ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"05" вересня 2024 р. Справа №910/8127/24

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Сітайло Л.Г.

суддів: Руденко М.А.

Андрієнка В.В.

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження (без повідомлення учасників справи) апеляційну скаргу ОСОБА_1

на ухвалу Господарського суду міста Києва від 22.07.2024

у справі №910/8127/24 (суддя Мудрий С.М.)

за позовом ОСОБА_1

до 1) Приватного підприємства юридична фірма "Пріма Лекс"

2) ОСОБА_2

3) ОСОБА_3

4) ОСОБА_4

5) Товариства з обмеженою відповідальністю "Мдіна ЛТД"

6) ОСОБА_5

прo визначення розміру статутного капіталу товариства та розмірів часток,

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст ухвали місцевого господарського суду та мотиви її постановлення

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 22.07.2024 у справі №910/8127/24 позовну заяву та додані до неї документи повернуто ОСОБА_1 , на підставі частини 4 статті 174 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України).

Ухвала місцевого господарського суду обґрунтована тим, що позивачем не усунено всі недоліки, зазначені в ухвалі від 05.07.2024 про залишення позовної заяви без руху.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги та узагальнення її доводів

Не погоджуючись з ухвалою місцевого господарського суду, ОСОБА_1 звернувся до апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати ухвалу Господарського суду міста Києва від 22.07.2024 у справі №910/8127/24 та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Апеляційна скарга обґрунтована тим, що мотиви повернення позовної заяви, на думку позивача, є надуманими та такими, що не ґрунтуються на процесуальному законі.

Так, скаржник зазначає, що ним було надано суду першої інстанції позовну заяву без недоліків, на які було звернуто увагу в ухвалі Господарського суду міста Києва від 05.07.2024 про усунення недоліків позовної заяви.

Дії суду апеляційної інстанції щодо розгляду апеляційної скарги по суті

Згідно з витягом з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 01.08.2024 апеляційну скаргу ОСОБА_1 у справі №910/8127/24 передано для розгляду колегії суддів у складі: головуючий суддя - Сітайло Л.Г., судді: Шапран В.В., Буравльов С.І.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 06.08.2024 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду міста Києва від 22.07.2024 у справі №910/8127/24. Розгляд апеляційної скарги вирішено здійснювати у порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи. Витребувано з Господарського суду міста Києва матеріали справи №910/8127/24. Сторонам встановлено строк на подання відзиву, заяв, пояснень, клопотань, заперечень до 22.08.2024.

22.08.2024 до Північного апеляційного господарського суду надійшли матеріали справи №910/8127/24.

Розпорядженням Північного апеляційного господарського суду від 04.09.2024, у зв`язку з перебуванням суддів Буравльова С.І. з 19.08.2024 до 13.09.2024 та Шапрана В.В. з 26.08.2024 до 13.09.2024 у відпустці, призначено повторний автоматизований розподіл судової справи між суддями.

Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 04.09.2024 справу №910/8127/24 передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючий суддя - Сітайло Л.Г., судді: Руденко М.А., Андрієнко В.В.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 04.09.2024 прийнято до свого провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду міста Києва від 22.07.2024 у справі №910/8127/24 у складі колегії суддів: головуючий суддя - Сітайло Л.Г., судді: Руденко М.А., Андрієнко В.В.

Короткий зміст відзиву на апеляційну скаргу

28.08.2024 на адресу Північного апеляційного господарського суду надійшов відзив ОСОБА_2 (відповідач-2) на апеляційну скаргу, в якому остання просить відмовити у задоволенні апеляційної скарги ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду міста Києва від 22.07.2024 у справі №910/8127/24.

Так, у відзиві ОСОБА_2 , зокрема зазначає, що оскаржувана ухвала Господарського суду міста Києва від 22.07.2024 у справі №910/8127/24 про повернення позовної заяви позивачу без розгляду є законною та обґрунтованою.

Межі розгляду справи судом апеляційної інстанції

За приписами пункту 6 частини 1 статті 255 ГПК України, окремо від рішення суду першої інстанції можуть бути оскаржені в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції про повернення заяви позивачеві.

Згідно з частинами 1, 2 статті 271 ГПК України апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції розглядаються в порядку, передбаченому для розгляду апеляційних скарг на рішення суду першої інстанції, з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.

Апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції, зазначені в пунктах 1, 5, 6, 8, 9, 12, 18, 31-34 частини 1 статті 255 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Згідно зі статтею 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права. У суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.

Суд, беручи до уваги межі перегляду справи в апеляційній інстанції, обговоривши доводи апеляційної скарги, проаналізувавши на підставі фактичних обставин справи застосування судом першої інстанції норм процесуального права при ухваленні оскаржуваного судового рішення, встановив таке.

Обставини справи, встановлені судом першої інстанції та перевірені судом апеляційної інстанції

У червні 2024 року ОСОБА_1 звернувся до Господарського суду міста Києва з позовом до Приватного підприємства юридична фірма "Пріма Лекс", ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , Товариства з обмеженою відповідальністю "Мдіна, ЛТД", ОСОБА_5 про визначення розміру статутного капіталу Товариства з обмеженою відповідальністю "СП МДМ" (далі - ТОВ "СП МДМ") в 7 142 858,00 грн, а також визнання за позивачем права на 51/100 часток в статутному капіталі ТОВ "СП МДМ" в грошовому виразі в сумі 3 642 857,14 грн.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 05.07.2024 позовну заяву залишено без руху та встановлено позивачу десятиденний строк з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення недоліків позовної заяви.

Постановляючи ухвалу про залишення позовної заяви без руху, суд зазначив про те, що зі змісту прохальної частини позовної заяви вбачається, що позивачем заявлено вимоги про визначення розміру статутного капіталу ТОВ "СП МДМ" в 7 142 858,00 грн та визнання за позивачем права на 51/100 часток в статутному капіталі ТОВ "СП МДМ" в грошовому виразі в сумі 3 642 857,14 грн. Зазначений виклад позовних вимог не дає змогу суду встановити зміст позовних вимог, наведених у прохальній частині позовної заяви. В позовній заяві відсутній зміст позовних вимог до кожного з відповідачів. Позивачем не надано повного викладу обставин, якими він обґрунтовує свої вимоги. Також, у позовній заяві зазначена невірна адреса відповідач-3 і копію позовної заяви направлено позивачем саме на цю невірну адресу. Крім того, позивач із заявою про залучення до участі у справі третьої особи (ТОВ "СП МДМ"), яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, до суду не звертався, а рівно не зазначив, на які права чи обов`язки визначеної ним у позові третьої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі, а також не зазначив, на чиїй стороні - позивача або відповідача визначену ним третю особу належить залучити до участі у справі.

Судом першої інстанції встановлено, що ухвала суду від 05.07.2024 отримана позивачем 08.07.2023.

17.07.2024 до суду першої інстанції від позивача надійшов супровідний лист, позовна заява, докази направлення сторонам копії позову та доданих до неї документів.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 22.07.2024 у справі №910/8127/24 позовну заяву та додані до неї документи повернуто ОСОБА_1 без розгляду.

Мотиви та джерела права, з яких виходить суд апеляційної інстанції при прийнятті постанови

Завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави (частина 1 статті 2 ГПК України).

Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у господарських справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом (частина 1 статті 14 ГПК України).

За змістом пункту 2 частини 3 статті 162 ГПК України позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта (для фізичних осіб - громадян України), якщо такі відомості відомі позивачу, вказівку на статус фізичної особи-підприємця (для фізичних осіб-підприємців), відомі номери засобів зв`язку та адресу електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Згідно з пунктом 4 частини 3 статті 162 ГПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Відповідно до пункту 5 частини 3 статті 162 ГПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; правові підстави позову.

За приписами пункту 1 частини 1 статті 164 ГПК України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують: направлення іншим учасникам справи копій позовної заяви і доданих до неї документів з урахуванням положень статті 42 цього Кодексу.

Частиною 1 статті 172 ГПК України встановлено, що позивач, особа, яка звертається з позовом в інтересах іншої особи, зобов`язані до подання позовної заяви надіслати учасникам справи її копію та копії доданих до неї документів листом з описом вкладення. Таке надсилання може здійснюватися в електронній формі через електронний кабінет з урахуванням положень статті 42 цього Кодексу.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 05.07.2024 позовну заяву залишено без руху та зазначено:

- враховуючи, що зміст позовних вимог має містити чіткий виклад того, які правовідносини оскаржуються, вимога позивача в частині: "визначити розмір статутного капіталу Товариства з обмеженою відповідальністю "СП МДМ" () в 7 142 858,00 грн" не містить посилань на ту обставину, що саме цією вимогою позивач звернувся за захистом свого права. При тому, що позов ОСОБА_1 подано в своїх інтересах, а не в інтересах ТОВ "СП МДМ", а позивачем заявлено вимогу щодо інтересів товариства без визначення його як одного з позивачів. Зазначений виклад позовних вимог не дає змогу суду встановити зміст позовних вимог, наведених у прохальній частині позовної заяви;

- в позовній заяві відсутній зміст позовних вимог до кожного з відповідачів;

- позивачем у позові не зазначено правових підстав щодо залучення ТОВ "СП МДМ" як третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору;

- відповідно до відповіді з Єдиного державного демографічного реєстру №675425 від 03.07.2024 адресою реєстрації ОСОБА_3 є АДРЕСА_1 . Натомість, у позовній заяві міститься інша адреса місцезнаходження відповідача-3: АДРЕСА_2 .

- з опису вкладення від 25.06.2024 вбачається, що позивачем відправлено цінний лист на адресу: АДРЕСА_2 , що в свою чергу є порушенням вимог статті 164 ГПК України.

Вищезазначена ухвала суду першої інстанції отримана позивачем 08.07.2024 о 20 год 20 хв, що підтверджується повідомленням про доставлення процесуального документа до електронного кабінету особи.

17.07.2024 до канцелярії суду від позивача надійшов супровідний лист, позовна заява, докази направлення сторонам копії позову та доданих до неї документів.

В супровідному листі позивач звернув увагу суду першої інстанції на те, що в даному корпоративному спорі вимога про визначення розміру статутного капіталу ТОВ "СП МДМ" безпосередньо пов`язана з вимогою про визначення розміру частки ОСОБА_1 , в цьому капіталі. Отже, є способом захисту корпоративного права конкретної особи. В момент звернення до суду ТОВ "СП МДМ" перебуває під незаконним безпосереднім керівництвом відповідачів, а отже нав`язати цій особі статус позивача не уявляється за можливе, що не позбавляє ОСОБА_1 звертатись за судовим захистом своїх корпоративних прав.

За приписами частини 4 статті 174 ГПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Відповідно до частини 2 статті 174 ГПК України, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Так, з наданих позивачем документів вбачається, що ним подано позовну заяву в новій редакції, зокрема, з зазначенням вірної адреси реєстрації ОСОБА_3 . Також, позивачем подано докази направлення відповідачу-3 копії позовної заяви з додатками на вірну адресу останнього: 69096, м. Запоріжжя, вул. Черняховського, буд. 44.

За змістом статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визнається право людини на доступ до правосуддя, а за статтею 13 Конвенції - на ефективний спосіб захисту прав, і це означає, що особа має право пред`явити в суді таку вимогу на захист цивільного права, яка відповідає змісту порушеного права та характеру правопорушення.

Згідно з пунктом 3 частини 1 статті 20 ГПК України господарські суди розглядають справи у спорах, що виникають у зв`язку із здійсненням господарської діяльності (крім справ, передбачених частиною 2 цієї статті), та інші справи у визначених законом випадках, зокрема, справи у спорах, що виникають з корпоративних відносин, в тому числі у спорах між учасниками (засновниками, акціонерами, членами) юридичної особи або між юридичною особою та її учасником (засновником, акціонером, членом), у тому числі учасником, який вибув, пов`язані зі створенням, діяльністю, управлінням або припиненням діяльності такої юридичної особи, крім трудових спорів.

Колегія суддів погоджується з доводами скаржника, що стаття 50 ГПК України наділяє суд правом самостійно залучати третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, у випадках, коли рішення може вплинути на права та обов`язки таких осіб.

Апеляційний господарський суд зважає на те, що зміст позовних вимог - визначення розміру статутного капіталу ТОВ "СП МДМ", а також визнання за позивачем права на 51/100 часток в статутному капіталі ТОВ "СП МДМ" в грошовому виразі, відповідає положенням пункту 3 частини 1 статті 20 ГПК України, а зміст позовної заяви - вимогам пунктів 4, 5 частини 3 статті 162 ГПК України.

До позовної заяви додано всі мінімально необхідні докази на підтвердження своїх позовних вимог.

До основних засад (принципів) господарського судочинства належить, зокрема, пропорційність (пункт 6 частини 3 статті 2 ГПК України).

Суд визначає в межах, встановлених цим ГПК України, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання господарського судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних з відповідними процесуальними діями, тощо (стаття 15 ГПК України).

Як зазначено в постанові Верховного Суду від 23.10.2023 у справі №910/9714/22 ніхто не може бути протиправно обмежений у праві на доступ до правосуддя, яке охоплює можливість особи ініціювати судовий розгляд та брати безпосередню участь у судовому процесі, або протиправно позбавлений такого права. Відмова суду в прийнятті позовних заяв, скарг, оформлених відповідно до процесуального закону, є порушенням права на судовий захист, яке згідно зі статтею 64 Конституції України не може бути обмежене, навіть в умовах воєнного стану.

З огляду на наведене, суд першої інстанції дійшов помилкового висновку щодо наявності процесуальних підстав для повернення позовної заяви без розгляду на підставі частини 4 статті 174 ГПК України.

Відповідно до статті 2 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Частиною 1 статті 8 зазначеного Закону передбачено, що ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до юрисдикції якого вона віднесена процесуальним законом.

Враховуючи наведене, на переконання колегії суддів, місцевий господарський суд повинен був прийняти позовну заяву ОСОБА_1 до розгляду та відкрити провадження у справі.

За таких обставин колегія вважає, що наведені в апеляційній скарзі доводи є суттєвими та дають підстави вважати, що суд першої інстанції діяв не у спосіб, визначений процесуальним законом, та передчасно повернув позивачу позовну заяву з підстав неусунення недоліків позовної заяви.

Висновки суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги

Відповідно до пункту 6 частини 1 статті 275 ГПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

За змістом статті 280 ГПК України підставами для скасування ухвали, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є, зокрема, неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, невідповідність висновків суду обставинам справи та порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Згідно з частиною 3 статті 271 ГПК України у випадку скасування судом апеляційної інстанції ухвали про повернення позовної заяви справа (заява) передається на розгляд суду першої інстанції.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів дійшла висновку, що оскаржувана ухвала Господарського суду міста Києва від 22.07.2024 у справі №910/8127/24 є такою, що постановлена з неповним дотриманням норм процесуального права, а відтак, підлягає скасуванню з направленням даної справи до суду першої інстанції для вирішення питання щодо відкриття провадження у справі.

Судові витрати

Оскільки позивач звільнений від сплати судового збору на підставі пункту 9 частини 1 статті 5 Закону України "Про судовий збір", питання про розподіл витрат за подання апеляційної скарги не вирішується.

Керуючись статтями 129, 269, 270, 271, 275, 280, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд,

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду міста Києва від 22.07.2024 у справі №910/8127/24 задовольнити.

2. Ухвалу Господарського суду міста Києва від 22.07.2024 у справі №910/8127/24 скасувати.

3. Справу №910/8127/24 передати на розгляд до Господарського суду міста Києва на стадію вирішення питання про відкриття провадження у справі.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до суду касаційної інстанції у господарських справах в порядку і строки, визначені в статтях 287-289 Господарського процесуального кодексу України.

Головуючий суддя Л.Г. Сітайло

Судді М.А. Руденко

В.В. Андрієнко