю №002396 від 22.10.2019);

відповідача:Хімка М.І.(ордер серії АВ №1134842 від 05.07.2024, свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю №783 від 28.12.2012).

ВСТАНОВИВ:

Фізична особа - підприємець Бондар Дмитро Васильович звернувся до Господарського суду Харківської області із позовною заявою про стягнення з Фізичної особи-підприємця Бонеска Дмитра Володимировича грошових коштів у розмірі 240 000,00 грн.

Також позивач просить суд покласти на ФОП Бонеска Дмитра Володимировича витрати зі сплати судового збору.

Ухвалою Господарського суду від 01.04.2024 позовну заяву фізичної особи - підприємця Бондара Дмитра Васильовича прийнято до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження у справі № 922/855/24, справу № 922/855/24 постановлено розглядати без повідомлення учасників справи, за наявними у справі матеріалами, в порядку частини п`ятої статті 252 Господарського процесуального кодексу України, Відповідачу, встановлено п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання до суду відзиву на позовну заяву.

24.04.2024 до Господарського суду Харківської області через систему «Електронний суд» від відповідача надійшов відзив на позовну заяву (вх.№ 10830/24 від 24.04.2024). Заперечуючи проти позовних вимог, відповідач зазначає наступне. По-перше, відповідач підтверджує, що 14.07.2023 між ним та позивачем було укладено договір №14/07/23 про виконання робіт з розроблення дизайн-проекту, а тогму, на думку відповідача, ним виконано всі зобов`язання та відсутня заборгованість перед позивачем за договором. По-друге, відповідач стверджує, що у відповідності до умов договору ним було виконано у повному обсязі 1-й етап виконання робіт, а саме «Розроблення планів зонування Об`єкту», результати якого було прийнято позивачем без зауважень. Втім, після виконання відповідачем 2-го етапу виконання робіт «Візуалізація», ним було направлено на електронну адресу позивача, у відповідності до умов Договору, повідомлення про закінчення виконання 2-го етапу на затвердження та прийняття робіт. Проте, у зв`язку з відсутністю відповіді з боку позивача, відповідачем було повторно направлено засобами поштового зв`язку на адресу позивача результати виконання 2-го етапу робіт, а саме: альбом візуалізації та два примірники актів приймання-передачі виконаних робіт. Відповідач пояснює, що оскільки ним було виконано зобов`язання стосовно виконання 1-го та 2-го етапів робіт, а також направлено позивачу результати виконання робіт та акти приймання-передачі, у строки встановлені Договором, а позивач в свою чергу, не надав свої заперечення або зауваження у строки передбачені договором, а також не підписав акт приймання-передачі виконаних робіт, тому у відповідності до положень договору, на думку ФОП Бонеска Д.В., усі результати робіт вважаються такими, що прийняті позивачем без зауважень та підлягають оплаті. По-третє, виходячи з зазначеного вище, відповідачем 28.12.2023 на адресу позивача було надіслано лист, з вимогою виконати платіж, а саме 40% загальної ціни робіт за договором. Проте, позивачем 17.01.2024 направлено на адресу відповідача претензію із зауваженнями до виконаних робіт з візуалізації та два примірники актів приймання-передачі виконаних робіт.

Відтак, виходячи з обставин, що викладені у відзиві, відповідач вважає, що ним виконано, а позивачем прийнято без зауважень та заперечень результати виконаних робіт по 2-му етапу за Договором №14/07/23 від 14.07.2023 про виконання робіт з розроблення дизайн-проєкту , а тому вимога позивача щодо стягнення суми авансового платежу у розмірі 240 000,00 грн. є неправомірною та необґрунтованою.

Відзив на позовну заяву (вх.№ 10830/24 від 24.04.2024) подано у строк, встановлений судом в ухвалі Господарського суду про відкриття провадження у справі від 01.04.2024, а тому суд ухвалою від 24.04.2024 прийняв відзив до розгляду та долучив до матеріалів справи.

26.04.2024 до Господарського суду Харківської області через систему «Електронний суд» від позивача надійшла відповідь на відзив (вх.№11173/24 від 29.04.2024). У вказаній відповіді на відзив, позивач зазначає наступне. По-перше позивач стверджує, що оскільки 2-й етап робіт «Розробка візуалізації» не було прийнято замовниками з огляду на те, що він не був виконаний, на їх думку, належним чином та не відповідав технічному завданню, тому залишок суми у розмірі 240 000,00 грн., який сплачений замовниками за виконання 2-го етапу робіт, має бути повернутий відповідачем. По - друге, позивач зазначає, що відповідачем не доведено факту надсилання та вручення актів приймання-передачі виконаних робіт, оскільки на думку позивача, відповідач не направляв акти приймання-передачі виконаних робіт у спосіб, передбачений умовами договору, а саме п.7.1 Договору. При цьому, позивач вважає претензію від 17.01.2024, направлену на адресу відповідача обґрунтованою. По-третє, позивач стверджує, що канал у застосунку «Telegram» був погоджений із відповідачем, а тому скріншоти листування з цього каналу, на думку позивача, є належними та допустимими доказами. Крім того, позивачем до відповіді на відзив на позовну заяву додано письмові показання свідків ФОП Бондар Д.В. та ФОП Бондар О.В., строк на подання яких позивач просить суд поновити.

Відтак, виходячи з обставин, що викладені у відповіді на відзив, позивач просить суд поновити строк на подання та прийняти у якості доказів письмові показання свідків та задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

06.05.2024 до Господарського суду Харківської області від відповідача надійшли заперечення на відповідь на відзив (вх..№ 11788/24 від 06.05.2024). У вказаних запереченнях відповідач фактично дублює свою правову позицію, викладену раніше у відзиві на позовну заяву. Крім того, відповідач заперечує щодо долучення до матеріалів справи показань свідків ФОП Бондар Д.В. та ФОП Бондар О.В., з огляду на наступне. По-перше, нотаріальна заява свідка ФОП Бондар Д.В. співпадає з особою - позивачем у справі. По-друге, вказані заяви (показання свідків) не містять такі обов`язкові реквізити сторін, як місце роботи та підтвердження свідка про обізнаність щодо кримінальної відповідальності за надання неправдивих показань та про готовність з`явитися до суду за викликом на підтвердження своїх тверджень.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 16.05.2024 залучено до участі у справі № 922/855/24 в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні позивача Фізичну особу-підприємця Бондар Олену Віталіївну, встановлено третій особі п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання до суду письмових пояснень щодо позову із документами, які підтверджують надіслання (надання) таких пояснень позивачу та відповідачу, постановлено здійснити перехід до розгляду справи №922/855/24 за правилами загального позовного провадження зі стадії відкриття провадження у справі.

28.05.2024 до Господарського суду Харківськох області через систему «Електронний суд» надійшли письмові пояснення третьої особи (вх.№13823/24 від 28.05.2024), в яких третя особа вказує, що підтримує позовні вимоги ФОП Бондара Д.В. та просить суд позов задовольнити.

Ухвалою Господарського суду Харівської області від 03.06.2024 (без виходу суду до нарадчої кімнати) судом прийнято до розгляду відповідь на відзив (вх. № 11272 від 29.04.2024), заперечення на відповідь на відзив (вх.№11788 від 06.05.2024), письмові пояснення третьої особи (вх.№13823 від 28.05.2024).

Крім того, 20.06.2024 до Господарського суду Харківської області від третьої особи - Бондар О.В.надійшла заява (вх.№16120 від 20.06.2024), в якій остання зазначає, що підтримує позовні вимоги свого чоловіка Бондара Д.В. та не заперечує щодо заявленої суми до стягнення у розмірі 240 000,00 грн. на його користь, як позивача у даному позові.

23.08.2024 до Господарського суду Харківської області через систему «Електронний суд» від відповідача надійшли додаткові пояснення (вх.№ 21332/24 від 23.08.2024) в яких ним зазначено, що на момент підписання договору про виконання робіт з розроблення дизайн-проекту № 14/07/2023 від 14 липня 2023 року сторонами було підписано додаток №1 до цього договору, який має назву «Форма технічного завдання». Вказаний додаток було заповнено сторонами після досягнення згоди щодо умов та вимог виконання другого етапу «Розроблення візуалізації». При цьому відповідач зазначає, що роботи з розроблення візуалізації виконувалися ним відповідно до "Технічного завдання" у редакції наданій Позивачем надано до суду.

28.08.2024 до Господарського суду Харківської області через систему "Електронний суд" від позивача надійшли додаткові пояснення у справі (вх№21593 від 28.08.2024). У вказаних поясненнях позивач зазначає, що твердження відповідача про те, що в останнього не було додатку №1 "Технічне завдання" в такій редакції, як у позивача (додана до позову) не відповідає дійсності, з огляду на те, що відповідачу надсилались усі документи в тому числі Договір з додатками в порядку положень п. 7.1 Договору.

Процесуальний рух справи відображено у відповідних ухвалах суду.

У судовому засіданні 02.09.2024 представник позивача - ФОП Бондара Д.В. та третьої особи позов підтримав у повному обсязі та просив суд його задовольнити з підстав, зазначених у позовній заяві та заявах по суті спору.

Представник ФОП Бонеска Д.В. у судовому засіданні 02.09.2024 проти позову заперечував та просив суд відмовити у його задоволенні, з підстав, викладених у відзиві на позовну заяву та заявах по суті спору.

З`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги та заперечення проти них, всебічно та повно дослідивши матеріали справи та надані учасниками справи докази, заслухавши пояснення представників сторін, судом встановлено наступне.

14.07.2024 між ФОП Бонеском Дмитром Володимировичем (далі - Виконавець) та ФОП Бондаром Дмитром Васильовичем (далі - Замовник 1) та ФОП Бондар Оленою Віталіївною (далі - Замовник 2) було укладено договір №14/07/2023 про виконання робіт з розроблення дизайн-проекту (надалі - Договір ), відповідно до умов якого Виконавець у порядку і на умовах, визначених даним Договором, власними силами та/або із залученням третіх сторін, зобов?язується розробити Дизайн-проект закладу громадського харчування - ресторану, розташованого за адресою: вул. Старокозацька, б.71, м. Дніпро, Україна, загальною площею 450 м2 (1-й пов. 300 м3, підвал 120-150 м*) + тераса до 50 м2 (надалі - «Об?єкт») та/або його опорядження, визначеного у погодженому Сторонами технічному завданні, складеному за формою, визначеною у Додатку № 1, що є невід?ємною частиною цього Договору, а Замовники зобов?язуються прийняти роботи, виконані відповідно до умов цього Договору, та сплатити Виконавцю передбачену цим Договором плату.

У вказаному договорі використовуються наступні терміни і визначення:

Дизайн-проект - це визначена цим Договором збірка детальної творчої робочої документації, що може бути використана як технічне завдання для проектування Об?єкта або як технічне завдання для підрядників для здійснення будівельно-опоряджувальних робіт (якщо для таких робіт проектна документація не вимагається). Дизайн-проект поділяється на дві частини: візуалізація та деталізація. Для уникнення будь-яких непорозумінь Замовники підтверджують, що йому відомо, що Дизайн-проект не с проектною документацію, на підставі якої може здійснюватись будівництво нового Об єкта.

???Візуалізація - це художнє опрацювання ескізів інтер?єру (екстер?єру) в електронному вигляді. Зміст візуалізації визначається умовами цього Договору;

???Деталізація - не детальна розробка узгодженої візуалізації, планів, креслень, конструктивів нестандартних виробів, відомість оздоблення. Зміст деталізації визначається умовами цього Договору:

???План зонування - це план, який в загальному вигляді визначає побутове та інше призначення різних частин Об?єкту, земельної ділянки, на якій він знаходиться.

Відповідно до п.1.1.1 Договору Замовник 1 та Замовник 2 є подружжям, яке має намір відкрити разом заклад громадського харчування, визначений пунктом 1.1. Договору та які є Замовниками Дизайн-проекту Об?єкту відповідно до умов Договору. Замовники підтверджують, що кошти, які Замовники зобов?язуються сплатити Виконавцю на умовах цього Договору, є спільним майном подружжя.

Пунктом 1.1.2 Договору сторони погодили, що у разі необхідності та/або обов?язку Виконавця передати Замовникам будь-які документи/інформацію на умовах цього Договору (в тому числі, але не виключно, будь-які листи, повідомлення, акти приймання-передачі виконаних Робіт, результати виконаних Робіт, вимоги, звіт тощо), Виконавець має право направити такі документи/інформацію будь-якому із Замовників (Замовнику 1 та/або Замовнику 2). У такому разі, документи/інформація вважається прийнятою та/або отриманою Замовниками з моменту прийняття та/або отримання таких документів/інформації відповідним Замовником (Замовником 1 та/або Замовником 2), якому Виконавець направив такі документи/інформацію.

У випадку, якщо Договором передбачено обов?язок Замовників підписати будь-які документи (в тому числі, але не виключно, акти приймання-передачі виконаних Робіт, результати виконаних Робіт, Технічне завдання тощо), такий документ має містити підпис Замовника 1 та підпис Замовника 2. В іншому випадку, в тому числі, у разі не підписання Будь-яким із Замовників таких документів, вони вважаються не підписаними Стороною Замовників. При цьому, зідповідальність за не підписання будь-яким із Замовників документу у разі отримання такого документу від Виконавця будь-яким Замовником несе той Замовник, який отримав такий документ від Виконавця в порядку визначеному п. 1.1.2 Договору.

Відповідно до п.2.3 Договору розробка дизайн-проекту здійснюється у повній відповідності до технічного завдання, а також з урахуванням наданих Замовниками документів, визначених Сторонами у Додатку № 2 до цього Договору. У випадку виявлення невідповідності технічного завдання таким документам, Виконавець зобов?язаний негайно направити про це повідомлення замовника: призупинити виконання робіт до погодження Сторонами нового технічного завдання. Сторони, погодили, що Роботи можуть виконуватися Виконавцем без Технічного завдання у випадку, передбаченому п. 3.9 цього Договору.

Пунктом 2.5 Договору встановлено, що протягом 5 (п?яти) робочих днів, з моменту отримання відповідного етапу робіт на затвердження, Замовники зобов?язані підписати відповідний Акт прийомки-передачі робіт та здійснити наступний платіж, якщо це передбачено Графіком фінансування, або ж надати вмотивовані зауваження до виконаних робіт. Якщо протягом 10 (десяти) робочих днів Замовники не підтверджують прийняття робіт і не надають вмотивовану відмову від їх прийняття, роботи вважаються виконаними і прийнятими Замовниками.

Пунктом 2.6 Договору визначено, що зауваження вважаються вмотивованими, якщо вони не суперечать функціональному призначенню об?єкта виданому раніше технічному завданню. У випадку невиконання Замовниками зазначених умов, роботи вважаються виконаними, а відповідний етап прийнятим.

Відповідно до п.3.1 Договору Замовники зобов`язані надати Виконавцю технічне завдання протягом 5 (п?яти) робочих днів з моменту укладення цього Договору.Технічне завдання має бути складено за формою, наведеною у Додатку № 1 до цього Договору, в 2- примірниках, містити підпис уповноважених осіб Замовників та їх печатку (за наявності). Сторони, погодили, що Робот можуть виконуватися Виконавцем без Технічного завдання у випадку, передбаченому п. 3.9. цього Договору.

Пунктом 3.2 Договору сторони погодили, що не зазначені у технічному завданні характеристики Об?єкта визначаються Виконавцем на його розсуд відповідно загальної концепції Об?єкта.

Виконавець зобов`язаний протягом 5 робочих днів перевірити технічне завдання на наявність необхідної інформації та відповідності наведеної в технічному завданні інформації наданим Замовниками документам (якшо такі надані раніше) та затвердити технічне завдання шляхом його підписання або в той же строк направити Замовнику вмотивовані зауваження. Технічне завдання стає обов?язковим для Сторін з моменту його підписания Сторонами. Один підписаний Сторог примірник технічного завдання Виконавець направляє Замовникам, інший - залишає у себе.(п.3.3,3.4).

Пунктом 3.9 Договору встановлено, що якщо Замовники не надають письмового технічного завдання, яке затверджується Сторонами як додаток до Договору, то підписанням планів зонування Об?єкту наданих Виконавцем, Замовники підтверджують, що ознайомлені та погоджуються із загальною концепцією Дизайн-проекту, яку пропонує Виконавець, а Виконавець у відповідно затвердженими у п.2.2.1 етапами виконання робіт, приступає до виконання Робіт керуючись власним досвід професіоналізмом, а також у повній відповідності до функціонального призначення Об?єкту.

Відповідно до п.4.2 Договору роботи виконуються поетапно. До виконання кожного наступного етапу робіт, Виконавець приступає тільки після затвердження попереднього етапу робіт Замовниками та при відсутності заборгованості у Замовників щодо оплати робіт відповідно до Графіку фінансування проекту.

У разі порушення Замовниками строку надання необхідних Виконавцю документів/інформації згідно п.3.6 цього Договору більш як на 15 (п?ятнадцять) календарних днів, та/або ненадання Замовниками відповіді на (надісланий у письмовому вигляді або електронною поштою) Виконавця, що передбачає прийняття рішень Замовниками що стосується Робіт, без якого Виконавець не міг продовжувати виконання Робіт протягом 15 (п?ятнадцяти) календарних днів з моменту отримання Замовниками такого Запиту, та/або прострочення Замовниками здійснення будь-якого платежу понад 15 (п?ятнадцять) календарних днів, цей Договір вважається автоматично розірваним та припиняє свою дію на (шістнадцятий) календарний день з моменту, коли зобов?язання мало бути виконаним. При цьому надсилання Сторонами будь-яких повідомлень про припинення (розірвання) Договору або укладення будь-яких додаткових угод про припинення (розірвання) Договору не вимагається.

Ціну Робіт з розроблення Дизайн-проекту та порядок розрахунків Сторони визначають у Додатку № 2 до цього Договору, що є його невід?ємною частиною. (п.5.1 Договору).

Розділом 6 Договору "Порядок здачі-приймання робіт" встановлено наступне.

Виконані Роботи передаються Замовникам поетапно.(п.6.1 Договору).

Сторони погодили, що Виконавець приступає до виконання наступного етапу Робіт після погодження результату Робіт за попереднім етапом та підписання відповідного проміжного Акту приймання-передачі виконаних робіт згідно п. 6.4 Договору. Роботи вважаються виконаними в повному обсязі з моменту прийняття Замовниками третього етапу робіт - розроблення деталізації (п.6.2 Договору).

Приймання-передача виконаних Робіт здійснюється шляхом підписання Сторонами Акту приймання-передачі Робіт за кожним етапом (п.6.3 Договору).

Виконавець передає Замовникам Акт приймання-передачі Робіт у двох екземплярах разом із документацією, що подається Замовникам на затвердження. Протягом 5 (п?яти) робочих днів з дня отримання двох екземплярів Акту приймання-передачі Робіт, Замовники зобов?язані підписати Акт приймання-передачі Робіт і передати один з його екземплярів Виконавцю, або надати Виконавцю вмотивовану відмову від підписання Акту. У випадку, якщо в зазначений в даному пункті строк, Замовники не підпишуть Акт приймання-передачі Робіт і не передадуть один екземпляр підписаного Акту Виконавцо, або не нададуть Виконавцю вмотивовану відмову від підписання Акту, Роботи, зазначені в Акті, вважаються прийнятими замовниками без жодних зауважень. При цьому Виконавець має право підписати акт приймання-передачі виконаних робіт самостійно із відповідною приміткою «У встановлений строк зауважень від Замовників не надійшло». Разом з тим, Виконавець має право не приступати до виконання наступного етапу Робіт до моменту отримання від Замовників оригіналів підписаних Замовниками актів приймання-передачі виконаних робіт (п.6.4 Договору).

Відповідно до п.6.5 Договору приймання-передача виконаних Робіт за цим Договором може здійснювати шляхом надсилання Замовникам результату робіт в електронній формі у форматі PDF, а також проекту акту приймання-передачі виконаних робіт в електронній формі на електронну адресу Замовників зазначену у його реквізитах.Замовники зобов?язані протягом 5 (п?яти) робочих днів перевірити результат Робіт та в той же строк електронною поштою повідомити Виконавця про відсутність зауважень або направити Виконавцю обґрунтовані зауваження.

У випадку відсутності зауважень Замовники зобов?язані роздрукувати надісланий Виконавцем проект акту приймання-передачі виконаних робіт в 2-х примірниках, підписати їх та:

- надіслати Виконавцю сканкопію або фотокопію підписаного акту приймання-передачі виконаних робіт електронною поштою;

- надіслати Виконавцю оригінали підписаних примірників акту приймання-передачі виконаних робіт протягом 5 (п?яти) календарних днів з моменту їх підписання.

Якщо Замовники у встановлений строк не направили Виконавцю обгрунтовані зауваження, то вважається, що такі Роботи прийняті Замовниками без зауваження та підлягають оплаті відповідно до умов Договору. При цьому Виконавець має право підписати Акт приймання-передачі виконаних робіт самостійно із відповідною приміткою «У встановлений строк зауважень від Замовників не надійшло». Разом з тим, Виконавець має право не приступати до виконання наступного етапу Робіт до моменту отримання від Замовників оригіналів підписаних Замовниками актів приймання-передачі викона: робіт (п.6.5 Договору).

У випадку направлення Замовниками у встановлений строк зауважень щодо якості та/чи обсягу виконания Робіт, Виконавець зобов?язаний розглянути зауваження Замовників протягом 5 (п?яти) робочих днів з моменту їх отримання і у випадку їх обгрунтованості усунути такі зауваження у розумний строк, якшо інший строк не був обумовлений Сторонами. У випадку необхідності Сторони можуть скласти дефектний акт, в якому передбачити умови усунення недоліків. Після усунення зауважень Виконавець повторно направляє Замовникам результати виконаних робіт разом із актом приймання-передачі виконаних робіт. Приймання таких Робіт після усунення зауважень здійснюється відповідно до п.6.4. Договору (п.6.6 Договору).

У випадку, якщо Виконавець за процедурою, передбаченою п.п. 6.6. цього Договору, усунув зауваження Замовників до Робіт другого етапу, але Замовники не затвердили їх без зауважень, Сторони негайно спільно зобов?язані вирішити, чи продовжувати їм дію цього Договору, чи достроково припинити його за обопільною згодою. При достроковому розірванні цього Договору у зв?язку із наявністю розбіжностей у Сторін у суб?єктивному сприйнятті Об?єкту на стадії візуалізації, Замовники відшкодовують Виконавцю фактичну вартість робіт, здійснених останнім на дату розірвання Договору, але у будь-якому разі у розмірі не меншому, ніж 50% (п?ятдесят відсотків) від Загальної вартості Робіт (згідно із Додатком № 2 до цього Договору). У цьому випадку до Замовників не переходять виключні майнові права інтелектуальної власності на результати Робіт першого стапу, як об?єкт права інтелектуальної власності (п.6.7 Договору).

Підставою для відмови у прийнятті Робіт може бути тільки невідповідність робіт умовам цього Договору. У випадку зміни суб?єктивних уявлень Замовників щодо результату Робіт Виконавець може переробити виконанні Роботи або внести в них корективи виключно на підставі додаткової угоди до цього Договору. В такому випадку Сторони окремо визначають ціну додаткових робіт з перероблення Робіт (п.6.8 Договору).

На підтвердження повернення документів Виконавцем, визначених у Додатку № 2, Сторони складають акт приймання-передачі документів (п.6.9 Договору).

Пунктом 7.1 Договору сторони погодили, що обмін листами та документами між Сторонами здійснюється наступним чином:

-Рекомендованим або цінним листом;

-Кур?єрською службою;

-Безпосередньою передачею листів та інших документів однією Стороною іншій Стороні під підпис;

-Направленням сканованих листів та/або інших документів, повідомлень електронною поштою, зазначеною у цьому Договорі.

Відповідно до п.7.2 Договору електронні повідомлення та додані до них скановані копії документів, направлені або отримані з використанням електронної пошти, зазначеної у реквізитах Сторін у цьому Договорі, вважаються направленими або отриманими уповноваженою особою Сторони, якщо інше прямо не зазначено у відповідному повідомленні. Направленні Стороною електронні повідомлення вважаються отриманими іншою Стороною, якщо така інша Сторона підтвердила це в будь-яких спосіб, зокрема, шляхом направлення відповідного електронного повідомлення.

Крім того, пунктом 7.4. Договору встановлено, що якщо Сторона ухиляється від отримання рекомендованого або цінного листа, останній вважається врученим Стороні на 20 (двадцятий) календарний день з моменту його відправлення за адресою Сторони, зазначеною у цьому Договорі.

Розділом 10 "Відповідальність сторін" Договору, а саме п.п.10.1,10.2 регламентовано, що у випадку порушення своїх зобов?язань за цим Договором Замовники несуть солідарну відповідальність перед Виконавцем, визначену цим Договором та чинним законодавством України. У такому разі, Виконавець має право штрафні санкції (штраф, пеню, неустойку), передбачені умовами Договору та чинним законодавством України як від усіх Замовників разом, так і від будь-кого з них окремо. Замовники залишаються зобов?язаними доти, доки їхній обов?язок не буде виконаний у повному обсязі. У випадку прострочення оплати Робіт на строк більше 10 (десяти) робочих днів Замовники сплачують на користь Виконавця на його вимогу пеню в розмірі подвійної облікової ставки НБУ, діючої на момент виникнення заборгованості від суми заборгованості за кожен день прострочення платежу.

Крім того, згідно п.13.3 Договору, Договір може бути розірвано за згодою Сторін, а також в інших випадках, прямо передбачених цим Договором та чинним законодавством України. Сторони погодили, що у випадку дострокового розірвання Договору, Замовник здійснюють оплату вартості фактично виконаних Виконавцем робіт, але не менше суми передоплати згідно Додатку №2 до цього Договору. Виконавець має право відмовитись від Договору у таких випадках:

- якщо мало місце істотне зростання після укладення цього Договору вартості послуг, робіт, що надають Виконавцю іншими особами та що необхідні для виконання цього Договору, та Замовники (Замовник 1 та/або Замовник: відмовляються збільшити ціну Робіт.

Відмова може виражатись як в діях (повідомлення про відмову), так і в бездіяльнос (ігнорування повідомлень Виконавця та/або ухилення від укладення додаткової угоди (додаткового договору) до цьо Договору щодо збільшення ціни);

-якшо Замовники (Замовник І та/або Замовник 2) не підписали та не направили Виконавцю акт приймання-передачі виконаних робіт у встановлений цим Договором строк;

-якщо Замовники прострочили зобов?язання щодо оплати Робіт більше ніж на 20 (двадцять) календарних днів;

-якщо Виконавцем були виявлення невідповідності технічного завдання наданим Виконавцем докумен та інформації та Сторони не узгодили нове технічне завдання протягом 20 (двадцяти) календарних днів з моме отримання Замовниками повідомлення Виконавця про виявлені невідповідності.

Крім того, п.13.4 Договору сторони погодили, що замовники мають право відмовитись від Договору, зокрема, якщо у виконаних роботах наявні істотні відступи, що не можуть бути усунені або не були усунені виконавцем у розумний строк.

У передбачених п.п.13.3.1-13.3.4, п.п.13.4.1, 13.4.2 Договору випадках відмови від Договору, замовники зобов`язані сплатити виконавцю ціну фактично виконаних робіт, що за якістю відповідають умовам цього договору, а також відшкодувати виконавцю збитки, якщо розірвання договору шляхом відмови мало місце у зв`язку із порушенням замовниками своїх забов`язань. (п.13.5 Договору).

Згідно п. 15.6 Договору надіслані стороною копії документів, в тому числі сканкопії, фотокопії мають силу оригіналу до отримання іншою стороною оригіналу такого документу.

Договір підписано уповноваженими представниками сторін та скріплено печатками. Крім того, як вбачається з матеріалів справи, у розділі 17 Договору зазначено електронні адреси сторін, а саме: електронні адреси Виконавця (, , , ), та електронні адреси замовників, (, ) (Т.1 а.с.18,98).

Відповідно до додатку №1 до Договору сторонами погоджено форму технічного завдання, в якій визначено: основну інформацію про об`єкт, загальна концепція об`єкту, додаткові зони, матеріали та оздоблення, інші данні. Також у вказаній формі зазначені побажання та примітки замовників. Вказану форму технічного завдання підписано уповноваженими представниками сторін та скріплено печатками (Т.1, а.с.19-23). В судовому засіданні 02.03.2024 представники позивача, третьої особи та відповідача підтвердили, що сторонами визнається підписане "Технічне завдання", копія якого надана разом з позовом (Т.1 а.с.19-23). При цьому, відповідач в додаткових письмових поясненнях (вх.№21332 від 26.08.2024) та в судовому засіданні 02.09.2024 підтвердив, що роботи за Договором виконувались ним з урахуванням "Технічного завдання", яке додано до позову.

Крім того, сторонами було погоджено додаток №2 до Договору, який має назву "Склад та зміст дизайн-проекту, строки виконання робіт, ціна робіт. перелік документів та інформації". Відповідно до вказаного додатку №2, сторонами погоджено склад та зміст дизайн-проєкту, виконувані роботи, строк виконання по кожному етапу робіт та вартість кожного етапу робіт (Т.1, а.с.24).

Відповідно до п.2 Додатку №2 дизайн-проєкт розробляється виконавцем у такому складі, такого змісту та у наступні строки:

1.Розробка планів зонування. Строк виконнання 10 робочих днів. Вартість етапу робіт 30% від ціни робіт визначеної у п.3 Додатку №2 .

2.Розробка візуалізації. Строк виконання 30 робочих днів. Вартість етапу робіт 40% від ціни робіт визначеної у п.3 Додатку №2..

3.Розробка деталізації. Строк виконання 35 робочих днів. Вартість етапу робіт 30% від ціни робіт визначеної у п.3 Додатку №2.

Згідно п.3 Додатку №2 ціна робіт за цим Договором становить 1 200 000,00 грн.

Пунктом 4.1 Додатку №2 встановлено, що 50% загальної ціни робіт, що становить 600 000,00 грн.(без ПДВ) замовники сплачують протягом 5 банківських днів з моменту підписання цього Договору.

Відповідно до п.4.2 Додатку №2 40% загальної ціни робіт, що становить 480 000,00 грн.(без ПДВ) замовники сплачують протягом 5 банківських днів з дати прийняття замовниками робіт з візуалізації.

Згідно п.4.3 Додатку №2 10% загальної ціни робіт, становить 120 000,00 грн.(без ПДВ) замовники сплачують протягом 5 банківських днів з дати прийняття замовниками робіт з деталізації.

Замовники зобов`язуються здійснити оплату в порядку, визначеному пунктами 4.1,4.2,4.3 Додатку №2 в повному обсязі. Оскільки Замовник 1 та Замовник 2 є подружжям, кошти, які замовники зобов`язуються сплатити в порядку, визначеному п.4.1,4.2 та 4.3 Додатку №2 до Договору, можуть бути сплачені Замовниками як кожним окремо так і разом, але в будь-якому випадку суму має бути сплачена в розмірі, визначеному п.4.1,4.2,4.3 Додатку №2.(п.5 Додатку №2).

Вказаний додаток №2 підписано уповноваженими представниками сторін та скріплено печатками.

Як вбачається з матеріалів справи та не заперечується сторонами, замовниками (позивачем та третьою особою) було здійснено оплату у розмірі 600 000,00 грн. на користь виконавця, що підтверджується наступними банківськими виписками:

-випискою по рахунку № НОМЕР_4 з 02.08.2023 до 02.08.2023 на суму 96 000,00 грн. з призначенням платежу: за розробку дизайн-проєкту згідно Договору№ 14/07/2023 від 14.07.2023, платник- ФОП Бондар О.В.(Т.1, а.с.50);

-випискою по рахунку № НОМЕР_5 з 02.08.2023 до 02.08.2023 на суму 104 000,00 грн. з призначенням платежу: оплата за Договором 14/07/2023 за розроблення дизайну, без ПДВ, платник - ФОП Бондар Д.В.(Т.1, а.с.51);

-випискою по рахунку № UA0424279 з 24.1.2023 до 31.07.2023 (вик.фільтр) на суму 400 000,00 грн. з призначенням платежу: оплата за договором №14/07/2023 від 14.07.2023 без ПДВ, платник ФОП Бондар Д.В.(Т.1, а.с.52).

На виконнаня умов Договору, 11.09.2023 сторонами підписано результат першого етапу робіт "Розробка планів зонування", який був прийнятий замовниками без зауважень.

Разом з тим, позивач посилається на те, що під час виконання другого етапу робіт- "Візуалізація" замовники звертали увагу Виконавця, що роботи виконуються ним з порушенням "Технічного завдання", потребують допрацювання, про що надавали свої зауваження у створеному, як зазначає позивач, "telegram" каналі. Крім того, 30.10.2023 виконавцем було направлено розроблений варіант візуалізації партнеру по створенню ресторану, яка разом з замовниками надавала свої вмотивовані зауваження, а 15.11.2023 замовники зазначили, що проєкт потребує суттєвого доопрацювання (Т.1, а.с.27-29).

Проте, як зазначає позивач, всупереч зауваженням замовників, виконавець не виправив та не врахував вмотивовані зауваження та 29.11.2023 направив замовникам результати другого етапу робіт, які замовниками не були прийняті, оскільки виконані роботи не відповідали "Технічному завданню", погодженому сторонами.

Крім того, позивач зазначає, що виконавцем не було надіслано разом із розробкою візуалізації два екземпляри акту приймання-передачі робіт, що на думку позивача є порушенням пункту 6.4. Договору.

28.12.2023 ФОП Бонеско Д.В. листом №28/12/2023 повідомив ФОП Бондара Д.В. та ФОП Бондар О.В., що ним не отримано підписаний замовниками акт приймання-передачі робіт та черговий платіж, відповідно до умов Договору. Крім того, на думку відповідача, у відповідності до п.6.5 Договору, акти приймання - передачі робіт вважаються підписаними замовниками без зауважень, а тому виконані роботи підлягють оплаті, відповідно до погоджених сторонами умов Договору. На підставі викладеного, відповідач просив позивача здійснити оплату та зауважив, що до моменту здійснення оплати роботи вважаться призупиненими (Т.1 а.с.30). Направлення відповідачем листа №28/12/2023 від 28.12.2023 підтверджується описом вкладення у цінний лист від 28.12.2023 (Т.1.а.с.31).

17.01.2024 позивачем на адресу відповідача було направлено претензію №2 із викладеними у ній зауваженнями щодо 2-го етапу виконання робіт та зазначено, що відповідач всупереч зауваженням позивача 29.11.2023 направив виконані рендери приміщень, не дочекавшись узгодження з керуючим партнером позивача - Андрійшеною Інною та не врахував жодної технічної вимоги замовників. На підставі зазначеного вище та положень п.13.3.2 Договору позивач зазначив, що відмовляється від підписання акту приймання - передачі та зазначив, що припиняє договір. Крім того, у даній претензії позивач зазначив, що вимагає поверенння сплаченої за Договором передоплати у розмірі 300 000,00 грн.(Т.1. а.с. 33-34).

08.02.2023 відповідачем на адресу позивача було направлено лист №08/02/2024 від 08.02.2024, в якому ФОП Бонеско вказує, що результати виконаних робіт за Договором були направлені позивачу у погодженому сторонами порядку, а позивачем в свою чергу порушено строки щодо направлення зауважень стосовно виконаних робіт, отже, на думку відповідача, роботи виконані ним за Договором є такими, що виконані належним чином та прийняті позивачем без зауважень, а тому вимога позивача про повернення 300 000,00 грн. є безпідставною.(Т.1, а.с.36).

Отже позивач вважає, що відповідачем порушено належне виконання зобов`язання з розробки візуалізації (2-го етапу робіт за Договором), такі обставини свідчать про порушення прав та охоронюваних законом інтересів ФОП Бондара Д.В. і є підставою для їх захисту у судовому порядку , у зв`язку з чим позивач звернувся до суду з вказаним позовом про стягнення з відповідача передоплати у сумі 240 000,00 грн.

Вирішуючи питання про правомірність та обґрунтованість заявлених в межах даної справи позовних вимог, суд виходить із наступного.

За загальними положеннями цивільного законодавства цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки.

Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини (стаття 11 ЦК України). При цьому, стаття 12 Цивільного кодексу України передбачає, що особа здійснює свої цивільні права вільно на власний розсуд.

У відповідності зі статтею 173 Господарського кодексу України (далі - ГК України), зі змістом якої кореспондуються і приписи статті 509 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України), господарським визнається зобов`язання, що виникає між суб`єктом господарювання та іншим учасником (учасниками) відносин у сфері господарювання з підстав, передбачених цим кодексом, в силу якого один суб`єкт (зобов`язана сторона, у тому числі боржник) зобов`язаний вчинити певну дію господарського чи управлінсько-господарського характеру на користь іншого суб`єкта (виконати роботу, передати майно, сплатити гроші, надати інформацію тощо), або утримуватися від певних дій, а інший суб`єкт (управлена сторона, у тому числі кредитор) має право вимагати від зобов`язаної сторони виконати її обов`язку.

Господарські зобов`язання можуть виникати, зокрема, з господарського договору та інших угод, передбачених законом, а також з угод, не передбачених законом, але таких, які йому не суперечать (стаття 174 ГК України).

Частиною третьою статті 509 ЦК України встановлено, що зобов`язання має ґрунтуватися на засадах добросовісності, розумності та справедливості.

Згідно статті 193 ГК України та статті 526 ЦК України, яка містить аналогічні положення, зобов`язання повинні виконуватися належним чином відповідно до закону, інших актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться.

Кожна сторона повинна вжити усіх заходів, необхідних для належного виконання нею зобов`язання, враховуючи інтереси другої сторони та забезпечення загальногосподарського інтересу.

Крім того, за змістом статті 193 ГК України не допускається одностороння відмова від виконання зобов`язань, крім випадків, передбачених законом. Аналогічні застереження містить стаття 525 ЦК України.

Частиною першою статті 530 ЦК України також встановлено: якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Суд зазначає, що оскільки предметом договору є виконання робіт з розроблення дизайн-проєкту, вказаний договір є договором підряду, а відтак між сторонами виникли правовідносини, які підпадають під правове регулювання в т.ч. Глави 61 Цивільного кодексу України.

Відповідно до частин першої, третьої статті 837 ЦК України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу.

Умова про предмет договору підряду є істотною. Предметом договору підряду є індивідуалізований результат праці підрядника на який спрямована узгоджена воля сторін. Умова щодо предмета договору підряду уточнюється ціною підрядних робіт.

Ціна договору підряду - це грошова сума, належна підрядникові за виконане замовлення. За статтею 843 ЦК України у договорі підряду визначається або конкретна ціна роботи, або способи її визначення. Отже, ціна може бути визначена в тексті договору підряду безпосередньо, або у договорі підряду може зазначатися спосіб визначення ціни. Крім того, ціна у договорі підряду може бути визначена у кошторисі, який містить постатейний перелік затрат на виконання робіт, є додатком до договору та його невід`ємною частиною.

За відсутності цих умов ціну може встановити суд на основі звичайно застосовуваних за аналогічні роботи цін з урахуванням необхідних витрат, визначених сторонами.

Таким чином, закріплене у ЦК України визначення договору підряду дає підстави для висновку про те, що це консенсуальний, двосторонній та оплатний договір. Причому консенсуальність договору підряду означає, що він визнається укладеним у момент одержання особою, що направила оферту, акцепту.

Вказаний правовий висновок викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 05.06.2018 у справі № 523/6003/14-ц.

Згідно зі статтею 846 ЦК України строки виконання роботи або її окремих етапів встановлюються у договорі підряду.

Умовами Договору та затвердженого сторонами в додатку №2 "Строку виконання дизайн-проекту" було погоджено, що виконання робіт здійснюється поетапно, а загальний термін виконання дизайн-проекту становить 75 робочих днів, починаючи з дати, вказаної в п.2.1 Договору.

Суд зазначає, що технічне завдання - це побажання і вимоги замовника до майбутнього інтер`єру, впорядковані за такими розділами: найменування, побажання, а також індивідуальні примітки замовника.

У відповідності до ст. 888 Цивільного кодексу України за договором підряду на проведення проектних та пошукових робіт замовник зобов`язаний передати підрядникові завдання на проектування, а також інші вихідні дані, необхідні для складання проектно-кошторисної документації. Завдання на проектування може бути підготовлене за дорученням замовника підрядником. У цьому разі завдання стає обов`язковим для сторін з моменту його затвердження замовником. Підрядник зобов`язаний додержувати вимог, що містяться у завданні та інших вихідних даних для проектування та виконання пошукових робіт, і має право відступити від них лише за згодою замовника.

Отже, в силу приписів ст. 888 Цивільного кодексу України та положень п. 2.1 Договору виконавець мав приступити до виконання визначених Договором робіт (розроблення дизайн-проекту) не інакше як після заповнення і затвердження замовником технічного завдання, що оформлено додатком №1 до Договору.

Судом встановлено, що сторонами погоджено "Технічне завдання" в редакції, наданій позивачем до позову, що підтвердили представники позивача, третьої особи та відповідача в судовому засіданні 02.09.2024.

З матеріалів справи вбачається, що виконавець приступив до виконання розроблення дизайн - проєкту, у строк передбачений сторонами у Договорі. Вказані обставини позивачем та відповідачем не заперечуються.

Відповідно до ч.1,2 статті 853 ЦК України замовник зобов`язаний прийняти роботу, виконану підрядником відповідно до договору підряду, оглянути її і в разі виявлення допущених у роботі відступів від умов договору або інших недоліків негайно заявити про них підрядникові. Якщо замовник не зробить такої заяви, він втрачає право у подальшому посилатися на ці відступи від умов договору або недоліки у виконаній роботі. Замовник, який прийняв роботу без перевірки, позбавляється права посилатися на недоліки роботи, які могли бути встановлені при звичайному способі її прийняття (явні недоліки).

Як зазначалося судом раніше, приймання-передача виконаних Робіт здійснюється шляхом підписання Сторонами Акту приймання-передачі Робіт за кожним етапом (п.6.3 Договору).

Пунктами 6.4,6.5 Договору встановлено таке.

Виконавець передає Замовникам Акт приймання-передачі Робіт у двох екземплярах разом із документацією, що подається Замовникам на затвердження. Протягом 5 (п?яти) робочих днів з дня отримання двох екземплярів Акту приймання-передачі Робіт, Замовники зобов?язані підписати Акт приймання-передачі Робіт і передати один з його екземплярів Виконавцю, або надати Виконавцю вмотивовану відмову від підписання Акту. У випадку, якщо в зазначений в даному пункті строк, Замовники не підпишуть Акт приймання-передачі Робіт і не передадуть один екземпляр підписаного Акту Виконавцо, або не нададуть Виконавцю вмотивовану відмову від підписання Акту, Роботи, зазначені в Акті, вважаються прийнятими замовниками без жодних зауважень. При цьому Виконавець має право підписати акт приймання-передачі виконаних робіт самостійно із відповідною приміткою "У встановлений строк зауважень від Замовників не надійшло". Разом з тим, Виконавець має право не приступати до виконання наступного етапу Робіт до моменту отримання від Замовників оригіналів підписаних Замовниками актів приймання-передачі виконаних робіт (п.6.4 Договору).

Відповідно до п.6.5 Договору приймання-передача виконаних Робіт за цим Договором може здійснювати шляхом надсилання Замовникам результату робіт в електронній формі у форматі PDF, а також проекту акту приймання-передачі виконаних робіт в електронній формі на електронну адресу Замовників зазначену у його реквізитах.Замовники зобов?язані протягом 5 (п?яти) робочих днів перевірити результат Робіт та в той же строк електронною поштою повідомити Виконавця про відсутність зауважень або направити Виконавцю обґрунтовані зауваження.У випадку відсутності зауважень Замовники зобов?язані роздрукувати надісланий Виконавцем проект акту приймання-передачі виконаних робіт в 2-х примірниках, підписати їх та:

- надіслати Виконавцю сканкопію або фотокопію підписаного акту приймання-передачі виконаних робіт електронною поштою;

- надіслати Виконавцю оригінали підписаних примірників акту приймання-передачі виконаних робіт протягом 5 (п?яти) календарних днів з моменту їх підписання.

Якщо Замовники у встановлений строк не направили Виконавцю обгрунтовані зауваження, то вважається, що такі Роботи прийняті Замовниками без зауваження та підлягають оплаті відповідно до умов Договору. При цьому Виконавець має право підписати Акт приймання-передачі виконаних робіт самостійно із відповідною приміткою "У встановлений строк зауважень від Замовників не надійшло". Разом з тим, Виконавець має право не приступати до виконання наступного етапу Робіт до моменту отримання від Замовників оригіналів підписаних Замовниками актів приймання-передачі викона: робіт (п.6.5 Договору).

Матеріали справи свідчать, що на виконання вищезазначених пунктів Договору, 29.11.2023 відповідачем з електронної адреси (), зазначеної у договорі в графі "Реквізити сторін" на електронні адреси замовників, зазначені у договорі в графі "Реквізити сторін" (, ) направлено електронний лист з додатком (розробленою візуалізацією та актом виконаних робіт) з проханням або підписати акт виконаних робіт по другому етапу або надати вмотивовані зауваження (Т.1, а.с.102). Крім того, лист з такими ж додатками та такого ж змісту було направлено на поштову адресу замовників, вказану у Договорі в графі "Реквізити сторін" (52001, Дніпропетровська область, Дніпропетровський район, місто Підгородне, вулиця Тополина, будинок 12), що підтверджується описом вкладення у цінний лист №132) (Т.1, а.с.103-104).

Пунктом 7.3 Договору передбачено, що якщо сторона ухиляється від отримання рекомендованого або цінного листа останній вважається врученим стороні на 20 календарний день з моменту його відправлення за адресою сторони, зазначеною у цьому Договорі. Отже, направлений відповідачем на адресу позивача 29.11.2023 лист є таким, що вручено позивачу 19.12.2023.

Втім, як вбачається з матеріалів справи, позивачем направлено відповідачу претензію щодо неприйняття та відмови від підписання актів приймання-передачі 17.01.2024, тобто з пропуском п`ятиденного строку, передбаченого п.6.4. Договору.

Враховуючи викладене, зважаючи на те, що Замовниками не підписано Акт приймання-передачі Робіт у п`ятиденний строк (з 19.12.2023 по 23.12.2023) і не передано один екземпляр підписаного Акту Виконавцо, та не нададано Виконавцю вмотивовану відмову від підписання Акту, Роботи, зазначені в Акті, є такими,що прийняті замовниками без жодних зауважень.

Щодо тверджень позивача, викладених у претензії від 17.01.2023, стосовно того, що основним ресторанним партнером позивача є Інна Андрейшина, яка має вирішальне слово за дизайн проєктом та затверджує всі елементи проєкту. суд зазначає наступне.

З матеріалів справи вбачається , що договір з розроблення дизайн-проєкту укладено між фізичною особою - підприємцем Бонеско Дмитро Володимировичем (виконавцем), фізичною особою - підприємцем Бондаром Дмитром Васильовичем (замовник 1), та фізичною Бондар Оленою Віталіївною (замовник 2). Відповідно до п.1.1.1 замовник 1 та замовник 2 є подружжям, яке має намір відкрити разом заклад громадського харчування, визначений пунктом 1.1 Договору та які є замовниками дизайн - проекту об`єкту відповідно до умов Договору. Замовники підтверджують, що кошти, які замовники зобов`язуються сплатити виконавцю на умовах цього Договору, є спільним майном подружжя. Договір підписано виконавцем (ФОП Бонеско Д.В.) замовником 1 (ФОП Бондарем Д.В.) та замовником 2 (Бондар О.В.) та скріплено печатками сторін. Отже, договір про виконання робіт з розроблення дизайн-проекту №14/07/2023 від 14.07.2023є тристороннім договором,тобто угодою між трьома сторонами, де кожна сторона має свої власні права та обов`язки.

Суд вважає за необхідне наголосити, що сутність тристороннього договору полягає не лише у наявності трьох підписантів, а в тому, щоб кожна сторона мала окремі права та обов`язки. Це випливає з положень про односторонні та багатосторонні договори, визначених в частинах 2 і 3 статті 626 ЦКУ відповідно.

Разом з цим фізична особа - ОСОБА_3 не є стороною договору, не підписувала Договір та додатки до нього, не є замовником, а тому в розумінні положень Договору (п.6.4 та п.6.5) не має ніякого відношення до підписання актів приймання-передачі робіт. Крім того, положеннями договору не регламентовано, що виконавець повинен чекати узгодження етапів робіт з особою, яка не є стороною договору, а отже не є замовником.

Щодо тверджень позивача, що замовниками надавалися зауваження стосовно 2-го етапу робіт (візуалізації) у створеному сторонами каналі в застосунку "telegram", суд зазначає наступне.

На підтвердження своєї позиції позивач надав суду, копію скриншоту листування через застосунок "Телеграм", за допомогою якого, як стверджує позивач, замовниками надавалися вмотивовані зауваження виконавцю з приводу виконання робіт етапу "Візуалізація", які виконані з порушенням "Технічного завдання".

Згідно з висновками Великої Палати Верховного Суду повідомлення (з додатками), відправлені електронною поштою чи через застосунки-месенджери, є електронним доказом, який розглядається та оцінюється судом відповідно до ст. 86 ГПК України за своїм внутрішнім переконанням у сукупності з іншими наявними в матеріалах справи доказами.

При цьому слід враховувати, що суд може розглядати електронне листування між особами в месенджері (як і будь-яке інше листування) як доказ у справі лише в тому випадку, якщо воно дає можливість суду встановити авторів цього листування та його зміст.

Відповідні висновки щодо належності й допустимості таких доказів, а також обсягу обставин, які можливо встановити за їх допомогою, суд робить у кожному конкретному випадку з урахуванням усіх обставин справи за своїм внутрішнім переконанням.

Відповідно до частин першої, другої статті 73 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Згідно з статтею 96 ГПК України електронними доказами є інформація в електронній (цифровій) формі, яка містить дані про обставини, що мають значення для справи, зокрема електронні документи (в тому числі текстові документи, графічні зображення, плани, фотографії, відео- та звукозаписи тощо). Такі дані можуть зберігатися, зокрема, на портативних пристроях (картах пам`яті, мобільних телефонах тощо), серверах, системах резервного копіювання, інших місцях збереження даних в електронній формі (в тому числі в мережі Інтернет).

Електронні докази подаються в оригіналі або в електронній копії, засвідченій електронним цифровим підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронний цифровий підпис». Законом може бути передбачено інший порядок засвідчення електронної копії електронного доказу.

Учасники справи мають право подавати електронні докази в паперових копіях, посвідчених в порядку, передбаченому законом. Паперова копія електронного доказу не вважається письмовим доказом.

Учасник справи, який подає копію електронного доказу, повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу електронного доказу.

Якщо подано копію (паперову копію) електронного доказу, суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи може витребувати у відповідної особи оригінал електронного доказу. Якщо оригінал електронного доказу не поданий, а учасник справи або суд ставить під сумнів відповідність поданої копії (паперової копії) оригіналу, такий доказ не береться судом до уваги.

Сам лист електронної пошти є таким, що містить відомості про факт відправлення повідомлення із відповідної електронної адреси, час відправлення, адресатів листа - осіб, до відома яких було доведено таке повідомлення тощо. У випадку, якщо позивач подає позов у паперовій формі, то електронний лист може бути наданий суду у вигляді відповідної роздруківки.

Така роздруківка електронного листа та додатків до нього є паперовою копією електронного доказу.

Обмін сторонами інформацією при виконанні договірних зобов`язань шляхом надіслання електронних листів уже давно став частиною ділових звичаїв в Україні. Відповідно до статей 3, 5, 8 Закону "Про електронні документи та електронний документообіг", електронні документи вже давно стали частиною ділового обороту та юридична сила електронного документа, як доказу, не може бути заперечена виключно через те, що він має електронну форму. Допустимість електронного документа як доказу не може заперечуватися виключно на підставі того, що він має електронну форму.

Частина перша статті 5 Закону України "Про електронні документи та електронний документообіг" визначає, що електронний документ - документ, інформація в якому зафіксована у вигляді електронних даних, включаючи обов`язкові реквізити документа.

Відповідно до частин 1, 2 статті 6 Закону України "Про електронні документи та електронний документообіг" електронний підпис є обов`язковим реквізитом електронного документа, яка використовується для ідентифікації автора та/або підписування електронного документа іншим суб`єктами електронного документообігу. Накладанням електронного підпису завершує створення електронного документа.

Роздруківки електронної переписки не можуть вважатись електронними документами (копіями електронних документів) в розумінні частини 1 статті 5 Закону України "Про електронні документи та електронний документообіг", відповідно до якої електронний документ - документ, інформація в якому зафіксована у вигляді електронних даних, включаючи обов`язкові реквізити документа.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 11.06.2019 у справі № 904/2882/18, від 24.09.2019 у справі № 922/1151/18, від 28.12.2019 у справі № 922/788/19.

Як було зазначено Касаційним господарським судом Верховного суду у постанові від 28.12.2019 по справі № 922/788/19, електронний підпис є обов`язковим реквізитом електронного документа, який використовується для ідентифікації автора та/або підписування електронного документа іншими суб`єктами електронного документообігу. Таким чином, роздруківка електронного листування не може вважатись електронним документом без накладеного електронного цифрового підпису і тому не може розглядатися судом як доказ. Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 11.06.2019 року у справі №904/2882/18, від 24.09.2019 року у справі №922/1151/18, від 16.03.2020 року у справі №910/1162/19.

Так, суд зазначає, що з наданого позивачем скріншоту листування (Т.1, а.с.27-29) неможливо встановити, що дана переписка здійснювалось між уповноваженими особами позивача та відповідача. Зокрема неможливо достеменно ідентифікувати осіб, якими здійснювалась така переписка у відповідному месенджері.

Крім того, сторонами за договором про виконання робіт з розроблення дизайн-проєкту не узгоджувалась можливість обміну електронними листами за допомогою соціальних мереж, месенджерів, тощо. Слід відзначити, що з наданого позивачем скріншому неможливо ідентифікувати, що листування здійснювалось саме щодо розроблення дизайн проєкту за укладеним між позивачем та відповідачем договором.

При цьому, позивачем у позовній заяві зазначено, що сторонами було створено канал у застосунку "Telegram". Втім, як вбачається зі скріншотів, доданих до позовної заяви (Т.1, а.с.27-29), листування між невстановленими особами відбувалося у звичайному чаті застосунку "Telegram", а не каналі "telegram", оскільки Канали в Telegram - це функція, яка дозволяє користувачам створювати та підписуватися на публічні медіа-канали для отримання новин, оновлень та іншої, тобто канали працюють за принципом підписок.

Аналізуючи наявні у справі докази та позицію сторін, суд зазначає, що доказ, яким обґрунтовується рішення, має бути належним. У свою чергу, належними є докази, які містять інформацію щодо обставин, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Надана позивачем копія скриншоту листування через застосунок «Телеграм», визнається судом неналежним доказом, а тому не може свідчити про обставини повідомлення замовниками виконавця щодо виконання робіт із порушенням "Технічного завдання" за Договором.

Стосовно доданих позивачем до відповіді на відзив заяви свідка ФОП Бондара Д.В.(Т.1,а.с.229-230) , та заяви свідка ФОП Бондар О.В.(Т.1,а.с.231-232) суд зазначає таке.

Відповідно до ч.1 ст.87 ГПК України показання свідка - це повідомлення про відомі йому обставини, які мають значення для справи. Не є доказом показання свідка, який не може назвати джерела своєї обізнаності щодо певної обставини, або які ґрунтуються на повідомленнях інших осіб.

Вимоги до заяви встановлюються імперативними приписами ст.88 ГПК України, відповідно до якої у заяві свідка зазначаються ім`я (прізвище, ім`я та по батькові), місце проживання (перебування) та місце роботи свідка, поштовий індекс, реєстраційний номер облікової картки платника податків свідка за його наявності або номер і серія паспорта, номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти (за наявності), обставини, про які відомо свідку, джерела обізнаності свідка щодо цих обставин, а також підтвердження свідка про обізнаність із змістом закону щодо кримінальної відповідальності за надання неправдивих показань та про готовність з`явитися до суду за його викликом для підтвердження своїх свідчень.

Підпис свідка на заяві посвідчується нотаріусом. Не вимагається нотаріальне посвідчення підпису сторін, третіх осіб, їх представників, які дали згоду на допит їх як свідків.

Як вбачається з наданих позивачем заяв свідків ФОП Бондар Д.В. та ФОП Бондар О.В., посвідчених приватним нотаріусом Н.О.Плахотня 26.04.2024, у вказаних заявах свідками зазначено, що вони несуть відповідальність за достовірність викладених вище фактів.

Отже, як вбачається з наведеного вище, однією з вимог допустимості доказу, яку процесуальний закон визначає для заяви свідка, є підтвердження свідка про обізнаність із змістом закону щодо кримінальної відповідальності за надання неправдивих показань та про готовність з`явитися до суду за його викликом для підтвердження своїх свідчень (частина друга статті 88 ГПК України).

Суд зазначає, що надані позивачем в порядку статті 88 ГПК України заяви свідків не відповідають вимогам частини другої статті 88 ГПК України щодо форми заяви свідка, оскільки не містять підтвердження про обізнаність свідка зі змістом закону щодо кримінальної відповідальності за надання неправдивих показань та про готовність з`явитися до суду за його викликом для підтвердження своїх свідчень.

В правовому контексті юридична відповідальність поділяється на кримінальну, адміністративну, цивільну, дисциплінарну, матеріальну, фінансову, конституційну, міжнародно-правову відповідальність.

Втім, статтею 88 ГПК України імперативно регламентовано про обізнаність свідка саме із змістом закону щодо кримінальної відповідальності.

Крім того, статтею 383 Кримінального кодексу встановлено, що завідомо неправдиве повідомлення суду, прокурору, слідчому, дізнавачу або органу досудового розслідування про вчинення кримінального правопорушення -карається виправними роботами на строк до двох років або пробаційним наглядом на строк до трьох років, або обмеженням волі на той самий строк, або позбавленням волі на строк до двох років.

Крім того, відповідно до ч.2 ст.87 ГПК України на підставі показань свідків не можуть встановлюватися обставини (факти), які відповідно до законодавства або звичаїв ділового обороту відображаються (обліковуються) у відповідних документах.

Згідно ст.77 ГПК України обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

З вищевикладеного вбачається, що не можуть доводитися показаннями свідків ті обставини, які повинні бути підтверджені певними засобами доказування (наприклад, Договором).

Крім того, як вбачається з заяв свідків, їх зміст є ідентичним до правової позиції позивача, викладеної в позовній заяві.

Отже, зважаючи на те, що заяви свідків не відповідають вимогам частини другої статті 88 ГПК, та ст.77 ГПК України, суд визнає вказані заяви неналежними та недопустимими доказами, в розумінні положень ст.ст. 76,77 ГПК України.

Згідно частин 2-3 статті 13 Господарського процесуального кодексу України учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Відповідно до вимог частини 1 статті 73 ГПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно частини 1статті 74 ГПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

У відповідності достатті 76 ГПК України, належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Зі змісту статті 77 ГПК України вбачається, що обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Докази, одержані з порушенням закону, судом не приймаються.

Пунктами 1, 2 статті 86 Господарського процесуального кодексу України зазначено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Принцип змагальності полягає в тому, що сторони у процесуальній формі доводять перед судом свою правоту, за допомогою доказів переконують суд у правильності власної правової позиції. Спір повинен вирішуватись на користь тієї сторони, яка за допомогою відповідних процесуальних засобів переконала суд в обґрунтованості своїх вимог чи заперечень. Відповідно до принципу змагальності сторони, інші особи, які беруть участь у справі, якщо вони бажають досягти бажаного для себе, або осіб, на захист прав яких подано позов, найбільш сприятливого рішення, зобов`язані повідомити суду усі юридичні факти, що мають значення для справи, вказати або надати докази, які підтверджують чи спростовують ці факти, а також вчинити інші передбачені законом дії, спрямовані на те, аби переконати суд у своїй правоті.

Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів учасників справи та їх відображення у судовому рішенні, суд першої інстанції спирається на висновки, що зробив Європейський суд з прав людини від 18 липня 2006 року у справі "Проніна проти України", в якому Європейський суд з прав людини зазначив, що пунктом 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.

Так, решта доводів учасників процесу, їх письмових пояснень, поданих до матеріалів справи документів та наданих усних пояснень представників сторін були ретельно досліджені судом, і наведених вище висновків суду не спростовують.

Надавши оцінку наявним у справі доказам на предмет їх належності, допустимості, достовірності, вірогідності, а також із дослідження кожного із них окремо та у сукупності, враховуючи встановлення судом обставин порушення позивачем строків з підписання актів приймання-передачі робіт за Договором №14/07/2023 від 14.07.2023 та ненадання позивачем доказів своєчасного направлення мотивованих зауважень відповідно до умов договору, зважаючи на те, що у відповідності до положень Договору при достроковому його розірванні у зв`язку із наявністю розбіжностей у суб`єктивному сприйнятті об`єкту на стадії візуалізації замовники відшкодовують виконавцю фактичну вартість робіт, здійнених ним на дату розірвання договору у розмірі не менше ніж 50% від загальної вартості робіт, а також здійснюють оплату вартості фактично виконаних робіт у розмірі, не менше суми передоплати, у відповідності до Додатку №2, керуючись своїм внутрішнім переконанням на підставі всебічного, повного, об`єктивного з`ясування обставин справи, господарський суд доходить висновку про необґрунтованість позовних вимог та про відмову в задоволенні позову.

В силу приписів п. 2 ч. 1 ст. 129 ГПК України судовий збір у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав - покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Отже, у зв`язку із відмовою в задоволенні позову витрати на сплату судового збору за подання позовної заяви залишаються за позивачем.

На підставі викладеного, керуючись статтями 1, 4, 13, 20, 73-80, 86, 129, 236-238, 240 Господарського процесуального кодексу України, суд,-

ВИРІШИВ:

В задоволенні позову фізичної особи-підприємця Бондара Дмитра Васильовича відмовити повністю.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення в порядку, передбаченому статтею 256 Господарського процесуального кодексу України.

Повне рішення складено "11" вересня 2024 р.

Суддя В.В. Рильова

Справа № 922/855/24