ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"26" серпня 2024 р. Справа№ 910/2393/24

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Козир Т.П.

суддів: Мальченко А.О.

Агрикової О.В.

розглянувши у порядку письмового провадження, без виклику учасників справи, апеляційну скаргу Департаменту патрульної поліції

на рішення Господарського суду міста Києва від 27.05.2024

та на додаткове рішення Господарського суду міста Києва від 11.06.2024

у справі №910/2393/24 (суддя Пукшин Л.Г.)

за позовом Департаменту патрульної поліції

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Західспецбуд"

про стягнення 87 796,71 грн,

УСТАНОВИВ:

У лютому 2024 року Департамент патрульної поліції (далі - позивач) звернувся у Господарський суд міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Західспецбуд" (далі - відповідач), у якому просив стягнути 87 796,71 грн неустойки за несвоєчасне виконання договірних зобов`язань.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що згідно умов договору №593 від 07.09.2023 відповідач повинен був виконати будівельні роботи у термін не пізніше 30.11.2023, однак відповідач свої зобов`язання в повному обсязі не виконав, у зв`язку із чим позивач листом від 10.01.2024 повідомив про розірвання договору з 30.01.2024 та нарахував передбачені п.7.3 договору штрафні санкції за період прострочення з 01.12.2023 по 30.01.2024.

Відповідач, заперечуючи проти позову у суді першої інстанції, посилався на те, що позивачем не дотримано порядок, визначений пунктом 7.3. договору, щодо подання вимоги про стягнення штрафних санкцій; відповідач виконав роботи по договору, які прийняті позивачем без зауважень, на загальну суму 625 364,59 грн і у діях відповідача відсутній умисел щодо порушення строку виконання робіт за договором, оскільки несвоєчасне виконання робіт у повному обсязі сталось внаслідок нестачі кваліфікованих працівників з причин мобілізаційних процедур. У випадку задоволення позовних вимог, відповідач просив суд зменшити розмір неустойки до 17559,00 грн з огляду на відсутність доказів, які б свідчили про погіршення фінансового стану позивача та настання для нього суттєвих негативних наслідків, відсутність в діях відповідача прямого умислу, спрямованого на порушення зобов`язання, та сумлінне виконання відповідачем частини зобов`язання. Також вказав, що попередній розрахунок судових витрат, які відповідач планує понести у зв`язку з розглядом справи, дорівнює 40000,00 грн (витрати на правничу допомогу).

Рішенням Господарського суду міста Києва від 27 травня 2024 року у позові відмовлено повністю.

Додатковим рішенням Господарського суду міста Києва від 11 червня 2024 року заяву відповідача про розподіл та стягнення судових витрат задоволено частково.

Стягнуто з Департаменту патрульної поліції на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Західспецбуд" витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 7 500 грн 00 коп. В іншій частині заяви відмовлено.

Не погоджуючись з прийнятими рішенням суду та додатковим рішенням суду, Департамент патрульної поліції подав апеляційну скаргу, у якій просить скасувати оскаржувані рішення і додаткове рішення та ухвалити нове рішення, яким задовольнити позовну заяву, а також вирішити питання про розподіл судових витрат, понесених позивачем в судах першої та апеляційної інстанцій.

Апеляційна скарга мотивована тим, що суд не повно з`ясував обставини, що мають значення для справи та прийшов висновків, які спростовуються обставинами справи, оскільки умовами договору передбачено, що послуги мають бути надані у строк не пізніше 30.11.2023, однак відповідач свої зобов`язання у встановлений строк не виконав, що стало підставою для розірвання договору в односторонньому порядку з 30.01.2024, про що відповідача було повідомлено листом від 10.01.2024, та для нарахування передбачених п.7.3 договору штрафних санкцій; висновок суду про те, що "обов`язок виконавця зі плати пені ... виникає лише після спливу строку протягом десяти робочих днів після отримання від замовника відповідної вимоги про стягнення штрафних санкцій" суперечить суті домовленості сторін у пункті 7.3 договору; відповідач, не виконавши повністю та вчасно ремонтні роботи, свідомо ухилився від отримання листа позивача з вимогою сплатити пеню, який направлявся на його адресу місцезнаходження; вказана поведінка відповідача не може створювати негативних наслідків для позивача. Ухвалюючи додаткове рішення судом не враховано, що умовами договору про надання правничої допомоги від 25.03.2024 визначено спектр послуг, які можна тлумачити широко при надання послуг адвокатом, однак в акті приймання-передачі наданих послуг №1 від 29.05.2024 зафіксовано, що клієнту надано тільки "юридичні послуги … щодо представництва інтересів та захисту прав клієнта під час розгляду справи №910/2393/24", однак відзив на позовну заяву був підписаний і поданий представником ТОВ "БК "Західспецбуд" Семенюком О.С., а не адвокатом Захарчуком І.А.; відсутні докази фактичної оплати вказаних послуг; послуги нібито були отримані 29.05.2024, однак ордер адвокатом сформовано і підписано 30.05.2024, тобто представництво інтересів в суд нібито здійснено до моменту отримання представницьких повноважень; ордер сформовано і підписано 30.05.2024, однак представництво інтересів і направлення документів в суді здійснював Семенюк О.С. 02.04.2024, тобто до формування і підписання ордера.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 26 червня 2024 року відкрито апеляційне провадження, встановлено строк для подання відзиву на апеляційну скаргу - до 12.07.2024, сторонам роз`яснено, що апеляційна скарга буде розглянута у письмовому провадженні, без виклику учасників справи.

Відповідач у відзиві на апеляційну скаргу заперечив проти її задоволення та просить залишити оскаржувані рішення та додаткове рішення без змін, посилаючись на те, що згідно пункту 7.3 договору передумовою стягнення штрафних санкцій за порушення строку надання послуг є встановлення вини виконавця послуг і отримання виконавцем вимоги замовника за відсутність сплати штрафних санкцій за такою вимогою протягом 10 робочих днів, однак позивачем не надано доказів подання (відправлення) і отримання вимоги замовника про сплату штрафів, а також доказів спливу строку у 10 робочих днів після отримання такої вимоги відповідачем; лист від 10.01.2024, на який посилається позивач, не є вимогою про сплату штрафних санкцій, не отримувався відповідачем, відсутні належні докази відправки, ідентифікації відправлення та невірно зазначений індекс отримувача (1033 замість 01033); відповідачем вчинялись всі необхідні дії для належного надання послуг, виконана частина робіт, яка була прийнята позивачем, однак у нього виникла проблема з нестачею кваліфікованих робітників, зокрема з причин мобілізаційних процедур; також відповідач вказував, що наявні підстави для зменшення розміру штрафних санкцій до 17559,00 грн (у разі, якщо суд дійде висновку про наявність підстав для стягнення таких штрафних санкцій). Щодо додаткового рішення, то судом вірно застосовані норми процесуального права та врахована актуальна судова практика щодо стягнення витрат на правничу допомогу. Також вказав, що попередній розрахунок судових витрат, які відповідач планує понести у зв`язку з розглядом справи в суді апеляційної інстанції, дорівнює 40000,00 грн (витрати на правничу допомогу), які будуть документально підтверджені та доведені при розгляді справи у визначеному процесуальним законодавством порядку.

Дослідивши матеріали справи, розглянувши апеляційну скаргу, Північний апеляційний господарський суд вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів справи, листом за вих.№8 від 17.08.2023, адресованим Департаменту патрульної поліції, ТОВ "БК "Західспецбуд", яке є учасником процедури закупівлі: Поточний ремонт приміщень та благоустрою прибудинкової території адміністративної будівлі управління патрульної поліції в Закарпатській області ДПП за адресою: Закарпатська область, м.Мукачево, вул.Валленберга, 31, надало погодження з умовами проекту договору, визначеними у проекті Договору про здійснення технічного нагляду у будівництві та додатками до нього, який надається у складі тендерної документації, а також погодилось зі всіма істотними умовами, які будуть обов`язково збережені при укладанні договору, у разі визнання його переможцем закупівлі (а.с.13).

07.09.2023 між Товариством з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Західспецбуд", як виконавцем, та Департаментом патрульної поліції, як замовником, було укладено договір №593 (далі - договір) (а.с.19-22), згідно умов пункту 1.1 якого виконавець зобов`язується в межах твердої договірної ціни (додаток 1 до договору) надати на свій ризик власними силами та засобами у строки, встановлені у договорі, послуги з поточного ремонту приміщень та благоустрою прибудинкової території адміністративної будівлі управління патрульної поліції в Закарпатській області ДПП за адресою: Закарпатська область, м. Мукачево, вул. Валленберга, 31, за кодом ДК 021:2015 - 45450000-6 "Інші завершальні будівельні роботи" (далі - послуги) в обсягах, передбачених кошторисною документацією, на підставі якої складено локальний кошторис (додаток 2 до договору), з дотриманням діючих будівельних норм і правил, передбачених законодавством України, а замовник зобов`язується прийняти та оплатити ці послуги.

За умовами пункту 2.1 договору послуги повинні бути надані в повному обсязі у строк не пізніше 30 листопада 2023 року з дати підписання договору уповноваженими особами сторін.

Приймання-передавання наданих послуг оформлюється актом приймання виконаних будівельних робіт за формою № КБ-2В (далі - акт) та довідкою про вартість виконаних будівельних робіт та витрати за формою № КБ-3 (далі - довідка) (пункт 2.2. договору).

Виконавець протягом 2 (двох) робочих днів після надання послуг у відповідному місяці складає та передає на підпис замовнику акт та довідку (пункт 2.3. договору).

Замовник розглядає наданий акт та довідку протягом 3 (трьох) робочих днів з дати отримання та у разі відсутності зауважень підписує та передає один примірник виконавцю або надає мотивовані зауваження та строки для їх усунення (пункт 2.4 договору).

Пунктом 2.6 договору встановлено, що після надання послуг в повному обсязі сторони підписують акт про приймання-передавання наданих послуг в повному обсязі.

У відповідності до пункту 3.1 договору загальна вартість послуг за договором (договірна ціна) становить 1 723 098, 53 грн, без ПДВ, відповідно до договірної ціни (додаток 1 до договору) та обсягів, передбачених локальним кошторисом (додаток 2 до договору) і включає в себе вартість матеріалів для надання послуг, відповідно до Кошторисних норм України, сплату усіх податків і зборів, обов`язкових платежів, що сплачуються або мають бути сплачені та інші витрати, пов`язані з наданням послуг за договором.

Згідно з підпунктами 5.1.1, 5.1.10, 5.1.13 пункту 5.1 договору виконавець зобов`язується надати послуги якісно і своєчасно відповідно до умов договору, локального кошторису, будівельних норм і правил; не пізніше ніж за 3 робочі дні до початку надання послуг за договором надавати замовникові списки працівників, які залучаються до надання послуг, із зазначенням виду послуг, дати, часу та місця їх надання, а також паспортних даних (прізвище, ім`я та по батькові, серія, номер паспорта, ким і коли виданий), до цих списків додавати витяги з трудових книжок працівників або копії цивільно-правових договорів (щодо їх правовідносин з виконавцем); інформувати в установленому порядку замовника про хід надання послуг за договором, обставини, що перешкоджають його виконанню, а також про заходи, необхідні для їх усунення.

В свою чергу, замовник має право достроково в односторонньому порядку розірвати договір у разі невиконання або неналежного виконання зобов`язань виконавцем, письмово повідомивши про це його у строк не менш ніж за 20 календарних днів до дати фактичного розірвання договору. У такому разі сторони вносять відповідні зміни до договору (п.п. 5.4.6. п. 5.4. договору).

Згідно з п.7.1 договору у разі невиконання або неналежного виконання сторонами своїх зобов`язань за цим договором, сторони несуть відповідальність згідно з чинним законодавством України та договором.

Пунктом 7.3. договору сторони погодили, що у разі порушення строку надання послуг у повному обсязі з вини виконавця, він сплачує на вимогу замовника штрафні санкції протягом десяти робочих днів після отримання цієї вимоги в розмірі подвійної облікової ставки Національного банку України, що діяла в період, за який сплачуються штрафні санкції, від загальної вартості послуг за договором за кожний день прострочення до дня фактичного виконання зобов`язань.

У пункті 8.1 договору встановлено, що сторони звільняються від відповідальності за часткове або повне невиконання зобов`язань за договором, якщо таке невиконання сталося внаслідок обставин непереборної сили.

Розірвання можливе за письмової згоди сторін або за рішенням суду та у випадках, передбачених пунктами 5.4.6 та 8.5 договору (пункт 9.1. договору).

Договір набирає чинності з дати його підписання уповноваженими особами сторін і діє до 31.12.2023 (включно), а в частині виконання зобов`язань сторонами - до повного їх виконання (пункт 15.1 договору).

У додатку №1 до договору сторонами погоджено договірну ціну робіт з поточного ремонту приміщень та благоустрою прибудинкової території (а.с.23).

У додатку №2 до договору визначено локальний кошторис на будівельні роботи №02-01-01 на поточний ремонт приміщень та благоустрою прибудинкової території адміністративної будівлі управління патрульної поліції в Закарпатській області ДПП за адресою: Закарпатська область, м. Мукачево, вул. Валенберга 31, згідно якого роботи складаються з 12-ти розділів, а саме: 1. Демонтажні роботи (всього по розділу - 8015,21 грн), 2.Стіни (всього по розділу - 6 149,76 грн), 3. Обрамлення (всього по розділу - 8660,86 грн), 4. Прорізи (всього по розділу - 113675,82 грн), 5.Підлоги (всього по розділу - 232081,72 грн), 6. Внутрішнє опорядження (всього по розділу - 477581,12 грн), 7. Зовнішнє опорядження (всього по розділу - 362947,36 грн), 8.Пандус (всього по розділу - 24271,78 грн), 9.Відмостка (всього по розділу - 35808,30 грн), 10. Інші роботи (всього по розділу - 257530,74 грн), 11.Сантехнічні роботи (всього по розділу - 61681,28 грн), 12. Монтаж пожежної сигналізації (всього по розділу - 63461,63 грн) (а.с.24-30).

У додатку №3 до договору визначено підсумкову відомість ресурсів (а.с.31-39).

У додатку №4 до договору сторонами визначений календарний графік виконання робіт, згідно якого у вересні 2023 року мають бути виконані роботи за розділами 1-4 (демонтажні роботи, стіни, обрамлення, прорізи), у жовтні 2023 року мають бути виконані роботи за розділами 5-8 (підлоги, внутрішнє опорядження, зовнішнє опорядження, пандус) та у листопаді 2023 року мають бути виконані роботи за розділами 9-12 (відмостка, інші роботи, сантехнічні роботи, монтаж пожежної сигналізації) (а.с.40).

Згідно Акту №1 приймання виконаних будівельних робіт за листопад 2023 року (форма №КБ-2в), який підписаний обома сторонами без зауважень 10.11.2023 (а.с.8-9), відповідачем були виконані роботи за розділом 6 "Внутрішнє опорядження" на суму 251 364,22 грн.

Згідно Акту №2 приймання виконаних будівельних робіт за листопад 2023 року (форма №КБ-2в), який підписаний обома сторонами без зауважень 15.12.2023 (а.с.8-9), відповідачем були виконані роботи за розділом 7 "Зовнішнє спорядження" на суму 374 000,37 грн (а.с.10-11).

Також сторонами 15.12.2023 була підписана довідка про вартість виконаних будівельних робіт та витрати за листопад 2023 року (форма №КБ-3) (а.с.12), згідно якої всього вартість виконаних будівельних робіт становить 625 364,59 грн.

Отже, в порушення умов договору, відповідачем були виконані лише окремі з передбачених договором робіт (розділи 6, 7 кошторису), а доказів виконання інших робіт матеріали справи не містять.

Оскільки відповідач у встановлений договором строк (не пізніше 30 листопада 2023 року) роботи у повному обсязі не виконав, позивач листом від 10.01.2024 за вих. №631/41/3/05-2024 (а.с.17-18) повідомив відповідача про одностороннє розірвання договору з 30.01.2024 на підставі пунктів 5.4.6 та 9.1 договору, а також вказав, що згідно з пунктом 7.3 договору ним нараховані 87796,71 грн пені за період з 01.12.2023 до 30.01.2024 і сама пені підлягає перерахування на реквізити позивача, зазначені в пункті 17 договору.

Вказаний лист був направлений позивачем на адресу відповідача "м.Київ, вул.Саксаганського, 25-Б", рекомендованим поштовим відправленням №099, що підтверджується списком згрупованих рекомендованих відправлень від 10.01.2024 та фіскальним чеком АТ "Укрпошта" від 10.01.2024 (а.с.14).

Зазначена адреса відповідача відповідає адресі, яка міститься у розділі 17 договору "Місцезнаходження (поштові адреси), платіжні реквізити та підписи сторін", проте індекс вказаний "1033", замість правильного "01033".

Однак, вказаний лист повернутий поштою без вручення з довідкою "За закінченням терміну зберігання" (а.с.14 зворот).

Згідно роздруківки інформації з офіційного сайту відстежень поштових відправлень АТ "Укрпошта" відправлення №099 з 12.01.2024 було у точці видачі/доставки - 01033, м.Київ, Україна; 16.01.2024 відправлення не вручене під час доставки: інші причин - 01033, м.Київ, Україна та 12.02.2024 відправлення повернуто за зворотною адресою: закінчення встановленого терміну зберігання (а.с.15).

У зв`язку із викладеними обставинами позивач звернувся до суду із даним позовом та просив стягнути 87 796,71 грн неустойки за несвоєчасне виконання договірних зобов`язань.

Відповідач, підтверджуючи факт виконання ним робіт по договору лише на суму 625 364,59 грн, проти позову заперечив, посилаючись на те, що позивачем не дотримано порядок, визначений пунктом 7.3. договору, щодо подання вимоги про стягнення штрафних санкцій, і вказував, що у діях відповідача відсутній умисел щодо порушення строку виконання робіт за договором, оскільки несвоєчасне виконання робіт у повному обсязі сталось внаслідок нестачі кваліфікованих працівників з причин мобілізаційних процедур. У випадку задоволення позовних вимог, відповідач просив суд зменшити розмір неустойки до 17559,00 грн з огляду на відсутність доказів, які б свідчили про погіршення фінансового стану позивача та настання для нього суттєвих негативних наслідків, відсутність в діях відповідача прямого умислу, спрямованого на порушення зобов`язання, та сумлінне виконання відповідачем частини зобов`язання.

За наслідком розгляду даного спору суд першої інстанції прийшов до висновку що, обов`язок виконавця зі плати пені за порушення ним строку надання послуг, яке сталося з його вини, виникає лише після спливу строку протягом десяти робочих днів після отримання від замовника відповідної вимоги про стягнення штрафних санкцій, втім будь-яких належних та допустимих доказів направлення позивачем та отримання відповідачем вимоги про стягнення штрафних санкції у порядку, визначеному пунктом 7.3. договору, суду не надано, не містить такої вимоги і надісланий позивачем лист від 10.01.2024 №631/41/3/05-2024 про розірвання договору, тому заявлені позивачем вимоги про стягнення 87 796,71 грн пені є передчасними.

Однак, Північний апеляційний господарський суд не погоджується із цим висновком суду першої інстанції з огляду на наступне.

Відповідно до статті 11 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини, інші юридичні факти.

Права та обов`язки між сторонами у даній справі виникли на підставі договору №593 від 07.09.2023, який за правовою природою є договором будівельного підряду

Договір укладений належним чином, підписаний повноважними особами, у встановленому порядку не визнаний недійсним, отже, є був чинним і обов`язковим для сторін.

Відповідно до ч.1 ст. 837 ЦК України, за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу.

Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові (частина 2 статті 837 ЦК України).

Відповідно до частини другої статті 317 Господарського кодексу України (надалі - ГК України), загальні умови договорів підряду визначаються відповідно до положень ЦК України про договір підряду.

Згідно зі ст. 846 ЦК України строки виконання роботи або її окремих етапів встановлюються у договорі підряду.

Відповідно до ч. 1 ст. 875 ЦК України, за договором будівельного підряду підрядник зобов`язується збудувати і здати у встановлений строк об`єкт або виконати інші будівельні роботи відповідно до проектно-кошторисної документації, а замовник зобов`язується надати підрядникові будівельний майданчик (фронт робіт), передати затверджену проектно-кошторисну документацію, якщо цей обов`язок не покладається на підрядника, прийняти об`єкт або закінчені будівельні роботи та оплатити їх.

Договір будівельного підряду укладається на проведення нового будівництва, капітального ремонту, реконструкції (технічного переоснащення) підприємств, будівель (зокрема, житлових будинків), споруд, виконання монтажних, пусконалагоджувальних та інших робіт, нерозривно пов`язаних з місцезнаходженням об`єкта (ч. 2 ст. 875 ЦК України).

Згідно з п. 1 ст. 853 ЦК України, замовник зобов`язаний прийняти роботу, виконану підрядником відповідно до договору підряду, оглянути її і в разі виявлення допущених у роботі відступів від умов договору або інших недоліків негайно заявити про них підрядникові.

Частиною 4 ст. 882 ЦК України встановлено, що передання робіт підрядником і прийняття їх замовником оформляється актом, підписаним обома сторонами. У разі відмови однієї із сторін від підписання акта про це вказується в акті і він підписується другою стороною.

За умовами пункту 2.1. договору послуги повинні бути надані в повному обсязі у строк, не пізніше 30 листопада 2023 року з дати підписання договору уповноваженими особами сторін.

Приймання-передавання наданих послуг оформлюється актом приймання виконаних будівельних робіт за формою №КБ-2В та довідкою про вартість виконаних будівельних робіт та витрати за формою №КБ-3 (пункт 2.2. договору).

Виконавець протягом 2 (двох) робочих днів після надання послуг у відповідному місяці складає та передає на підпис замовнику акт та довідку (пункт 2.3. договору).

Замовник розглядає наданий акт та довідку протягом 3 (трьох) робочих днів з дати отримання та у разі відсутності зауважень підписує та передає один примірник виконавцю або надає мотивовані зауваження та строки для їх усунення (пункт 2.4. договору).

Пунктом 2.6 договору встановлено, що після надання послуг в повному обсязі сторони підписують акт про приймання-передавання наданих послуг в повному обсязі.

У додатку №4 до договору сторонами визначений календарний графік виконання робіт, згідно якого у вересні 2023 року мають бути виконані роботи за розділами 1-4 (демонтажні роботи, стіни, обрамлення, прорізи), у жовтні 2023 року мають бути виконані роботи за розділами 5-8 (підлоги, внутрішнє опорядження, зовнішнє опорядження, пандус) та у листопаді 2023 року мають бути виконані роботи за розділами 9-12 (відмостка, інші роботи, сантехнічні роботи, монтаж пожежної сигналізації).

Згідно зі ст. 530 ЦК України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Зобов`язання, строк (термін) виконання якого визначений вказівкою на подію, яка неминуче має настати, підлягає виконанню з настанням цієї події.

Таким чином, за умовами договору відповідач повинен був повністю виконати всі роботи у строк, не пізніше 30 листопада 2023 року, однак, згідно наявних у матеріалах справи актів форми №КБ-2в та довідки форми №КБ-3, відповідач роботи в повному обсязі та у встановлений строк не виконав.

Акт приймання виконаних будівельних робіт (форма № КБ-2в) - це документ первинного обліку, який складається щомісячно для визначення вартості та обсягів виконаних будівельно-монтажних, ремонтних та інших підрядних робіт і є основою для складання "Довідки про вартість виконаних підрядних робіт та витрат" (форма № КБ-3). Акт складається підрядником (субпідрядником для генпідрядника) та представляється замовнику.

Отже, наявними у матеріалах справи документами первинного обліку підтверджується, що відповідачем було виконані роботи лише за двома розділами з дванадцяти, які були передбачені локальним кошторисом на будівельні роботи.

Факт невиконання робіт за договором в повному обсязі відповідачем не спростовано.

Відповідно до ст. 610 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Згідно зі ст. 611 ЦК України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема, припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору.

Частиною 1 ст. 188 ГК України встановлено, що зміна та розірвання господарських договорів в односторонньому порядку не допускаються, якщо інше не передбачено законом або договором.

Пунктом 15.1 договору встановлено, що договір набирає чинності з дати його підписання уповноваженими особами сторін і діє до 31.12.2023 (включно), а в частині виконання зобов`язань сторонами - до повного їх виконання.

Згідно з п.15.3 договору у разі невиконання умов договору в установлений термін він діє до повного виконання сторонами своїх зобов`язань, що не звільняє сторони від відповідальності за невиконання взятих на себе зобов`язань за договором.

У підпункті 5.4.6 п.5.4 договору передбачено, що замовник має право достроково в односторонньому порядку розірвати договір у разі невиконання або неналежного виконання зобов`язань виконавцем, письмово повідомивши про це його у строк не менш ніж за 20 календарних днів до дати фактичного розірвання договору. У такому разі сторони вносять відповідні зміни до договору.

Таким чином, на підставі наведених умов договору, дія договору продовжилась після 31.12.2023, оскільки відповідач не виконав своїх зобов`язань за договором, а позивач, скориставшись своїм правом, листом від 10.01.2024 правомірно повідомив про розірвання договору в односторонньому порядку з 30.01.2024.

У сфері господарювання, згідно з ч. 2 ст. 217 та ч. 1 ст. 230 ГК України, застосовуються господарські санкції, зокрема, штрафні санкції у вигляді грошової суми (неустойка, штраф, пеня), яку учасник господарських відносин зобов`язаний сплатити у разі порушення ним правил здійснення господарської діяльності, невиконання або неналежного виконання господарського зобов`язання.

Згідно з ч. 4 ст.231 ГК України розмір штрафних санкцій встановлюється законом, а в разі якщо розмір штрафних санкцій законом не визначено, санкції застосовуються в передбаченому договором розмірі. При цьому розмір санкцій може бути встановлено договором у відсотковому відношенні до суми невиконаної частини зобов`язання або в певній, визначеній грошовій сумі, або у відсотковому відношенні до суми зобов`язання незалежно від ступеня його виконання, або у кратному розмірі до вартості товарів (робіт, послуг).

Пунктом 7.3. договору сторони погодили, що у разі порушення строку надання послуг у повному обсязі з вини виконавця, він сплачує на вимогу замовника штрафні санкції протягом десяти робочих днів після отримання цієї вимоги в розмірі подвійної облікової ставки Національного банку України, що діяла в період, за який сплачуються штрафні санкції, від загальної вартості послуг за договором за кожний день прострочення до дня фактичного виконання зобов`язань.

Позивачем, на підставі вказаного пункту договору, нараховані і заявлені до стягнення 87 796,71 грн штрафних санкцій за період прострочення з 01.12.2023 по 30.01.2024 від загальної ціни договору - 1 723 098,534 грн, з врахуванням зміни розміру облікової ставки Національного банку України (14% у період з 01.12.2023 р. по 14.12.2023 р. та 15% у період з 15.12.2023 р. по 30.01.2024 р.).

Перевіривши розрахунок штрафних санкцій (а.с.16), апеляційний господарський суд прийшов до висновку, що він є арифметично та методологічно правильним.

Також позивач, у відповідності до пункту 7.3 договору, направив відповідачу вимогу про сплату штрафних санкцій, яка була викладена у листі від 10.01.2024 за вих. №631/41/3/05-2024, у якому позивач навів розрахунок вказаних санкцій та вказав, що вони підлягають перерахування на його реквізити, зазначені в пункті 17 договору.

Повернення вказаного листа позивачу з підстави "закінченням терміну зберігання" не свідчить про невиконання позивачем вимог п.7.3 договору, оскільки вказаний лист був направлений відповідачу на належну адресу, а його отримання чи неотримання залежало виключно від дій відповідача.

Таким чином, є хибним висновок суду першої інстанції про те, що відсутні докази дотримання позивачем передбаченого умовами договору порядку звернення до відповідача з вимогою про стягнення штрафних санкцій і заявлені позовні вимоги є передчасними.

Частиною 1 ст. 614 ЦК України встановлено, що особа, яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом. Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов`язання.

Відповідач вказує, що у його діях відсутній умисел щодо порушення строку виконання робіт за договором, оскільки несвоєчасне виконання робіт у повному обсязі сталось внаслідок нестачі кваліфікованих працівників з причин мобілізаційних процедур.

Згідно з підпунктом 5.1.13 пункту 5.1 договору виконавець зобов`язується інформувати в установленому порядку замовника про хід надання послуг за договором, обставини, що перешкоджають його виконанню, а також про заходи, необхідні для їх усунення.

Проте, відповідач не надав жодних доказів того, він інформував позивача про обставини, які перешкоджали виконанню зобов`язань по договору у встановлений строк, отже ним не доведено відсутності його вини у порушенні зобов`язання.

Щодо клопотання відповідача про зменшення розміру неустойки до 17559,00 грн, апеляційний господарський суд виходить з наступного.

Статтею 233 ГК України передбачене право суду зменшити розмір штрафних санкцій у разі, якщо належні до сплати штрафні санкції надмірно великі порівняно із збитками кредитора. При цьому повинно бути взято до уваги: ступінь виконання зобов`язання боржником; майновий стан сторін, які беруть участь у зобов`язанні; не лише майнові, але й інші інтереси сторін, що заслуговують на увагу. Якщо порушення зобов`язання не завдало збитків іншим учасникам господарських відносин, суд може з урахуванням інтересів боржника зменшити розмір належних до сплати штрафних санкцій.

Аналогічне право суду визначено і частиною 3 статті 551 ЦК України, яка встановлює, що розмір неустойки може бути зменшений за рішенням суду, якщо він значно перевищує розмір збитків, та за наявності інших обставин, які мають істотне значення.

Проаналізувавши зазначені норми, слід дійти висновку, що вирішуючи питання про зменшення розміру неустойки (штрафу, пені), яка підлягає стягненню зі сторони, що порушила зобов`язання, господарський суд повинен оцінити, чи є цей випадок винятковим, виходячи з інтересів сторін, які заслуговують на увагу, ступеню виконання зобов`язання боржником; причини (причин) неналежного виконання або невиконання зобов`язання, незначності прострочення виконання, наслідків порушення зобов`язання, невідповідності розміру стягуваної неустойки (штрафу, пені) таким наслідкам, поведінки винної особи тощо.

При цьому зменшення розміру заявленої до стягнення неустойки є правом суду, а за відсутності у законі переліку таких виняткових обставин, господарський суд, оцінивши подані сторонами докази та обставини справи у їх сукупності, на власний розсуд вирішує питання про наявність або відсутність у кожному конкретному випадку обставин, за яких можливе зменшення неустойки.

Водночас, висновок суду щодо необхідності зменшення розміру неустойки, який підлягає стягненню з відповідача, повинен ґрунтуватися, крім викладеного, також на загальних засадах цивільного законодавства, якими є, зокрема, справедливість, добросовісність та розумність (п.6 ст.3 ЦК України).

Господарські санкції, що встановлюються відповідно до договору чи закону за несвоєчасне виконання зобов`язання, спрямовані передусім на компенсацію кредитору майнових втрат, яких він зазнає внаслідок несвоєчасного здійснення з ним розрахунку з боку боржника. Такі санкції не можуть розглядатися кредитором як спосіб отримання доходів, що є більш вигідним порівняно з надходженнями від належно виконаних господарських зобов`язань.

Якщо відповідальність боржника перед кредитором за неналежне виконання обов`язку щодо своєчасного розрахунку не обмежена жодними межами, а залежить виключно від встановлених договором процентів (штрафу, пені, річних відсотків), то за певних обставин обсяг відповідальності може бути нерозумним з огляду на його непропорційність наслідкам правопорушення. Він може бути несправедливим щодо боржника, а також щодо третіх осіб, оскільки майновий тягар відповідних виплат може унеможливити виконання боржником певних зобов`язань, зокрема, з виплати заробітної плати своїм працівникам та іншим кредиторам, тобто, цей тягар може бути невиправдано обтяжливим чи навіть непосильним. У таких випадках невизнання за судом права на зменшення розміру відповідальності може призводити до явно нерозумних і несправедливих наслідків. Тобто, має бути дотриманий розумний баланс між інтересами боржника та кредитора.

Аналогічна правова позиція щодо можливості зменшення розміру заявленої до стягнення неустойки, що є правом суду, яке реалізується ним на власний розсуд, викладена у постановах Верховного Суду від 30.05.2019 року у справі №916/2268/18, від 04.05.2018 року у справі №917/1068/17, від 22.01.2019 року у справі №908/868/18, від 13.05.2019 року у справі №904/4071/18, від 18.02.2020 у справі №920/694/19, від 18.03.2020 у справі №902/417/18.

При цьому чинним законодавством не врегульований розмір (відсоткове співвідношення) можливого зменшення штрафних санкцій. Відповідно, таке питання вирішується господарським судом згідно зі статтею 86 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України), тобто, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

У постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 19.01.2024 у справі №911/2269/22 викладено висновок про те, що індивідуальний характер підстав, якими у конкретних правовідносинах обумовлюється зменшення судом розміру неустойки (що підлягає стягненню за порушення зобов`язання), а також дискреційний характер визначення судом розміру, до якого суд її зменшує, зумовлюють висновок про відсутність універсального максимального і мінімального розміру неустойки, на який її може бути зменшено, що водночас вимагає, щоб цей розмір відповідав принципам верховенства права.

Розмір неустойки, до якого суд її зменшує (на 90 %, 70 % чи 50 % тощо), у кожних конкретно взятих правовідносинах (справах) також має індивідуально-оціночний характер, оскільки цей розмір (частина або процент, на які зменшується неустойка), який обумовлюється встановленими та оціненими судом обставинами у конкретних правовідносинах, визначається судом у межах дискреційних повноважень, наданих суду відповідно до положень частини першої, другої статті 233 ГК України та частини третьої статті 551 ЦК України, тобто у межах судового розсуду.

Відповідач зазначив, що відсутні докази, які б свідчили про погіршення фінансового стану позивача, ускладнення в господарській діяльності, відсутність доказів настання для позивача суттєвих негативних наслідків, відсутність в діях відповідача прямого умислу, спрямованого на порушення зобов`язання, сумлінного виконання відповідачем частини зобов`язання за договором, при цьому відповідач не є боржником у рамках виконавчих проваджень, не перебуває в реєстрі боржників, не має наявних щодо нього невиконаних судових рішень та не має податкового боргу.

Однак, відповідач у своєму клопотанні не навів фактичних обставин невиконання робіт за договором в обумовлений сторонами строк, не зазначив причин такого прострочення (з наданням відповідних доказів), а також не довів невідповідності розміру стягуваної неустойки наслідкам порушення зобов`язання, тому апеляційний господарський суд дійшов висновку про відсутність об`єктивних підстав для зменшення розміру штрафних санкцій, заявлених позивачем до стягнення з відповідача.

Оцінивши докази у справі в їх сукупності, враховуючи наведені норми чинного законодавства та встановлені фактичні обставини справи, апеляційний господарський суд приходить до висновку про обґрунтованість і доведеність позовних вимог, а тому позов підлягає задоволенні у повному обсязі.

З огляду на викладене, Північний апеляційний господарський суд прийшов до висновку, що рішення Господарського суду міста Києва від 27 травня 2024 року прийняте із невідповідністю висновків, викладених у рішенні суду, обставинам справи та з неправильним застосуванням норм матеріального права, а тому відповідно до положень ч. 1 ст. 277 ГПК України підлягає скасуванню з прийняттям нового рішення про задоволення позову.

Відповідно до ч.14 ст.129 ГПК України якщо суд апеляційної, касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.

Згідно положень статті 129 ГПК України судовий збір покладається у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, - на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі у разі задоволення позову - на відповідача.

Оскільки апеляційним господарським судом була задоволена апеляційна скарга позивача та задоволений позов, понесені позивачем судові витрати підлягають покладенню на відповідача у повному обсязі, тому з відповідача на користь позивача підлягають стягненню понесені ним витрати по сплаті судового збору за подання позовної заяви та апеляційної скарги.

Щодо вимог апеляційної скарги в частині скасування додаткового рішення Господарського суду міста Києва від 11 червня 2024 року, апеляційний господарський суд виходить з наступного.

Відповідно до частини 1 статті 244 ГПК України суд, що ухвалив рішення, може за заявою учасників справи чи з власної ініціативи ухвалити додаткове рішення, якщо, зокрема, судом не вирішено питання про судові витрати.

Отже, додаткове рішення суду, яким вирішується питання про розподіл судових витрат, є похідним від первісного судового акта, яким у даному випадку є рішення Господарського суду міста Києва від 27 травня 2024 року, та його невід`ємною складовою, тому скасування основного судового рішення є підставою для скасування додаткового рішення суду.

Керуючись ст. ст. 267-285 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Департаменту патрульної поліції залишити задовольнити.

2. Скасувати рішення Господарського суду міста Києва від 27 травня 2024 року та додаткове рішення Господарського суду міста Києва від 11 червня 2024 року.

3. Позов задовольнити повністю.

4. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Західспецбуд" (01033, м. Київ, вул. Саксаганського, буд. 25-Б, ідентифікаційний код 34771978) на користь Департаменту патрульної поліції (03048, м. Київ, вул. Федора Ернста, буд. 3, ідентифікаційний код 40108646) - 87796,71 грн штрафних санкцій, 2422,40 грн судового збору за подання позовної заяви та 3633,60 грн судового збору за подання апеляційної скарги.

5. Видачу наказу доручити Господарському суду міста Києва.

6. Справу повернути до Господарського суду міста Києва.

7. Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови складено 26.08.2024.

Головуючий суддя Т.П. Козир

Судді А.О. Мальченко

О.В. Агрикова