ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 вересня 2024 року

м. Київ

cправа № 922/42/24

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Бакуліна С.В. - головуючий, Губенко Н.М., Студенець В.І.,

за участю секретаря судового засідання - Федорченка В.М.,

прокурора -Зінкевич Ю.В.,

позивача 1 - не з`явились,

позивача 2 - не з`явились,

позивача 3 - не з`явились,

відповідача - не з`явились,

третьої особи - не з`явились,

розглянувши у відкритому судовому засіданні касаційну скаргу Харківської обласної прокуратури

на постанову Східного апеляційного господарського суду від 22.05.2024 (головуючий суддя - Стойка О.В., судді: Крестьянінов О.О., Попков Д.О.) та рішення Господарського суду Харківської області від 14.03.2024 (суддя Трофімов І.В.)

у справі №922/42/24

за позовом керівника Новобаварської окружної прокуратури міста Харкова Харківської області в інтересах держави в особі:

1. Харківської міської ради,

2. Департаменту будівництва та шляхового господарства Харківської міської ради,

3. Північно-східного офісу Держаудитслужби

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Овіс Трейд",

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача - Комунальне підприємство "Харків- Сигнал",

про визнання недійсними додаткових угод до договору про закупівлю товару та повернення безпідставно сплачених бюджетних коштів,

ВСТАНОВИВ:

1. Короткий зміст позовних вимог

1.1.Керівник Новобаварської окружної прокуратури міста Харкова Харківської області (далі - прокурор) в інтересах держави в особі: Харківської міської ради, Департаменту будівництва та шляхового господарства Харківської міської ради, Північно-східного офісу Держаудитслужби звернувся до Господарського суду Харківської області з позовом до відповідача - Товариства з обмеженою відповідальністю "Овіс Трейд" (далі - ТОВ "Овіс Трейд"), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача - Комунальне підприємство "Харків- Сигнал" (далі - КП "Харків- Сигнал"), в якому просив:

- визнати недійсною додаткову угоду від 18.08.2021 №1 до договору про постачання електричної енергії споживачу від 26.04.2021 №26/04-2021;

- визнати недійсною додаткову угоду від 15.09.2021 №2 до договору про постачання електричної енергії споживачу від 26.04.2021 №26/04-2021;

- визнати недійсною додаткову угоду від 20.10.2021 №3 до договору про постачання електричної енергії споживачу від 26.04.2021 №26/04-2021;

- визнати недійсною додаткову угоду від 18.11.2021 №4 до договору про постачання електричної енергії споживачу від 26.04.2021№26/04-2021;

- стягнути з ТОВ "Овіс Трейд" на користь Харківської міської ради кошти в сумі 679 014,60 грн.

1.2.Позовні вимоги обґрунтовані тим, що вищевказані додаткові угоди до договору про постачання електричної енергії укладені з порушенням вимоги Закону України "Про публічні закупівлі" (в частині належного обґрунтування існування обставин, які є підставою для зміни ціни товару, доведення та документального підтвердження існування таких обставин), а тому підлягають визнанню недійсними. Водночас отримана відповідачем оплата у сумі 679 014,60 грн за товар, який не був ним поставлений, підлягає стягненню з відповідача на підставі частини першої статті 670 Цивільного кодексу України (далі - ЦК)

2.Стислий виклад обставин справи, встановлених судами першої та апеляційної інстанцій

2.1.КП "Харків-Сигнал" оголосило про проведення процедури закупівлі електричної енергії у обсязі 2 623 600 кВт/год за ДК 021:2015-09310000-5 - "Електрична енергія" з очікуваною вартістю 7 083 720 грн. 10.02.2021 замовник розмістим оголошення про проведення відкритих торгів за номером №UA- 2021-02-10-004017-b. Строк поставки товару з 01.05.2021 по 31.12.2021.

2.2.За результатом проведення торгів переможцем вказаного аукціону обрано ТОВ "Овіс Трейд" з остаточною пропозицією 6 296 640 грн з ПДВ, з ціною 2,40 грн за кВт/год з ПДВ в обсязі 2 623 600 кВт/год.

2.3.26.04.2021 ТОВ "Овіс Трейд" (постачальник) та КП "Харків-Сигнал" (споживач) уклали договір №26/04-2021 про постачання електричної енергії споживачу (далі - договір).

2.4.Постачальник постачає електричну енергію для забезпечення потреб електроустановок споживача, а споживач оплачує постачальнику вартість використаної (купленої) електричної енергії та здійснює інші платежі згідно з умовами цього договору. Обов`язковою умовою для постачання електричної енергії споживачу є наявність у нього укладеного в установленому порядку з оператором системи розподілу договору про надання послуг з розподілу, на підставі якого споживач набуває право отримувати послугу з розподілу електричної енергії. Загальний обсяг постачання електричної енергії 2 623 600 кВт-год (пункт 2.1, 2.2, 2.3 договору).

2.5.Місце поставки товару: 61012, Україна, Харківська область, Харків, вул. Чоботарська, 6 (адреса замовника) (пункт 3.3 договору).

2.6.Сторони дійшли згоди щодо ціни електричної енергії за 1 кВт/год, визначивши її у розмірі 2,40 грн з ПДВ (додаток №3 до договору "Комерційна пропозиція").

2.7.До ціни договору постачальник має включити тариф на послуги з передачі електричної енергії. До ціни договору постачальник не включає вартість розподілу (пункти 5.3, 5.4 договору).

2.8.Загальна вартість усього договору складає 6 296 640,00 грн, у томі числі ПДВ 20% - 1 049 440,00 грн (пункт 5.1 договору).

2.9.Додатком 1 до договору (специфікацією) передбачений плановий обсяг передачі електричної енергії - 2 623 600 кВт/год.

2.10.Договір укладається на строк, зазначений в комерційній пропозиції, яку обрав споживач, та набирає чинності з моменту погодження (акцептування) споживачем заяви-приєднання, яка є додатком 1 до цього договору, та сплаченого рахунку (квитанції) постачальника (пункт 13.1 договору).

2.11.Згідно з заявою-приєднання до договору про постачання електричної енергії споживачу (додаток 2 до договору) початок постачання електричної енергії 01.05.2021, термін дії договору до 31.12.2021.

2.12.Відповідно до тендерної документації та договору джерело фінансування закупівлі №UA-2021-02-10-004017-b - кошти від господарської діяльності підприємства.

2.13.Споживач розраховується з постачальником за електричну енергію за цінами, що визначаються відповідно до механізму визначення ціни електричної енергії, згідно з обраною споживачем комерційною пропозицією, яка є додатком 2 до цього договору (пункт 5.1 договору).

2.14.Постачальник має повідомити про зміну будь-яких умов договору споживача не пізніше, ніж за 20 днів до їх застосування з урахуванням інформації про право споживача розірвати договір. Постачальник зобов`язаний повідомити споживача в порядку, встановленому законом, про будь-яке збільшення ціни і про право припинити дію договору без сплати будь-яких штрафних санкцій чи іншої фінансової компенсації постачальнику, якщо споживач не приймає нові умови (пункт 13.2 договору).

2.15.Умови договору про закупівлю не повинні відрізнятися від змісту тендерної пропозиції/пропозиції за результатами електронного аукціону (у тому числі ціни за одиницю товару) переможця процедури закупівлі, крім випадків визначення грошового еквівалента зобов`язання в іноземній валюті та/або випадків перерахунку ціни за результатами електронного аукціону в бік зменшення ціни тендерної пропозиції учасника без зменшення обсягів закупівлі (пункт 13.9 договору).

2.16.Відповідно до умов пункту 13.10 договору істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків:

1) зменшення обсягів закупівлі, зокрема з урахуванням фактичного обсягу видатків замовника;

2) збільшення ціни за одиницю товару до 10 відсотків пропорційно збільшенню ціни такого товару на ринку у разі коливання ціни такого товару на ринку за умови, що така зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю, - не частіше ніж один раз на 90 днів з моменту підписання договору про закупівлю. Обмеження щодо строків зміни ціни за одиницю товару не застосовується у випадках зміни умов договору про закупівлю бензину та дизельного пального, газу та електричної енергії;

У випадку коливання ціни електричної енергії на ринку в бік збільшення, постачальник має право письмово звернутись до споживача з відповідною пропозицією, при цьому, така пропозиція в кожному окремому випадку, коли на ринку відбувається об`єктивне коливання ціни за одиницю товару в бік збільшення, повинна бути обґрунтована і документально підтверджена. Постачальник разом з письмовою пропозицією щодо внесення змін до договору надає документ (або документи), що підтверджує збільшення середньоринкової ціни (діапазону цін тощо) за одиницю товару в тих межах/розмірах, на які постачальник пропонує змінити ціну товару. Документ (або документи), що підтверджує збільшення ціни товару, повинен містити дані щодо середньоринкової ціни (діапазону цін тощо) за одиницю товару на день укладення цього договору (допускається надання документального підтвердження щодо середньоринкової ціни (діапазону цін тощо) за одиницю товару в межах 10 днів щодо дати укладення цього договору) та середньоринкової ціни (діапазону цін тощо) за одиницю товару на момент письмового звернення постачальника щодо збільшення ціни і повинен бути наданий у формі належним чином оформленої довідки/інформації (або в іншій документальній формі), виданої торгово-промисловою палатою України, або регіональною торгово-промисловою палатою, або органами державної статистики. У випадку прийняття рішення споживачем щодо внесення змін до цього договору у вказаній частині до розрахунку ціни за одиницю товару приймається ціна за одиницю товару, що визначена сторонами у момент укладення цього договору (з урахуванням внесених раніше змін до цього договору, та якщо такі обставини мали місце). При цьому, максимальна сума, на яку сторонами може бути здійснено підвищення ціни за одиницю товару визначається як різниця між середньоринковою ціною (діапазоном цін тощо) за одиницю товару на момент письмового звернення постачальника щодо зміни ціни та середньоринкової ціни (діапазону цін тощо) за одиницю товару на день укладення цього Договору (допускається надання документального підтвердження щодо середньоринкової ціни (діапазону цін тощо) за одиницю товару в межах 10 днів щодо дати укладення цього договору), або станом на момент внесення змін до цього Договору в частині ціни за одиницю товару, якщо такі зміни до цього договору вже були раніше здійснені сторонами.

3) покращення якості предмета закупівлі, за умови що таке покращення не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю;

4) продовження строку дії договору про закупівлю та строку виконання зобов`язань щодо передачі товару, виконання робіт, надання послуг у разі виникнення документально підтверджених об`єктивних обставин, що спричинили таке продовження, у тому числі обставин непереборної сили, затримки фінансування витрат замовника, за умови що такі зміни не призведуть до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю;

5) погодження зміни ціни в договорі про закупівлю в бік зменшення (без зміни кількості (обсягу) та якості товарів, робіт і послуг), у тому числі у разі коливання ціни товару на ринку;

6) зміни ціни в договорі про закупівлю у зв`язку зі зміною ставок податків і зборів та/ або зміною умов щодо надання пільг з оподаткування - пропорційно до зміни таких ставок та/або пільг з оподаткування;

7) зміни встановленого згідно із законодавством органами державної статистики індексу споживчих цін, зміни курсу іноземної валюти, зміни біржових котирувань або показників Platts, ARGUS регульованих цін (тарифів) і нормативів, що застосовуються в договорі про закупівлю, у разі встановлення в договорі про закупівлю порядку зміни ціни;

У разі зміни регульованого тарифу на передачу електричної енергії, з моменту набрання чинності нормативно-правовим актом, яким встановлено (змінено) регульовану ціну (тариф) на передачу електричної енергії сторони вносять зміни до договору. Підтвердженням необхідності внесення таких змін є чинні (введені в дію в порядку встановленому законодавством) нормативно-правові акти відповідного уповноваженого органу (рішень НКРЕКП) або держави щодо встановлення (зміни) регульованого тарифу на передачу електричної енергії.

Перерахунок ціни 1 кВт год обчислюють за наступною формулою:

Ц (нова) =Ц - Т + Тз +ПДВ,

де Ц (нова) - нова (переглянута) ціна електричної енергії за 1 кВт год (з ПДВ), грн.,

Ц - ціна за одиницю електричної енергії на день укладання Договору або останньої Додаткової угоди про зміну ціни, що включає вартість послуг Постачальника, пов`язаних з постачанням електричної енергії, без урахування регульованого тарифу(Т) і без ПДВ, грн/кВттод;

Т - регульований тариф на послуги з передачі електроенергії, встановлений НКРЕКП до набрання чинності рішення НКРЕКП про зміну тарифу на послуги з передачі електричної енергії (без ПДВ), грн.;

Тз - змінений регульований тариф на послуги з передачі електроенергії, встановлений НКРЕКП (без ПДВ), грн.;

ПДВ - податок на додану вартість.

Нову (змінену) ціну, визначену відповідно підпунктом 7 пункту 13.2 договору, застосовують з дня введення в дію відповідного регульованого тарифу згідно з рішенням НКРЕКП, якщо інше не встановлено чинним законодавством України (у тому числі відповідними рішеннями НКРЕКП).

Зміну ціни сторони узгоджують шляхом підписання додаткової угоди до цього договору. Додаткова угода має містити посилання на дату та номер документу, яким змінено тариф на передачу електричної енергії та дату з якої такий тариф починає діяти.

Наявність факту зміни регульованих цін (тарифів) і нормативів підтверджується наданням копій розпорядчих актів Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг.

8) зміни умов у зв`язку із застосуванням положень частини шостої цієї статті.

2.17.Протягом 2021 до договору вносилися зміни шляхом укладення спірних додаткових угод:

- додатковою угодою від 18.08.2021 №1 змінено умови договору на період з 01.08.2021 до закінчення строку його дії в частині збільшення ціни електроенергії за 1 кВт/год до 2,64 грн з ПДВ, а загальний обсяг зменшено до 2 445 997 кВт/год (сума договору залишилась 6 296 638,80 грн);

- додатковою угодою від 15.09.2021 №2 змінено умови договору на період з 01.09.2021 до закінчення строку його дії в частині збільшення ціни електроенергії за 1 кВт/год до 2,75 грн з ПДВ, а загальний обсяг зменшено до 1 951 687 кВт/год (сума договору залишилась 6 296 636,80 грн);

- додатковою угодою від 20.10.2021 №3 змінено умови договору на період з 01.10.2021 до закінчення строку його дії в частині збільшення ціни електроенергії за 1 кВт/год до 3,02 грн з ПДВ, загальний обсяг зменшено до 2 270 081 кВт/год (сума договору залишилась 6 296 636,71 грн);

- додатковою угодою від 18.11.2021 №4 змінено умови на період з 01.11.2021 до закінчення строку його дії в частині збільшення ціни електроенергії за 1 кВт/год до 3,29 грн з ПДВ, загальний обсяг зменшено до 2 194 085 кВт/год (сума договору залишилась 6 296 633,72 грн).

2.18.Відповідно до актів приймання-передачі електроенергії та платіжних доручень, які наявні в матеріалах справи, протягом строку дії договору КП "Харків-Сигнал" отримало від відповідача електричну енергію в загальному обсязі 1 809 877 кВт/год, сплативши за неї 5 022 719,40 грн. Оплата за поставлену електричну енергію здійснювалась з рахунку КП "Харків-Сигнал".

3.Короткий зміст рішення суду першої інстанції та постанови суду апеляційної інстанції

3.1.Господарський суд Харківської області рішенням від 14.03.2024 у справі №922/42/24 в позові відмовив повністю.

3.2.Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з того, що оспорювані додаткові угоди укладені на підставі пункту 2 частини п`ятої статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі", пункту 13.10 договору, листів (пропозицій) відповідача від 13.08.2021 №4, від 13.09.2021 №3, від 13.10.2021 №12 та від 03.11.2021 №5, в яких зазначалося про необхідність зміни договірної ціни у зв`язку з об`єктивним коливанням ціни на електричну енергію в бік збільшення, та на підставі цінових довідок, виданих Харківською торгово-промисловою палатою, які були надані відповідачем на підтвердження цього.

3.3.Суд вважав, що у цьому випадку відповідач довів належними та допустимими доказами (актами приймання передачі, відповідно до яких здійснювалась закупка електричної енергії; офіційною інформацією з веб-сайту www.oree.com.ua; довідками Харківської торгово-промислової палати) підвищення ціни на електричну енергію протягом спірного періоду (серпень листопад 2021 року), що спростовує твердження прокурора про недоведеність коливання ціни на електричну енергію, у зв`язку з чим не знайшов підстав для визнання додаткових угод недійсними та для повернення коштів в сумі 679 014,60 грн.

3.4.Східний апеляційний господарський суд постановою від 22.05.2024 апеляційну скаргу Заступника керівника Харківської обласної прокуратури на рішення Господарського суду Харківської області від 14.03.2024 року у справі №922/42/24 задовольнив частково. Змінив мотивувальну частину рішення Господарського суду Харківської області від 14.03.2024 року у справі №922/42/24 шляхом викладення її в редакції постанови. Резолютивну частину рішення Господарського суду Харківської області від 14.03.2024 року у справі №922/42/24 залишив без змін. Судові витрати, що понесені у зв`язку з розглядом справи в суді апеляційної інстанції покладено на Харківську обласну прокуратуру.

3.5.Змінюючи мотивувальну частині рішення суду першої інстанції, апеляційний суд з урахуванням правової позиції Великої Палати Верховного Суду, викладеної у постанові від 23.01.2024 у справі №922/2321/22, погодився з доводами апеляційної скарги щодо порушення судом першої інстанції норми матеріального права, так як останній визнав законним та обґрунтованим збільшення сторонами після укладення основного договору ціни за одиницю електричної енергії на 37,08% внаслідок укладення спірних угод, що перевищує встановлену законом граничну відсоткову різницю в 10%.

3.6.Водночас апеляційний суд вважав, що в задоволенні позову необхідно відмовити, так як прокурор пред`явив позов лише до однієї сторони договору, а саме до ТОВ "Овіс Трейд" (постачальника), а іншу сторону договору - КП "Харків-Сигнал" (споживача) вимагав залучити лише у якості третьої особи, а не співдоповідача, що свідчить про порушення норми процесуального права.

3.7.За висновками апеляційного суду, оскільки прокурор пред`явив позов лише до однієї сторони договору, а інша сторона договору є третьою особою, то відсутні підстави для надання оцінки діям зазначених осіб щодо дотримання ними умов щодо законності та обґрунтованості укладених правочинів та визначення правових наслідків у разі встановлення порушення прав або законних інтересів держави в особі позивачів в межах заявленого прокурором позову.

4.Короткий зміст вимог касаційної скарги та її обґрунтування. Доводи інших учасників справи

4.1.Харківська обласна прокуратура звернулась до Верховного Суду з касаційною скаргою, в якій просить скасувати постанову Східного апеляційного господарського суду від 22.05.2024 та рішення Господарського суду Харківської області від 14.03.2024 у справі №922/42/24 і ухвалити нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити в повному обсязі.

4.2.Підставою касаційного оскарження рішень судів попередній інстанцій у цій справі згідно із новою редакцією касаційної скарги скаржник вважає наявність випадку, передбаченого пунктом 3 частини другої статті 287 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК), зазначаючи про відсутність висновку Верховного Суду щодо застосування положень статті 131-1 Конституції України, статей 15, 16 ЦК, статей 23, 24 Закону України "Про прокуратуру", статей 48, 50, 53 ГПК, статті 215 ЦК стосовно правильності визначення прокурором суб`єктного складу у справі, зокрема можливості пред`явлення позову прокурором лише до однієї із сторін оспорюваного правочину та участі сторони правочину у справі як третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача.

4.3.Доводи прокурора зводяться до того, що:

(1) чинним законодавством не передбачено обов`язку особи звертатись з вимогою про визнання правочину недійсним до всіх сторін такого правочину, тому таке питання має вирішуватись індивідуально, враховуючи обставини справи;

(2) у справі за позовом заінтересованої особи про визнання недійсним договору мають залучатись всі сторони правочину, проте їх участь у справі має визначатись з урахуванням обставин справи, предмету позову та інтересу цих осіб. У цій справі КП "Харків-Сигнал" залучено в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача, оскільки рішення у справі безпосередньо стосується інтересів комунального підприємства як замовника закупівлі, яке наділене правом вимоги щодо повернення безпідставно сплачених ним бюджетних коштів;

(3) оскільки КП "Харків-Сигнал" є учасником бюджетного процесу та має ефективно розпоряджатися бюджетними коштами, у цьому випадку на оплату електричної енергії, то у відносинах, що виникли між КП "Харків-Сигнал" (одержувачем бюджетних коштів) та ТОВ "Овіс Трейд", яке безпідставно отримало бюджетні кошти, комунальне підприємство виступає на стороні територіально громади в особі Харківської міської ради та інтересів держави, а отже є заінтересованою особою щодо законного та раціонального витрачання бюджетних коштів;

(4) враховані апеляційним судом висновки Верховного Суду, викладені у постановах від 30.07.2020 в справі №670/23/18 та від 26.01.2022 у справі №917/2041/20, не можуть бути застосовними у цій справі з огляду на відмінність правовідносин між сторонами відповідних спорів;

(5) ТОВ "Овіс Трейд" є належним відповідачем у цій справі, оскільки саме зазначена юридична особа є заінтересованою у зміні умов договору та безпідставно отримала 679 014,60 грн бюджетних коштів, тобто є саме тією особою, за рахунок якої можливо задовольнити позовні вимоги, захистивши порушене право чи інтерес позивача;

(6) визначення статтею 48 ГПК порядку залучення до участі у справі співвідповідача не може бути безумовною підставою для відмови у задоволенні позову. Лише за наявності обставин, які свідчать, що рішення господарського суду може вплинути на права та обов`язки осіб, які не є учасниками справи, суду слід вирішити питання про залучення таких осіб до участі у справі як співвідповідачів та/або третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору.

4.4.ТОВ "Овіс Трейд" подало пояснення, в яких просить касаційну скаргу залишити без задоволення, оскаржувані рішення судів - без змін, вказуючи на необхідність врахування правової позиції Верховного Суду, викладеної у постанові від 24.07.2024 у справі №916/1062/23.

5.Позиція Верховного Суду

5.1.Відповідно до статті 300 ГПК, переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права (частина перша). Суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази (частина друга). У суді касаційної інстанції не приймаються і не розглядаються вимоги, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції. Зміна предмета та підстав позову у суді касаційної інстанції не допускається (часина третя).

5.2.Верховний Суд, забезпечуючи реалізацію основних засад господарського судочинства закріплених у частині третій статті 2 ГПК, зокрема, ураховуючи принцип рівності всіх учасників судового процесу перед законом і судом, змагальності сторін, та дотримуючись принципу верховенства права, на підставі встановлених фактичних обставин здійснює перевірку застосування судами попередніх інстанцій норм матеріального і процесуального права в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження.

5.3.При цьому, Суд зазначає, що касаційне провадження у справах залежить виключно від доводів та вимог касаційної скарги, які наведені скаржником і стали підставою для відкриття касаційного провадження.

5.4.Як зазначалось, підставою касаційного оскарження прокурор визначив пункт 3 частини другої статті 287 ГПК, зазначаючи про відсутність висновку Верховного Суду щодо застосування положень статті 131-1 Конституції України, статей 15, 16 ЦК, статей 23, 24 Закону України "Про прокуратуру", статей 48, 50, 53 ГПК, 215 ЦК стосовно правильності визначення прокурором суб`єктного складу у справі, зокрема можливості пред`явлення позову прокурором лише до однієї із сторін оспорюваного правочину та участі сторони правочину у справі як третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача.

5.5.У контексті наведених прокурором доводів Суд зазначає таке.

5.6.Здійснюючи правосуддя, господарський суд захищає права та інтереси фізичних і юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором (частина перша статті 5 ГПК).

5.7.Об`єктом судового захисту відповідно до статті 15 ЦК є саме порушене, невизнане або оспорюване право чи інтерес. Порушення права пов`язано з позбавленням його володільця можливості здійснити (реалізувати) своє право повністю або частково. При оспорюванні чи невизнанні права виникає невизначеність у праві, спричинена поведінкою іншої особи. Саме така особа, яка спричинила ці наслідки для позивача щодо його права є стороною у спірному правовідношенні.

5.8.Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності (стаття 14 ГПК).

5.9.Сторонами в судовому процесі - позивачами і відповідачами - можуть бути особи, зазначені у статті 4 цього Кодексу, зокрема, фізичні і юридичні особи (частина перша статті 45 ГПК).

5.10.Частиною першою статті 47 ГПК визначено, що позов може бути пред`явлений спільно кількома позивачами або до кількох відповідачів. Кожен із позивачів або відповідачів щодо іншої сторони діє в судовому процесі самостійно.

5.11.Згідно з вимогами до форми та змісту позовної заяви вона повинна, зокрема, містити ім`я (найменування) відповідача як сторони у справі, а також зміст позовних вимог (пункти 2, 4 частини третьої статті 162 ГПК).

5.12.Отже, визначення відповідачів, предмета і підстав спору є правом позивача, у цьому випадку прокурора. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи (правова позиція Великої Палати Верховного Суду, викладена в постанові від 17.04.2018 у справі №523/9076/16-ц, провадження №14-61цс18, пункт 41).

5.13.Велика Палата Верховного Суду звертала увагу, що поняття "сторона у спорі" може не бути тотожним за змістом поняттю "сторона у процесі": сторонами в процесі є такі її учасники, як позивач і відповідач; тоді як сторонами у спорі є належний позивач і той належний відповідач, до якого звернута чи має бути звернута відповідна матеріально-правова вимога позивача. Такі висновки сформульовані у постановах від 14.11.2018 у справі №183/1617/16 (провадження №14-208цс18, пункт 70), від 29.05.2019 у справі №367/2022/15-ц (провадження №4-376цс18, пункт 66), від 07.07.2020 у справі №712/8916/17 (провадження №14-448цс19, пункт 27), від 09.02.2021 у справі №635/4741/17 (провадження №14-46цс20, пункт 33.2).

5.14.Отже, належним відповідачем є особа, яка є суб`єктом матеріального правовідношення, тобто особа, за рахунок якої можливо задовольнити позовні вимоги, захистивши порушене право чи інтерес позивача (див. пункт 8.10 постанови Великої Палати Верховного Суду від 05.07.2023 у справі №910/15792/20 (провадження № 12-31гс22).

5.15.Як вбачається з матеріалів справи, предметом позову в цій справі є, зокрема, вимоги прокурора про визнати недійсними додаткових угод від 18.08.2021 №1, від 15.09.2021 №2, від 20.10.2021 №3, від 18.11.2021 №4 до договору про постачання електричної енергії споживачу від 26.04.2021 №26/04-2021, укладених між ТОВ "Овіс Трейд" (постачальником, відповідачем) та КП "Харків-Сигнал" (споживачем, третьою особою), на підставі статей 203, 215 ЦК.

5.16.Статтею 203 ЦК передбачено, що зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також моральним засадам суспільства; особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності; волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі; правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.

5.17.Відповідно до частин першої, третьої статті 215 ЦК підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою, шостою статті 203 цього Кодексу. Якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).

5.18.У розумінні наведених положень законодавства оспорювати правочин у суді може одна із сторін правочину або інша заінтересована особа. За відсутності визначення поняття "заінтересована особа" такою особою є кожен, хто має конкретний майновий інтерес в оспорюваному договорі.

5.19.Особами, які беруть участь у справі про визнання правочину недійсним, є насамперед сторони правочину. Зокрема, у справі за позовом заінтересованої особи про визнання недійсним договору як відповідачі мають залучатись всі сторони правочину, а тому належними відповідачами є сторони оспорюваного договору, а не одна із них (аналогічний висновок викладено у постановах Верховного Суду від 30.07.2020 у справі №670/23/18, від 10.09.2021 у справі №909/207/20 ).

5.20.Згідно з висновками Великої Палати Верховного Суду, викладеними у постанові від 02.09.2022 у справі №125/2157/19, відповідно до статей 16, 203, 215 ЦК для визнання судом оспорюваного правочину недійсним необхідним є, зокрема, пред`явлення позову однією зі сторін правочину або іншою заінтересованою особою до іншої сторони чи сторін правочину.

5.21.З`ясовуючи належність суб`єктного складу учасників справи, Велика Палата Верховного Суду у цій постанові зазначила, що вирішуючи позовні вимоги про визнання правочину недійсним у загальному розумінні, суд зобов`язаний визначити суб`єктний склад спору залежно від характеру правовідносин і норми матеріального права, які підлягають застосуванню (сторонами справи мають бути всі сторони правочину), та, встановивши факт пред`явлення позову до неналежного відповідача, відсутність клопотань про заміну первісного відповідача належним відповідачем, незалучення до участі у справі співвідповідача, суд відмовляє в задоволенні позову саме із зазначених підстав.

5.22.Як правильно встановив суд апеляційної інстанції, заявляючи у цій справі вимоги про визнати недійсними додаткових угод від 18.08.2021 №1, від 15.09.2021 №2, від 20.10.2021 №3, від 18.11.2021 №4 до договору про постачання електричної енергії споживачу від 26.04.2021 №26/04-2021, укладених між ТОВ "Овіс Трейд" (постачальником, відповідачем) та КП "Харків-Сигнал" (споживачем, третьою особою), прокурор відповідачем визначив лише ТОВ "Овіс Трейд", а КП "Харків-Сигнал" просив залучити лише як третю особу, а не співвідповідача.

5.23.Проте визначений прокурором статус КП "Харків-Сигнал" (сторони оспорюваних додаткових угод) як третьої особи не є належним, так як останнє в силу наведеного, зокрема позиції Великої Палати Верховного Суду, як сторона оспорюваних додаткових угод повинно мати процесуальний статус відповідача, який визначається не тільки належністю його до сторін цих правочинів, але й можливими допущеними ним порушеннями при їх укладенні.

5.24.Оскільки правовідносини у цій справі щодо визнання недійними додаткових угод безпосередньо стосуються прав та обов`язків осіб, які є сторонами цих правочинів, зокрема КП "Харків-Сигнал", такий спір не може бути розглянутий щодо третьої особи, як сторони оспорюваних правочинів, яка в такій ситуації мала бути співвідповідачем.

5.25.Посилання прокурора на те, що КП "Харків-Сигнал", як і будь-який покупець товару, за звичайних умов не може бути зацікавленим у збільшенні його ціни, а, відповідно, й у зміні умов договору, не доводять, що КП "Харків-Сигнал", яке як споживач уклало оспорювані додаткові угоди та здійснювало оплату постачальнику вартості використаної (купленої) електричної енергії, що, як стверджує прокурор, фактично призвело до незабезпечення потреб держави в особі позивача електричною енергією в обсязі, визначеному договором, та нераціонального використання бюджетних коштів, у цій справі має мати статус третьої особи, а не співвідповідача як інша сторона цих правочинів.

5.26.В контексті наведено Суд враховує, що у розумінні статті 50 ГПК підставою участі у справі третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору є їх заінтересованість у результатах вирішення спору, а саме - ймовірність виникнення в них у майбутньому права на позов або можливості пред`явлення до них позовних вимог зі сторони позивача чи відповідача. Водночас предмет спору повинен перебувати поза межами цих правовідносин, в іншому разі такі особи можуть мати самостійні вимоги на предмет спору. Для таких третіх осіб у принципі неможливий спір про право з протилежною стороною у відповідному судовому процесі. Якщо зазначений спір допускається, то ця особа обов`язково повинна мати процесуальний статус (становище) співвідповідача у справі, а не третьої особи (аналогічний висновок Верховного Суду наведений у постановах від 20.08.2019 у справі № 910/13209/18, від 26.05.2020 у справі № 922/2743/18).

5.27.Залучення КП "Харків-Сигнал" до участі у цій справі як третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, не можна ототожнювати із залученням зазначеної особи в належному процесуальному статусі відповідача, адже обсяг наданих законом прав відповідача є більшим за обсяг прав третьої особи (зокрема, відповідач має право подати зустрічний позов, заяву про застосування наслідків спливу позовної давності тощо) (схожий за змістом висновок викладено в постанові Верховного Суду від 14.07.2022 у справі №3/5025/1379/12 (924/681/21)).

5.28.Права, передбачені ГПК щодо третьої особи і відповідача, є різними за своїми значеннями та впливом на процес; права відповідача значно ширші прав третьої особи (постанова Верховного Суду від 18.05.2023 у справі №904/5669/21(904/801/22)). Процесуальний статус відповідача та третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору (стаття 50 ГПК), відрізняється за обсягом прав та обов`язків (постанова Верховного Суду від 24.03.2021 у справі №1316/364/12).

5.29.Відповідно до частини другої статті 48 ГПК якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання, за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі.

5.30.Як зазналось, звертаючись з цим позовом до суду, прокурор не визначив КП "Харків-Сигнал" як співвідповідача у цій справі і в подальшому не заявляв клопотань про залучення його до участі у справі як співвідповідача.

5.31.Якщо під час розгляду позовних вимог про визнання правочину недійним суд встановить, що позов пред`явлено не до всіх учасників цього правочину, тобто встановить неналежний суб`єктний склад учасників справи, суд відмовляє в задоволенні позову із зазначеної підстави (аналогічні висновки викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 22.09.2022 у справі №125/2157/19, постанові Верховного Суду від 10.09.2021 №909/207/20).

5.32.Пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному статтею 48 ГПК. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача (пункт 31.10 постанови Великої Палати Верховного Суду від 12.12.2018 у справі №372/51/16-ц, провадження № 14-511цс18).

5.33.Визначення у позові складу сторін у справі (позивача та відповідача) має відповідати реальному складу учасників спору у спірних правовідносинах та має на меті ефективний захист порушених прав (свобод, інтересів) особи, яка вважає, що вони порушені, із залученням необхідного кола осіб, які мають відповідати за позовом. Незалучення до участі у справі особи як співвідповідача за умови наявності обов`язкової процесуальної співучасті є підставою для відмови у задоволенні позову через неналежний суб`єктний склад (правовий висновок викладений у постановах Верховного Суду від 28.10.2020 у справі №761/23904/19 (провадження №61-9953ск20), від 20.01.2021 у справі №203/2/19 (провадження №61-6983ск20)).

5.34.Якщо заявлені позивачем вимоги безпосередньо стосуються прав та обов`язків іншої особи, яка не залучена до участі у справі в якості відповідача, вони не можуть бути розглянуті судом, оскільки лише за наявності належного складу відповідачів у справі суд у змозі вирішувати питання про обґрунтованість позовних вимог та вирішити питання про їх задоволення (постанова Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 21.11.2022 у справі №754/16978/21 (провадження № 61-10309ск22)).

5.35.З огляду на наведене та враховуючим, що звертаючись з цим позовом до суду та користаючись своїми процесуальними правами, прокурор не визначив КП "Харків-Сигнал" (сторону оспорюваних додаткових угод) як співвідповідача та в подальшому не завляв клопотання про його залучення до участі у справі як співвідповідача, Верховний Суд погоджується з висновками апеляційного суду про відмову у задоволенні позову, так як незалучення усіх належних відповідачів виключає можливість вирішення судом цього спору по суті заявлених вимог.

6.Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

6.1.Відповідно до пункту 1 частини першої статті 308 ГПК суд касаційної інстанції за результатами розгляду касаційної скарги має право залишити судові рішення судів першої інстанції та апеляційної інстанції без змін, а скаргу без задоволення.

6.2.Згідно із статтею 309 ГПК суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо судове рішення, переглянуте в передбачених статтею 300 цього Кодексу межах, ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права. Не може бути скасоване правильне по суті і законне рішення з одних лише формальних міркувань.

6.3.За результатами касаційного перегляду Верховним Судом не встановлено неправильного застосування судом апеляційної інстанції норм матеріального чи порушення норм процесуального права. Оскаржувана постаново апеляційного суду, якою суд змінив мотивувальну частину рішення суду першої інстанції із залишенням його резолютивної частини про відмову в позову без змін, прийнята за результатами повного, всебічного та об`єктивного дослідження обставин справи і підстав для її зміни чи скасування за мотивів, наведених у касаційній скарзі, Верховний Суд не вбачає.

7. Розподіл судових витрат

7.1.За загальним правилом статті 129 ГПК у зв`язку із відмовою у задоволенні касаційної скарги, судовий збір за її подання покладається на скаржника (прокурора).

Керуючись статтями 300, 301, 308, 309, 314, 315, 317 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд

П О С Т А Н О В И В :

1.Касаційну скаргу Харківської обласної прокуратури залишити без задоволення.

2.Постанову Східного апеляційного господарського суду від 22.05.2024 у справі №922/42/24 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий С.В. Бакуліна

Судді Н.М. Губенко

В.І. Студенець