РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

19.08.2024Справа № 917/425/24

Господарський суд міста Києва у складі головуючого судді ДЖАРТИ В. В., за участю помічника судді Карлюк М. О., розглянув у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження справу

за позовом Заступника керівника Лубенської окружної прокуратури Полтавської області

в інтересах держави в особі Відділу освіти, молоді та спорту виконавчого комітету Чорнухинської селищної ради

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Темиргаз збут"

про визнання недійсними додаткових угод до договору та повернення безпідставно сплачених коштів у розмірі 42 333,05 грн,

Представники учасників процесу згідно протоколу від 19.08.2024,

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

У березні 2024 року Заступник керівника Лубенської окружної прокуратури Полтавської області (далі - Прокурор, Прокуратура) звернувся із позовом до Господарського суду Полтавської області в інтересах держави в особі Відділу освіти, молоді та спорту виконавчого комітету Чорнухинської селищної ради (далі - позивач, Відділ) до Товариства з обмеженою відповідальністю "Темиргаз збут" (далі - відповідач, Товариство) про визнання недійсними додаткових угод до договору та повернення безпідставно сплачених коштів у розмірі 42 333,05 грн.

Ухвалою суду від 19.03.2024 матеріали справи № 917/425/24 за позовом Заступника керівника Лубенської окружної прокуратури Полтавської області в інтересах держави в особі органу, уповноваженого державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах Відділ освіти, молоді та спорту виконавчого комітету Чорнухинської селищної ради до Товариства з обмеженою відповідальністю "Темиргаз збут" були скеровані за територіальною підсудністю до Господарського суду міста Києва.

За наслідками автоматизованого розподілу справ, матеріали справи 917/425/24 були передані для розгляду судді Джарти В. В.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 27.05.2024 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження в справі № 917/725/24, постановлено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 26.06.2024.

Від позивача 10.06.2024 через систему "Електронний суд" та по електронній пошті надійшли клопотання про розгляд справи без участі його представника.

За наслідками підготовчого засідання суд ухвалив відкласти підготовче засідання у справі на 01.08.2024.

У підготовче засідання 01.08.2024 прибула прокурор та надала пояснення.

Позивач представників у підготовче засідання 01.08.2024 не направив, проте 12.07.2024 через систему "Електронний суд" та по електронній пошті направив клопотання про розгляд справи без участі його представника.

Відповідач представників у підготовче засідання 01.08.2024 не направив, відзив на позовну заяву не подав, при причини неявки суду не повідомив, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений шляхом направлення ухвали про відкладення підготовчого засідання від 26.06.2024.

За наслідками підготовчого засідання 01.08.2024 судом була постановлена ухвала про закриття підготовчого провадження та призначений розгляд справи по суті в судовому засіданні 19.08.2024.

07.08.2024 через систему «Електронний суд» від позивача надійшло клопотання про розгляд справи без участі представника.

У судове засідання 19.08.2024 з`явився Прокурор та просив позовні вимоги задовольнити в повному обсязі.

Відповідач не направив свого представника для участі в судовому засіданні, про дату, час та місце проведення судового засідання повідомлений належним чином, причини неявки суду не повідомив.

Будь-яких інших заяв чи клопотань сторонами надано не було.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення представників сторін, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд

ВСТАНОВИВ:

Відділом освіти, молоді та спорту виконавчого комітету Чорнухинської селищної ради, як Замовником, були проведені відкриті торги по закупівлі (UA-2021-02-16-001847-с) ДК 021:2015:09120000-6: Газове паливо в обсягах 105000 м3 з очікуваною вартістю 620 340,00 грн.

16.03.2021 між Відділом освіти, молоді та спорту виконавчого комітету Чорнухинської селищної ради, як Споживачем, та Товариством з обмеженою відповідальністю «ТЕМИРГАЗ ЗБУТ», як Постачальником, був укладений договір № ВО-128-Т про закупівлю (далі - договір).

За умовами пункту 1.1 вказаного договору Постачальник постачає природний газ згідно коду ДК 021:2015 (CPV 20-6 - Газове паливо (далі - газ або товар) Споживачеві в обсягах і порядку, передбачених договором для забезпечення потреб Споживача, а Споживач оплачує Постачальнику вартість газу і наданих послуг у розмірах, строках, порядку та на умовах, передбачених договором.

Згідно з пунктом пунктів 3.1.2 договору ціна за 1000 куб. м. газу становить - 4 923,33 грн без ПДВ та 984,67 грн ПДВ (5 908,00 грн з ПДВ). Загальна сума договору становить 620 340,00 грн.

Договір вступає в силу з моменту його підписання та діє в частині поставок газу з 16.03.2021 до 31.12.2021, а в частині проведення розрахунків до їх повного виконання.

Відповідно до пункту 11.2 договору всі зміни та доповнення до договору оформлюються письмово та підписуються уповноваженими особами сторін. У випадку, якщо установчими документами сторони передбачена наявність печатки. договір має бути скріплений печаткою такої сторони.

Згідно з пунктом 5.1.1 договору Постачальник має право збільшувати ціну за одиницю природного газу, до якої не включено вартість замовлення потужності, при цьому зменшуючи обсяг продукції, яка постачається в межах суми договору з урахуванням вартості замовлення потужностей, в залежності від ціни за одиницю природного газу, встановленої на день підписання договору або за результатом внесених останніх змін до вартості за одиницю товару на умовах, що визначені даним договором. Така зміна ціни за одиницю товару, до якої не включається вартість замовлення потужності, повинна бути фінансово та економічно обґрунтованою в письмовому вигляді у якості підтвердження наданих постачальником розрахунків, із додатковим наданням у вигляді окремого документу від уповноваженого на те органу (інспекції по цінам, Торгово-промисловою Палатою України (або її структурними підрозділами), що повинні документально підтверджувати достовірність інформації про проведені розрахунки постачальником щодо зміни ціни за одиницю товару.

Документи, які видані уповноваженими на те органами (Інспекції по цінам, Торгово-промисловою Палатою України (або її структурними підрозділами), та ін.), що видаються постачальнику на підтвердження проведених розрахунків щодо зміни ціни за одиницю товару, не повинні визначати порядок розрахунку вартості ціни товару, що пропонується постачальником, при цьому така інформація надається у якості доказу від незалежної організації, яка має на те компетенцію, про рівень цін в регіоні у відповідному періоді, за наявності ознак постачання аналогічного товару, у інших постачальників даного ринку збуту (пункту 5.1.1.1 договору).

Також, згідно з пунктом 5.1.2 договору постачальник може збільшувати ціну за одиницю товару, при цьому не зменшуючи обсяг продукції, яка постачається в межах суми договору, в залежності від ціни за одиницю товару, встановленої на день підписання договору або за результатом внесених останніх змін до вартості за одиницю товару на умовах, що визначені даним договором. Така зміна ціни за одиницю товару можлива за умови зміни встановленого згідно із законодавством органами державної статистики Індексу споживчих цін, зміни курсу іноземної валюти, зміни біржових котирувань або показників Platts, ARGUS регульованих цім (тарифів) і нормативів, що застосовуються в договорі про закупівлю, у разі встановлення в договорі про закупівлю порядку зміни ціни. До умов, які застосовуються к даному пункті договору сторони відносять умови, щодо зміни ціни вартості послуг та тарифів, операторів газотранспортної системи, вартість яких включено до ціни за одиницю товару.

Згідно з пунктами 9.3.1-9.3.4 договору будь-яка сторона, яка ініціює пропозицію внесення змін до умов договору надсилає іншій стороні лист із описом таких змін, які пропонуються та проект додаткової угоди, якою передбачено зміни до положень останньої редакції договору. Пропозиція внесення змін до умов договору надсилається у письмовому вигляді поштовим зв`язком за контактними даними, які визначені, умовами договору. Пропозиція супроводжується проектом додаткової угоди за підписом уповноваженої особи сторони, якою надана така пропозиція, із описом змін до умов договору. Пропозиція внесення змій до умов договору може надаватись будь-якою стороною засобами електронного зв`язку із обов`язковим направленням у най коротші строки іншій стороні оригіналу примірника у паперовому вигляді. Перебіг строку розгляду пропозиції починається з дня отримання екземпляру наданому у паперовому вигляді. Сторона, яка отримала пропозицію внесення змін до умов договору, протягом десяти робочих днів з дня її отримання розглядає надану пропозицію та проект додаткової угоди та повідомляє іншу сторону про результат розгляду такої пропозиції. У повідомленні може - зазначатись підстави або обґрунтуванням, які вплинули на відмову у прийнятті пропозиції щодо внесення змін до умов договору. У разі прийняття пропозиції щодо внесення змін до умов договору стороною, яка отримала таку пропозицію, уповноваженою особою такої сторони укладається додаткова угода в погодженій обома сторонами редакції в двох автентичних екземплярах та направляється протягом 3 робочих днів з дня її вкладання інші стороні.

У подальшому сторонами була укладена додаткова угода № 1 від 29.03.2021 щодо зменшення обсягів закупівлі до 95 454,55 куб. м. та збільшено ціну за 1000 куб.м, газу до 5 415,67 грн (6498,80 грн з ПДВ). Підставами укладення додаткової угоди № 1 сторонами визначено подорожчання вартості товару на ринку, що засвідчено листом ТОВ «ТЕМИРГАЗ ЗБУТ» № 230321/3 від 26.03.2021 та експертним висновком Київської торгово-промислової палати № Ц-309/1 від 12.03.2021. Вказану угоду було укладено на підставі пункту 2 частини 5 статті 41 Закону України «Про публічні закупівлі».

Додатковою угодою № 2 від 29.03.2021 Сторони домовилися внести зміни до пункту 3.1.2 договору та вказано, що ціна за 1000 куб. м. газу становить - 5 957,23 грн без ПДВ та 1 191,45 грн ПДВ (7 148,68 грн з ПДВ). Також вказаною додатковою угодою було зменшено обсяг природного газу, що постачається для потреб Споживача, до 86 776,85 куб. м. Підставами укладення додаткової угоди № 2 сторонами визначено подорожчання вартості товару на ринку, що засвідчено листом ТОВ «ТЕМИРГАЗ ЗБУТ» № 230321/4 від 26.03.2021 та експертним висновком Київської торгово-промислової палати № Ц-309/2 від 15.03.2021. Вказану угоду було укладено на підставі пункту 2 частини 5 статті 41 Закону України «Про публічні закупівлі».

Додатковою угодою № 3 від 31.03.2021 Сторони домовилися внести зміни до пункту 3.1.2 договору та вказано, що ціна за 1000 куб. м. газу становить - 6 552,96 грн без ПДВ та 1 310,59 грн ПДВ (7 863,55 грн з ПДВ). Також вказаною додатковою угодою було зменшено обсяг природного газу, що постачається для потреб Споживача, до 78 888,03 куб. м. Підставами укладення додаткової угоди № 3 сторонами визначено подорожчання вартості товару на ринку, що засвідчено листом ТОВ «ТЕМИРГАЗ ЗБУТ» № 230321/1 від 30.03.2021 та експертним висновком Київської торгово-промислової палати № Ц-365 від 25.03.2021. Вказану угоду було укладено на підставі пункту 2 частини 5 статті 41 Закону України «Про публічні закупівлі».

У подальшому сторонами була укладена додаткова угода № 4 від 31.05.2021 щодо зменшення обсягів закупівлі до 71, тис. куб. м. та збільшено ціну за 1000 куб.м, газу до 7 201,66 грн (8 642,00 грн з ПДВ). Підставами укладення додаткової угоди № 4 сторонами визначено подорожчання вартості товару на ринку, що засвідчено листом ТОВ «ТЕМИРГАЗ ЗБУТ» № 290321/3 від 28.05.2021 та експертним висновком Київської торгово-промислової палати № Ц-424 від 07.04.2021 та № Ц-516 від 11.05.2021. Вказану угоду було укладено на підставі пункту 2 частини 5 статті 41 Закону України «Про публічні закупівлі».

Додатковою угодою № 5 від 17.06.2021 Сторони домовилися внести зміни до пункту 3.1.2 договору та вказано, що ціна за 1000 куб. м. газу становить - 7 914,62 грн без ПДВ та 1 582,93 грн ПДВ (9 497,55 грн з ПДВ). Також вказаною додатковою угодою було зменшено обсяг природного газу, що постачається для потреб Споживача, до 65, тис. куб. м. Підставами укладення додаткової угоди № 5 сторонами визначено подорожчання вартості товару на ринку, що засвідчено листом ТОВ «ТЕМИРГАЗ ЗБУТ» № 290321/7 від 08.06.2021 та експертним висновком Київської торгово-промислової палати № Ц-649 від 08.06.2021, № Ц-534 від 12.05.2021 та № Ц-516 від 11.05.2021. Вказану угоду було укладено на підставі пункту 2 частини 5 статті 41 Закону України «Про публічні закупівлі».

У подальшому сторонами була укладена додаткова угода № 6 від 17.06.2021 щодо зменшення обсягів закупівлі до 59,47651 тис. куб. м. та збільшено ціну за 1000 куб.м, газу до 8 691,67 грн (10 430,00 грн з ПДВ). Підставами укладення додаткової угоди № 6 сторонами визначено подорожчання вартості товару на ринку, що засвідчено листом ТОВ «ТЕМИРГАЗ ЗБУТ» № 290321/7 від 08.06.2021 та експертним висновком Київської торгово-промислової палати № Ц-649 від 08.06.2021, № Ц-534 від 12.05.2021 та № Ц-516 від 11.05.2021. Вказану угоду було укладено на підставі пункту 2 частини 5 статті 41 Закону України «Про публічні закупівлі».

Додатковою угодою № 8 від 30.06.2021 Сторони домовилися внести зміни до пункту 3.1.2 договору та вказано, що ціна за 1000 куб. м. газу становить - 9 559,96 грн без ПДВ та 1 911,99 грн ПДВ (11 471,95 грн з ПДВ). Також вказаною додатковою угодою було зменшено обсяг природного газу, що постачається для потреб Споживача, до 54, тис. куб. м. Підставами укладення додаткової угоди № 8 сторонами визначено подорожчання вартості товару на ринку, що засвідчено листом ТОВ «ТЕМИРГАЗ ЗБУТ» № 250621/8 від 28.06.2021 та експертним висновком Київської торгово-промислової палати № Ц-701 від 24.06.2021. Вказану угоду було укладено на підставі пункту 2 частини 5 статті 41 Закону України «Про публічні закупівлі».

У подальшому сторонами була укладена додаткова угода № 9 від 16.07.2021 щодо зменшення обсягів закупівлі до 49,6 тис. куб. м. та збільшено ціну за 1000 куб.м, газу до 10 514,99 грн (12 617,99 грн з ПДВ). Підставами укладення додаткової угоди № 9 сторонами визначено подорожчання вартості товару на ринку, що засвідчено листом ТОВ «ТЕМИРГАЗ ЗБУТ» № 0707/5 від 14.07.2021 та експертним висновком Київської торгово-промислової палати № Ц-730 від 05.07.2021. Вказану угоду було укладено на підставі пункту 2 частини 5 статті 41 Закону України «Про публічні закупівлі».

Додатковою угодою № 10 від 16.07.2021 Сторони домовилися внести зміни до пункту 3.1.2 договору та вказано, що ціна за 1000 куб. м. газу становить - 11 565,43 грн без ПДВ та 2 313,09 грн ПДВ (13 878,52 грн з ПДВ). Також вказаною додатковою угодою було зменшено обсяг природного газу, що постачається для потреб Споживача, до 44, тис. куб. м. Підставами укладення додаткової угоди № 10 сторонами визначено подорожчання вартості товару на ринку, що засвідчено листом ТОВ «ТЕМИРГАЗ ЗБУТ» № 0707/5 від 14.07.2021 та експертним висновком Київської торгово-промислової палати № Ц-730 від 05.07.2021. Вказану угоду було укладено на підставі пункту 2 частини 5 статті 41 Закону України «Про публічні закупівлі».

У подальшому сторонами була укладена додаткова угода № 11 від 16.07.2021 щодо зменшення обсягів закупівлі до 43,42548491 тис. куб. м. та збільшено ціну за 1000 куб.м, газу до 11 904,30 грн (14 285,16 грн з ПДВ). Підставами укладення додаткової угоди № 11 сторонами визначено подорожчання вартості товару на ринку, що засвідчено листом ТОВ «ТЕМИРГАЗ ЗБУТ» № 0707/5 від 14.07.2021 та експертним висновком Київської торгово-промислової палати № Ц-730 від 05.07.2021. Вказану угоду було укладено на підставі пункту 2 частини 5 статті 41 Закону України «Про публічні закупівлі».

У поданому позові Прокурор зазначає, що 11.08.2023 управлінням Північно-Східного офісу Держаудитслужби в Полтавській області проведено моніторинг закупівлі за номером UA-2021-02-16-001847-с, про що 18.08.2023 складено відповідний висновок, в якому значиться, що мало місце порушення пункту 2 частини 5 статті 41 Закону України «Про публічні закупівлі» в частині укладення додаткових угод на закупівлю газу № 1 від 29.03.2021, № 2 від 29.03.2021, № 3 від 31.03.2021, № 4 від 31.05.2021, № 5 від 17.06.2021, № 6 від 17.06.2021, № 8 від 30.06.2021, № 9 від 16.07.2021 до договору №ВО-128-Т від 16.03.2021.

Звертаючись із позовом до суду, Прокурор ціна на природний газ внаслідок укладення додаткових угод збільшилась і таке збільшення ціни договору суперечить приписам пункту 2 частини 5 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі", а тому додаткові угоди № 1-6 та № 8-11 мають бути визнані недійсними в судовому порядку на підставі статті 203 Цивільного кодексу України. Крім того, Прокурор зауважував, що в результаті укладення недійсних додаткових угод Відділом освіти надмірно сплачено за спожитий газ 42 333,05 грн за договором №ВО-128-Т від 16.03.2021. При цьому, підставою звернення із цим позовом саме Прокурором останній зазначає виключні підстави необхідності захисту інтересів держави, які залишаються протягом тривалого часу незахищеними.

Товариство не скористалось своїм правом на подання відзиву на позовну заяву.

Оцінюючи подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, суд вважає, що вимоги Прокурора підлягають частковому задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 1311 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом. Аналогічна за змістом правова норма закріплена у статті 53 ГПК України.

Питання представництва інтересів держави прокурором у суді врегульовано у статті 23 Закону України "Про прокуратуру", у частині 1 якої зазначено, що представництво прокурором держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів держави, у випадках та порядку, встановлених законом.

Згідно з абзацами 1 та 2 частини 3 статті 23 Закону України "Про прокуратуру" прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною 4 цієї статті.

Не допускається здійснення прокурором представництва в суді інтересів держави в особі державних компаній, а також у правовідносинах, пов`язаних із виборчим процесом, проведенням референдумів, діяльністю Верховної Ради України, Президента України, створенням та діяльністю засобів масової інформації, а також політичних партій, релігійних організацій, організацій, що здійснюють професійне самоврядування, та інших громадських об`єднань.

З матеріалів справи вбачається, що вказаний позов поданий Прокурором в інтересах держави в особі Відділу освіти, молоді та спорту виконавчого комітету Чорнухинської селищної ради.

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади визначено Законом України "Про публічні закупівлі" (далі - Закон), відповідно до пункту 6 частини 1 статті 1 якого договір про закупівлю - господарський договір, що укладається між замовником і учасником за результатами проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі та передбачає платне надання послуг, виконання робіт або придбання товару.

Договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) та Господарського кодексу України (далі - ГК України) з урахуванням особливостей, визначених цим Законом (частина 1 статті 41 Закону).

Згідно з частиною 1 статті 215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу.

Частиною 3 статті 215 ЦК України передбачено, що якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).

Загальні вимоги, додержання яких є необхідним для чинності правочину, встановлені у статті 203 ЦК України, відповідно до якої зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності. Волевиявлення учасника має бути вільним і відповідати його внутрішній волі. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним. Правочин, що вчиняється батьками (усиновлювачами), не може суперечити правам та інтересам їхніх малолітніх, неповнолітніх і непрацездатних дітей.

Вирішуючи спори про визнання правочинів недійсними, господарський суд повинен встановити наявність фактичних обставин, з якими закон пов`язує визнання таких правочинів недійсними на момент їх вчинення (укладення) і настання відповідних наслідків, та в разі задоволення позовних вимог зазначати в судовому рішенні, в чому конкретно полягає неправомірність дій сторони та яким нормам законодавства не відповідає оспорюваний правочин. Тобто, для того щоб визнати той чи інший правочин недійсним, позивач по справі має довести, що такий правочин, саме в момент його укладання, зокрема, суперечив Цивільному кодексу України, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам.

Судом встановлено, що Відділ освіти та ТОВ "ТЕМИРГАЗ ЗБУТ" уклали договір за результатами процедури відкритих торгів на виконання вимог Закону України "Про публічні закупівлі", який установлює правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади.

У частині 4 статті 41 цього Закону визначено, що умови договору про закупівлю не повинні відрізнятися від змісту тендерної пропозиції/пропозиції за результатами електронного аукціону (у тому числі ціни за одиницю товару) переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі або узгодженої ціни пропозиції учасника у разі застосування переговорної процедури, крім випадків визначення грошового еквівалента зобов`язання в іноземній валюті та/або випадків перерахунку ціни за результатами електронного аукціону в бік зменшення ціни тендерної пропозиції/пропозиції учасника без зменшення обсягів закупівлі.

Істотні умови договору визначені Господарським кодексом України. Так, статтею 180 цього Кодексу встановлено, що при укладенні господарського договору сторони зобов`язані у будь-якому разі погодити: предмет, ціну та строк дії договору. Умови про предмет у господарському договорі повинні визначати найменування (номенклатуру, асортимент) та кількість продукції (робіт, послуг), а також вимоги до їх якості. Ціна у господарському договорі визначається в порядку, встановленому цим Кодексом, іншими законами, актами Кабінету Міністрів України. Строком дії господарського договору є час, впродовж якого існують господарські зобов`язання сторін, що виникли на основі цього договору.

Відповідно до положень частин 1, 2 статті 651 ЦК України зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом. Договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом.

Стаття 652 ЦК України передбачає, що у разі істотної зміни обставин, якими сторони керувалися при укладенні договору, договір може бути змінений або розірваний за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або не випливає із суті зобов`язання. Зміна обставин є істотною, якщо вони змінилися настільки, що, якби сторони могли це передбачити, вони не уклали б договір або уклали б його на інших умовах. Через зміну істотних обставин договір може бути змінений за рішенням суду на вимогу заінтересованої сторони за наявності одночасно таких умов: 1) у момент укладення договору сторони виходили з того, що така зміна обставин не настане; 2) зміна обставин зумовлена причинами, які заінтересована сторона не могла усунути після їх виникнення при всій турботливості та обачності, які від неї вимагалися; 3) виконання договору порушило б співвідношення майнових інтересів сторін і позбавило б заінтересовану сторону того, на що вона розраховувала при укладенні договору; 4) із суті договору або звичаїв ділового обороту не випливає, що ризик зміни обставин несе заінтересована сторона.

За змістом частини 5 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі" (в редакції чинній на час укладення оспорюваних додаткових угод) істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків, зокрема, збільшення ціни за одиницю товару до 10 відсотків пропорційно збільшенню ціни такого товару на ринку у разі коливання ціни такого товару на ринку за умови, що така зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю, - не частіше ніж один раз на 90 днів з моменту підписання договору про закупівлю/внесення змін до такого договору щодо збільшення ціни за одиницю товару. Обмеження щодо строків зміни ціни за одиницю товару не застосовується у випадках зміни умов договору про закупівлю бензину та дизельного пального, природного газу та електричної енергії (пункт 2 цієї частини).

Таким чином системний аналіз положень статей 651, 652 ЦК України та положень пункту 2 частини 5 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі" дає підстави для висновку про те, що зміна істотних умов договору про закупівлю (збільшення ціни за одиницю товару) є правомірною виключно за таких умов: відбувається за згодою сторін; порядок зміни умов договору має бути визначений самим договором (відповідно до проекту, який входив до тендерної документації); підстава збільшення - коливання ціни такого товару на ринку (обґрунтоване і документально підтверджене постачальником); ціна за одиницю товару може збільшуватися не більше ніж на 10%; загальна сума (ціна) договору не повинна збільшуватися. Аналогічний правовий висновок наведений у постановах Верховного Суду від 09.06.2022 у справі № 927/636/21, від 07.12.2022 у справі № 927/189/22, від 16.02.2023 у справі № 903/383/22.

Судом встановлено, що істотна умова договору - ціна, була змінена додатковими угодами № 1-6 та № 8-11.

Зі змісту договору вбачається, що вартість за одиницю товару на момент його укладення складала 5 908,00 грн (разом із ПДВ).

У додатковій угоді № 1 від 29.03.2021 до договору сторони збільшили ціну за одиницю товару до 6 498,80 грн (разом із ПДВ) - на 10 % від початкової вартості за одиницю товару, відповідно до умов додаткової угоди № 2 від 29.03.2021 - до 7 148,68 грн (разом із ПДВ) на 21 %, додатковою угодою № 3 від 31.03.2021 ціну за одиницю товару було збільшено до 7 863,55 грн (разом із ПДВ) на 33 % від початкової вартості за одиницю товару, відповідно до умов додаткової угоди № 4 від 31.05.2021 - до 8 642,00 грн (разом із ПДВ) на 46 %, додатковою угодою № 5 від 17.06.2021 ціну за одиницю товару було збільшено до 9 497,55 грн (разом із ПДВ) на 60 % від початкової вартості за одиницю товару, відповідно до умов додаткової угоди № 6 від 17.06.2021 - до 10 430,00 грн (разом із ПДВ) на 76 %, додатковою угодою № 8 від 30.06.2021 ціну за одиницю товару було збільшено до 11 471,95 грн (разом із ПДВ) на 94 % від початкової вартості за одиницю товару, відповідно до умов додаткової угоди № 9 від 16.07.2021 - до 12 617,99 грн (разом із ПДВ) на 113 %, додатковою угодою № 10 від 16.07.2021 ціну за одиницю товару було збільшено до 13 878,52 грн (разом із ПДВ) на 134 % від початкової вартості за одиницю товару, відповідно до умов додаткової угоди № 11 від 16.07.2021 - до 14 285,16 грн (разом із ПДВ) на 141 %.

У будь-якому разі ціна за одиницю товару не може бути збільшена більше ніж на 10 % від тієї ціни товару, яка була визначена сторонами в договорі за результатами процедури закупівлі, незалежно від кількості та строків зміни ціни протягом строку дії договору. Тобто під час дії договору про закупівлю сторони можуть неодноразово змінювати ціну товару в бік збільшення за наявності умов, встановлених у статті 652 ЦК України та пункті 2 частини 5 статті 41 Закону, проте загальне збільшення такої ціни не повинно перевищувати 10 % від тієї ціни товару, яка була визначена сторонами при укладенні договору за результатами процедури закупівлі.

У іншому випадку не досягається мета Закону, яка полягає в забезпеченні ефективного та прозорого здійснення закупівель, створенні конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобіганні проявам корупції в цій сфері та розвитку добросовісної конкуренції, оскільки продавці з метою перемоги можуть під час проведення процедури закупівлі пропонувати ціну товару, яка нижча за ринкову, а в подальшому, після укладення договору про закупівлю, вимагати збільшити цю ціну, мотивуючи коливаннями ціни такого товару на ринку. Аналогічна правова позиція викладена в постанові Великої Палати Верховного Суду від 24.01.2024 у справі № 922/2321/22.

Крім того, при підписанні спірних додаткових угод № 1-6 та № 8-11, якими збільшувалась ціна предмета закупівлі, сторони договору виходили з інформації, відображеної у експертних висновках Київської торгово-промислової палати № Ц-309/1 від 12.03.2021, № Ц-309/2 від 15.03.2021. № Ц-365 від 25.03.2021, № Ц-424 від 07.04.2021, № Ц-516 від 11.05.2021, № Ц-534 від 12.05.2021, № Ц-649 від 08.06.2021, № Ц-701 від 24.06.2021, № Ц-730 від 05.07.2021. Копії цих документів містяться в матеріалах справи.

Разом із тим, чинне законодавство про публічні закупівлі не визначає, які органи, установи чи організації мають право надавати інформацію щодо коливання цін на ринку і які документи можуть підтверджувати таке коливання. Такі органи і такі документи можуть визначатися замовником при формуванні тендерної документації, а сторонами - при укладенні договору (відповідно до тендерної документації).

Судом досліджені умови укладеного договору та встановлено, що пунктом 5.1.1 та 5.1.1.1 договору сторони передбачили право Постачальника на збільшення ціни, яке має бути фінансово та економічно обґрунтовано в письмовому вигляді у якості підтвердження наданих постачальником розрахунків, із додатковим наданням у вигляді окремого документу від уповноваженого на те органу (інспекції по цінам, Торгово-промисловою Палатою України (або її структурними підрозділами), що повинні документально підтверджувати достовірність інформації про проведені розрахунки постачальником щодо зміни ціни за одиницю товару.

Судом встановлено, що вищенаведені експертні висновки Київської торгово-промислової палати містять інформацію про вартість природного газу, однак без відображення відсотку коливання ціни.

За змістом статті 73 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами, висновками експертів, показаннями свідків.

Частиною 1 статті 74 ГПК України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Згідно зі статтею 76 ГПК України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Частиною 1 статті 77 ГПК України встановлено, що обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

З системного аналізу викладеного, суд дійшов висновку, що збільшення вартості за одиницю товару внаслідок підписання додаткової угоди № 2 від 29.03.2021, додаткової угоди № 3 від 31.03.2021, додаткової угоди № 4 від 31.05.2021, додаткової угоди № 5 від 17.06.2021, додаткової угоди № 6 від 17.06.2021, додаткової угоди № 8 від 30.06.2021, додаткової угоди № 9 від 16.07.2021, додаткової угоди № 10 від 16.07.2021, додаткової угоди № 11 від 16.07.2021 відбулось без дотримання визначених приписами пункту 2 часини 5 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі" правил, що у свою чергу є підставою для визнання цих додаткових угод недійсними на підставі положень статей 203, 205 ЦК України.

При цьому доводи Прокурора щодо визнання недійсною додаткової угоди № 1 від 29.03.2021 на переконання суду є помилковими, оскільки збільшення вартості одиниці товару не перевищувало 10 %, внесення змін мало місце за згодою сторін.

Таким чином підстави визнання недійсною додаткову угоду № 1 від 29.03.2021 на підставі положень статей 203, 205 ЦК України у суду відсутні.

За приписами частини 1 статті 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

За таких обставин, суд дійшов висновку про часткове задоволення позову Прокурора, а саме в частині визнання недійсними додаткової угоди № 2, № 3, № 4, № 5, № 6, № 8, № 9, № 10 та № 11 до договору про закупівлю № ВО-128-Т від 16.03.2021.

Щодо позовних вимог про стягнення грошових коштів у розмірі 42 333,05 грн з відповідача на користь позивача суд зазначає наступне.

Так, відповідно до статті 1212 Цивільного кодексу України безпідставно набутим є майно, набуте особою або збережене нею в себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави. Зобов`язання з безпідставного набуття, збереження майна виникають за наявності трьох умов: а) набуття або збереження майна; б) набуття або збереження за рахунок іншої особи; в) відсутність правової підстави для набуття або збереження майна (відсутність положень закону, адміністративного акта, правочину або інших підстав, передбачених статтею 11 ЦК України).

Загальна умова частини 1 статті 1212 Цивільного кодексу України звужує застосування інституту безпідставного збагачення у зобов`язальних (договірних) відносинах, бо отримане однією зі сторін у зобов`язанні підлягає поверненню іншій стороні на підставі цієї статті тільки за наявності ознаки безпідставності такого виконання.

Під відсутністю правової підстави розуміється такий перехід майна від однієї особи до іншої, який або не ґрунтується на прямій вказівці закону, або суперечить меті правовідношення і його юридичному змісту. Тобто відсутність правової підстави означає, що набувач збагатився за рахунок потерпілого поза підставою, передбаченою законом, іншими правовими актами чи правочином.

У випадку, коли поведінка набувача, потерпілого, інших осіб або подія утворюють правову підставу для набуття (збереження) майна, стаття 1212 Цивільного кодексу України може бути застосована тільки після того, як така правова підстава у встановленому порядку скасована, визнана недійсною, змінена, припинена або була відсутня взагалі.

Положення глави 83 Цивільного кодексу України "Набуття, збереження майна без достатньої правової підстави" застосовуються незалежно від того, чи безпідставне набуття або збереження майна було результатом поведінки набувача майна, потерпілого, інших осіб чи наслідком події. Положення цієї глави застосовуються також до вимог про: 1) повернення виконаного за недійсним правочином; 2) витребування майна власником із чужого незаконного володіння; 3) повернення виконаного однією із сторін у зобов`язанні; 4) відшкодування шкоди особою, яка незаконно набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи.

Для виникнення зобов`язання з безпідставного збагачення необхідна наявність наступних умов: 1) збільшення майна в однієї особи (вона набуває нові цінності, збільшує кількість та вартість належного їй майна або зберігає майно, яке неминуче мало б вибути із її володіння); 2) втрата майна іншою особою, тобто збільшення або збереження майна в особи є наслідком втрати або недоотримання цього майна іншою особою; 3) причинний зв`язок між збільшенням майна в однієї особи і відповідною втратою майна іншою особою; 4) відсутність достатньої правової підстави для збільшення майна в однієї особи за рахунок іншої особи, тобто обов`язковою умовою є збільшення майна однієї сторони (набувача), з одночасним зменшенням його в іншої сторони (потерпілого), а також відсутність правової підстави (юридичного факту) для збагачення. Відсутність правової підстави означає, що набувач збагатився за рахунок потерпілого поза підставою, передбаченою законом, іншими правовими актами чи правочином, тобто мала місце помилка, обман, випадковість або інші підстави набуття або збереження майна, які не можна віднести до підстав виникнення цивільних прав та обов`язків, передбачених нормами статті 11 Цивільного кодексу України.

Зокрема, набуття відповідачем як однією зі сторін зобов`язання коштів за рахунок іншої сторони не в порядку виконання договірного зобов`язання, а поза підставами, передбаченими договором, внаслідок перерахування на рахунок відповідача понад вартість товару, який було поставлено, виключає застосування до правовідносин сторін норм зобов`язального права, а є підставою для застосування положень статті 1212 Цивільного кодексу України. Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 10.02.2022 у справі № 916/707/21.

Судом встановлено, що відповідач отримав від Відділу освіти оплату вартості природного газу за ціною, що була безпідставно збільшена додатковими угодами № 2, № 3, № 4, № 5, № 6, № 8, № 9, № 10 та № 11, недійсність яких встановлена судом в межах цієї справи. З огляду на вказане вимоги Прокурора про стягнення надмірно сплачених грошових коштів з відповідача є правомірними, оскільки утримання ТОВ "ТЕМИРГАЗ ЗБУТ" грошових коштів, перерахованих поза межами договірних платежів, має наслідком збагачення відповідача поза підставою, передбаченою законом.

Оскільки судом визнано недійсними додаткову угоду № 2, № 3, № 4, № 5, № 6, № 8, № 9, № 10 та № 11, заявлена до стягнення Прокурором сума грошових коштів підлягає перерахунку, виходячи із вартості одиниці товару (природного газу) 6 498,80 грн за період споживання з березня 2021 року по серпень 2012 року включно.

Таким чином, загальна сума надмірно сплачених коштів, що підлягає стягненню з відповідача на користь Відділу освіти становить 35 168,17 грн, а тому позов прокурора в цій частині підлягає частковому задоволенню.

Судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим (частина 1 статті 236 ГПК України).

Разом з тим, суд відзначає, що у викладі підстав для прийняття рішення суду необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 28.05.2020 у справі № 909/636/16.

Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів учасників справи та їх відображення у судовому рішенні, суд першої інстанції спирається на висновки, що зробив Європейський суд з прав людини від 18.07.2006 у справі "Проніна проти України", в якому Європейський суд з прав людини зазначив, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень.

У рішенні Європейського суду з прав людини "Серявін та інші проти України" вказано, що усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункті 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v. Spain) від 09.12.1994, серія A, N 303-A, п. 29). Аналогічна правова позиція викладена у постанові від 13.03.2018 Верховного Суду по справі № 910/13407/17.

З огляду на вищевикладене та встановлені фактичні обставини справи, суд надав вичерпну відповідь на всі питання, що входять до предмета доказування у даній справі та виникають при кваліфікації спірних відносин, як у матеріально-правовому, так і у процесуальному сенсах. При цьому, суд зазначає, що іншим доводам сторін оцінка судом не надається, адже, вони не спростовують встановлених судом обставин, та не впливають на результат прийнятого рішення.

За таких обставин суд дійшов висновку про часткове задоволення позову Прокурора.

Відповідно до статті 129 ГПК України витрати по сплаті судового збору покладаються на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Керуючись статтями 73-80, 86, 129, 236-244 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва, -

ВИРІШИВ:

1. Позов Заступника керівника Лубенської окружної прокуратури Полтавської області в інтересах держави в особі Відділу освіти, молоді та спорту виконавчого комітету Чорнухинської селищної ради про визнання недійсними додаткових угод до договору та повернення безпідставно сплачених коштів у розмірі 42 333,05 грн задовольнити частково.

2. Визнати недійсною додаткову угоду № 2 від 29.03.2021, додаткову угоду № 3 від 31.03.2021, додаткову угоду № 4 від 31.05.2021, додаткову угоду № 5 від 17.06.2021, додаткову угоду № 6 від 17.06.2021, додаткову угоду № 8 від 30.06.2021, додаткову угоду № 9 від 16.07.2021, додаткову угоду № 10 від 16.07.2021, додаткову угоду № 11 від 16.07.2021 до договору про закупівлю № ВО-128-Т від 16.03.2021, укладеного між Відділом освіти, молоді та спорту виконавчого комітету Чорнухинської селищної ради (37100, Україна, Чорнухинський р-н, Полтавська обл., селище міського типу Чорнухи, вулиця Центральна, будинок, 30; ідентифікаційний ) та Товариством з обмеженою відповідальністю «ТЕМИРГАЗ ЗБУТ» (04112, Україна, місто Київ, вулиця Дегтярівська, будинок, 50, офіс, 610; ідентифікаційний код 41351104).

3. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Темиргаз збут" (04112, Україна, місто Київ, вулиця Дегтярівська, будинок, 50, офіс, 610; ідентифікаційний код 41351104) на користь Відділу освіти, молоді та спорту виконавчого комітету Чорнухинської селищної ради (37100, Україна, Чорнухинський р-н, Полтавська обл., селище міського типу Чорнухи, вулиця Центральна, будинок, 30; ідентифікаційний ) 35 168,17 грн (тридцять п`ять тисяч сто шістдесят вісім гривень 17 копійок) грошових коштів.

4. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Темиргаз збут" (04112, Україна, місто Київ, вулиця Дегтярівська, будинок, 50, офіс, 610; ідентифікаційний код 41351104) на користь Полтавської обласної прокуратури (36000, Україна, Полтавська обл., місто Полтава, вулиця 1100-річчя Полтави, будинок, 7; ідентифікаційний код 02910060) судовий збір у розмірі 29 767,51 (двадцять дев`ять тисяч сімсот шістдесят сім гривень 51 копійок) грн.

5. Після набрання рішенням Господарського суду міста Києва законної сили видати відповідні накази.

6. У іншій частині позовних вимог відмовити.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до апеляційного господарського суду протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складене 09.09.2024.

СУДДЯ ВІКТОРІЯ ДЖАРТИ