ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

"09" вересня 2024 р. м. Київ

Справа № 911/1746/24

За позовом Державного підприємства «Дослідне господарство «Озерна» Інституту біоенергетичних культур і цукрових буряків Національної академії аграрних наук України

до Фермерського господарства «КИРИЧОК»

про визнання договору недійсним

Суддя Ейвазова А.Р.

За участю представників від:

позивача не з`явилися;

відповідача не з`явилися

ВСТАНОВИВ:

Державне підприємство «Дослідне господарство «Озерна» Інституту біоенергетичних культур і цукрових буряків Національної академії аграрних наук України (далі позивач, ДП «ДГ «Озерна» ІБКІЦБ НААН») звернулося до Господарського суду Київської області з позовом до Фермерського господарства «КИРИЧОК» (далі відповідач, ФГ «Киричок») про визнання недійсним договору купівлі-продажу №КП5-02/07 від 02.07.2019.

В обґрунтування заявлених вимог позивач посилається на те, що між сторонами спірний договір не укладався, оскільки виконуючий обов`язки директора ДП «ДГ «Озерна» ІБКІЦБ НААН» Мельник А.В. його не підписував, а підпис на відповідному договорі підроблений (а.с.1-3).

Ухвалою Господарського суду Київської області від 22.07.2024 за відповідною позовною заявою відкрито провадження у справі, вирішено розглядати справу за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання на 28.08.2024 о 14:30, встановлено відповідачу строк для подання відзиву (а.с.33-35).

Відповідна ухвала доставлена до електронних кабінетів сторін 22.07.2024 о 12:15, що підтверджується довідками про доставку електронного листа (а.с.36-37).

В силу п.2 ч.6 ст.242 Господарського процесуального кодексу України (далі ГПК України) днем вручення судового рішення є день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення до електронного кабінету особи.

Ухвала суду, як вбачається із змісту п.1 ч.1 ст.232 ГПК України, є видом судового рішення.

Отже, відповідна ухвала вважається врученою сторонам 22.07.2024.

07.08.2024 до суду через систему «Електронний суд» надійшов відзив на позов від відповідача, сформований в системі «Електронний суд» після закінчення робочого часу суду 06.08.2024, направлений суду і позивачу 06.08.2024 з дотриманням встановленого судом строку в силу ч.7 ст.116 ГПК України, який зареєстрований судом наступного робочого дня 07.08.2024 (а.с.38-39).

У відзиві на позов відповідач просить у задоволенні позову відмовити, вказуючи на те, що зобов`язання за спірним договором ним виконані повністю, про що свідчать докази прийняття товару та виставлення рахунку на його оплату, а заборгованість позивача за таким договором підтверджується актом звіряння взаємних розрахунків за 2019 рік, підписаним сторонами та скріпленим їх печатками.

28.02.2024 (зареєстровано в підсистемі «Електронний суд» 27.08.2024) від позивача в особі його представника Корольова І.М. надійшла заява про відкладення розгляду справи та надання можливості представнику приймати участь в судових засіданнях у даній справі в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використання власних технічних засобів (а.с.48).

Заява мотивована участю представника в іншому судовому процесі 28.08.2024 о 14:30 в Печерському районному суді м. Києва та знаходженням робочого місця адвоката в м. Полтаві.

Окрім того, 28.08.2024 через систему «Електронний суд» відповідачем подано клопотання про витребування у позивача реєстру договорів за 2018 рік та проведення підготовчого засідання без участі представника (а.с.53-55).

Клопотання в частині витребування доказу мотивовано тим, що позивач у позовній заяві посилається на такий реєстр, однак до поданої позовної заяви його не додає. Також, відповідач у клопотанні повідомив, що звертався до господарського суду Київської області із заявою про відкриття провадження у справі про банкрутство позивача, посилаючись на невиконання позивачем ряду договорів, у т.ч. договору, дійсність якого оспорюється у даній справі, тому відповідач вважає, що позов про визнання недійсним спірного договору та ряду інших договорів подано для створення видимості наявності спору про право, що стало підставою для прийняття ухвали Господарського суду Київської області від 23.07.2024 у справі №911/1637/24 про відмову у відкритті провадження про банкрутство позивача.

У підготовче засідання 28.08.2024 представники сторін не з`явилися, про дату, час і місце підготовчого засідання повідомлені належним чином, про що свідчать як матеріали справи, так і зміст поданих ними заяв.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 28.08.2024 судом: відкладено підготовче засідання на 09.09.2024 о 15:00; задоволено заяву позивача в особі представника адвоката Корольова Іллі Миколайовича про участь у судових засіданнях у даній справі в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів; встановлено строк для подання відповіді на відзив та заперечення, висловлення відповідачем у письмовій формі своєї думки щодо поданого позивачем клопотання про призначення почеркознавчої експертизи (а.с.75-78).

Відповідна ухвала доставлена до електронних кабінетів сторін 29.08.2024 о 18:10, що підтверджується довідками про доставку електронного листа (а.с.79-80).

09.09.2024 через підсистему «Електронний суд» від відповідача надійшли пояснення, в яких відповідач заперечує щодо задоволення клопотання позивача про призначення судової почеркознавчої експертизи. Відповідач вказує, що не звертався до позивача із позовом про стягнення заборгованості за спірним договором, а при проведенні експертизи може бути знищено або пошкоджено об`єкт експертизи відповідний договір, що унеможливить звернення з відповідним позовом до суду. Окрім того, відповідач звертає увагу на те, що позивач не ставить під сумнів підписи на первинних бухгалтерських документах, а також акті звіряння взаємних розрахунків за 2019 рік, що підтверджують здійснення операцій за договором.

У підготовче засідання 09.10.2024 представники сторін не з`явилися; позивач клопотань про відкладення підготовчого засідання або проведення підготовчого засідання за відсутності його представника не подавав. Відповідач у поясненнях від 09.09.2024 просив провести підготовче засідання без участі його представника.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов у даній справі підлягає залишенню без розгляду з наступних підстав.

У відповідності до ч.4 ст.202 ГПК України у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду,крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Між тим, представник позивача не з`явився в підготовче засідання 09.09.2024 і позивач не повідомив про причини неявки свого представника в підготовче засідання. При цьому, ухвалою Господарського суду Київської області від 28.08.2024, яка отримана як позивачем, так і його представником ОСОБА_1 , про що свідчать довідки про доставку електронних листів до електронних кабінетів (а.с.79,81), задоволено заява позивача в особі його представника Корольова І.М. про проведення судових засідань у даній справі в режимі відеоконференції, однак, представник позивача Корольов І.М., не зважаючи на надіслання йому запрошення для участі у відеоконференції, на зв`язок з судом не вийшов і у підготовчому засіданні участі не взяв.

Як визначено п.4 ч.1 ст.226 ГПК України, суд залишає позов без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, або позивач (його представник) не з`явився у підготовче засідання чи у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

У постановах Верховного Суду у складі об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 13.10.2019 у справі №916/3616/15, 05.06.2020 у справі №910/16978/19, 16.10.2020 у справі №910/8816/19, постановах Верховного Суду від 19.09.2023 у справі №910/1771/22, 17.10.2023 у справі №910/25456/15, 12.03.2024 у справі №910/15366/23 викладено наступну правову позицію щодо застосування п.4 ч.1 ст.226 ГПК України.

Обов`язковими умовами для застосування передбачених ч.4 ст.202, п.4 ч.1 ст.226 ГПК України процесуальних наслідків неявки позивача у судове засідання є одночасно його належне повідомлення про час і місце судового засідання та відсутність заяви позивача про розгляд справи за його відсутності.

Отже, правом на залишення позову без розгляду суд наділений у разі неявки належним чином повідомленого позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і якщо його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

У разі відсутності у позивача наміру брати участь у судовому засіданні, приписами ст.ст.202, 226 ГПК України передбачено подання позивачем заяви про розгляд справи за його відсутності. Тобто право позивача як особи, яка подала позов та зацікавлена в його розгляді, не бути присутнім у судовому засіданні кореспондується з його обов`язком подати до суду відповідну заяву про розгляд справи за його відсутності.

При цьому саме у разі подання позивачем заяви про розгляд справи за його відсутності і якщо його нез`явлення перешкоджає розгляду справи, суд відповідно до вимог ст.ст.120, 121 ГПК України може визнати явку позивача обов`язковою та викликати його в судове засідання.

Відповідно до п.2 ч.2 ст.202 ГПК України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з такої підстави: перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

Отже, у випадку якщо позивач має намір взяти участь у судовому засіданні, однак не має можливості взяти участь у ньому, він повинен повідомити суд про причини неявки, і у випадку визнання таких причин поважними, суд може відкласти розгляд справи.

Разом з тим ч.4 ст.202, п.4 ч.1 ст.226 ГПК України не передбачають вимоги про те, що для залишення позову без розгляду позивач має не з`явитися у судове засідання саме у зв`язку з визнанням судом його явки обов`язковою та викликом до суду.

При цьому, п.4 ч.1 ст.226 ГПК України не пов`язує можливість залишення позову без розгляду із стадією судового розгляду та вказує на можливість залишення без розгляду позову у зв`язку із неявкою як у підготовче, так і в судове засідання. Натомість п.1 ч.2 ст.185 ГПК України прямо передбачена можливість постановлення судом ухвали про залишення позовної заяви без розгляду за результатами підготовчого засідання.

Схожа правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 06.11.2019 у справі №904/2423/18, 02.12.2020 у справі №914/1531/19, 22.12.2020 у справі №925/337/19, 13.01.2021 у справі №910/4372/20, 18.11.2022, у справі №905/458/21, 19.01.2023 у справі №904/6347/21, 12.12.2023 у справі №909/811/22, у постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 05.06.2020 у справі №910/16978/19.

Відповідно до ч.4 ст.236 ГПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

За таких обставин позов, з огляду на нез`явлення позивача у підготовче засідання (у тому числі в режимі відеоконференції) та неподання ним заяви про розгляд справи за його відсутності, відповідно до п.4 ч.1 ст.226 ГПК України слід залишити без розгляду.

Відповідно до п.4 ч.1 ст.226 ГПК України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення обставин, що були підставою для залишення позову без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

На підставі викладеного, керуючись п.1 ч.2 ст.185, ч.4 ст.202, п.4 ч.1 ст.226, ст.ст.232-235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1.Позов залишити без розгляду.

2.Копію ухвали направити учасникам справи.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена протягом десяти днів в порядку, визначеному ст.257 ГПК України.

Суддя А.Р. Ейвазова