ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"05" серпня 2024 р. Справа№ 910/5785/24

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Корсака В.А.

суддів: Кропивної Л.В.

Євсікова О.О.

за участю секретаря судового засідання: Заборовської А.О.,

за участю представників учасників справи (за первісним позовом):

від позивача: Марковська В.В.

від відповідача: не з`явився

розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали апеляційної скарги Приватного акціонерного товариства з іноземними інвестиціями «Слобожанська будівельна кераміка»

на ухвалу Господарського суду міста Києва від 10.06.2023

про повернення зустрічної позовної заяви

у справі № 910/5785/24 (суддя Грєхова О.А.)

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Київські енергетичні послуги»

до Приватного акціонерного товариства з іноземними інвестиціями «Слобожанська будівельна кераміка»

про стягнення 1 692 400,57 грн

та за зустрічним позовом Приватного акціонерного товариства з іноземними інвестиціями «Слобожанська будівельна кераміка»

до Товариства з обмеженою відповідальністю «Київські енергетичні послуги»

про зобов`язання укласти додаткову угоду

ВСТАНОВИВ:

Рух справи

У травні 2024 перший заступник керівника Оболонської окружної прокуратури міста Києва в інтересах Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) звернувся до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Марвел Хоумс» про стягнення 7 516 208,75 грн.

Одночасно з позовом позивачем до Господарського суду Київської області було подано заяву від 25.01.2024 про забезпечення позову, в якій позивач просив суд забезпечити позов шляхом накладення арешту на визначені об`єкти нерухомості, що на праві власності зареєстровані за ТОВ «Марвел Хоумс».

В обґрунтування заяви про забезпечення позову позивач зазначив, що предметом спору є стягнення з ТОВ «Марвел Хоумс» коштів пайової участі у розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста Києва в розмірі 7516208,75 грн, які останній мав сплатити відповідно до норм чинного законодавства та про що був обізнаний. Прокурор посилається на припущення, що майно, яке є у відповідача, на момент пред`явлення позову може зникнути або зменшитись за кількістю на момент виконання рішення суду, що може призвети до ускладення чи унеможливлення ефективного захисту або поновлення порушених прав або інтересів держави в межах однієї справи.

Короткий зміст ухвали місцевого господарського суду та мотиви її прийняття

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 10.06.2024 у справі № 910/5785/24 зустрічну позовну заяву повернуто на підставі ч. 6 ст. 180 ГПК України.

Суд виходив з того, що подання зустрічного позову не доводить відсутності у позивача матеріально-правової підстави для задоволення первісного позову, з якої випливає суб`єктивне право позивача за первісним позовом, а тому сумісний розгляд первісного та зустрічного позовів не є доцільним.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги та узагальнення її доводів

Не погоджуючись з цією ухвалою, позивач звернувся з апеляційною скаргою, в якій просить її скасувати та ухвалити нове рішення, яким заяву про забезпечення позову задовольнити.

Підставами для скасування ухвали у справі скаржник зазначає неправильне застосування норм матеріального і процесуального права, внаслідок неповного з`ясування обставин справи, зокрема ст. 136, 137, 139, 140 ГПК України.

Зокрема, скаржник посилається на те, що висновок суду про те, що загальна вартість об`єктів, на які прокурор просить накласти арешт, перевищує ціну позову, не відповідає матеріалам справи, оскільки прокуратура просить накласти арешт не на всі об`єкти, збудовані відповідачем, та з яких обраховується розмір пайового внеску, а лише ту незначну частину, яка зареєстрована за ТОВ «Марвел Хоумс».

Заявник зазначає, що до переліку майна відповідача, на яке варто накласти арешт, належать нежитлові приміщення, основана маса яких має площу від 3 до 10 кв.м. Оцінка вартості вказаних об`єктів не проводилась, однак для отримання додаткової гарантії того, що рішення суду, у разі задоволення позову, буде реально виконане, прокуратура просить накласти арешт на всі зазначені об`єкти.

Окрім того, заявник стверджує, що підприємство спеціалізується на будівництві нерухомості, для подальшої її реалізації з метою отримання прибутку, цілком вірогідним є припущення, що до моменту розгляду вказаної справи по суті, вказані об`єкти нерухомості будуть відчужені.

При цьому, заявник зауважує, що вжиття зазначеного заходу забезпечення не вплине на господарську діяльність відповідача та не буде мати своїм наслідком порушення закріплених в положеннях ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод прав мирного володіння своїм майном.

Також, заявник зазначає, що суд першої інстанції безпідставно поклав тягар доказування необхідності накладення арешту на майно відповідача у справі на прокурора, що свідчить про застосування судом завищеного та заздалегідь недосяжного стандарту доказування, чим порушується баланс інтересів сторін у справі.

Узагальнені доводи та заперечення позивача (за первісним позовом)

Позивач (за первісним позовом) у відзиві на апеляційну скаргу просив апеляційну скаргу залишити без задоволення, а оскаржену ухвалу залишити без змін, як таку, що прийнята правильно та обґрунтовано.

Зокрема, позивач (за первісним позовом) зазначає, що:

- апелянт взагалі не обґрунтовано у чому полягає взаємна пов`язаність зустрічного та

первісного позовів і чому їх спільний розгляд є доцільним. У зустрічному позові відсутні посилання на будь-які обставини, за якими задоволення зустрічного позову матиме наслідком повну або часткову відмову у задоволенні первісного позову, отже повернення судом зустрічного позову без розгляду було правомірним;

- зважаючи на положення частини другої статті 180 ГПК України, зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом за умови не лише їх взаємопов`язаності, а й доцільності їх спільного розгляду (близька за змістом правова позиція викладена Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 20.03.2019 у справі №910/2987/18 (провадження №12-24гс19);

- суд першої інстанції зважав на те, що первісний та зустрічний позови хоча й виникають, зокрема з правовідносин за Договором про постачання електричної енергії споживачу № 20230207ПВ від 01.02.2023, проте на думку суду, задоволення зустрічного позову безпосередньо не виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову; аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 07.11.2018 у справі №910/3242/18.

Дії суду апеляційної інстанції щодо розгляду апеляційної скарги по суті

Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 21.06.2024 апеляційну скаргу передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючий суддя - Корсак В.А., судді: Євсіков О.О., Кропивна Л.В.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 24.06.2024 витребувано у Господарського суду міста Києва матеріали справи №910/5785/24. Відкладено вирішення питання щодо подальшого руху апеляційної скарги до надходження матеріалів справи з Господарського суду міста Києва.

Після надходження матеріалів справи, ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 09.07.2024 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Приватного акціонерного товариства з іноземними інвестиціями «Слобожанська будівельна кераміка» на ухвалу Господарського суду міста Києва від 10.06.2023 у справі №910/5785/24. Закінчено проведення підготовчих дій. Повідомлено учасників справи про призначення апеляційної скарги до розгляду на 05.08.2024. Роз`яснено учасникам справи право подати до суду апеляційної інстанції відзив на апеляційну скаргу в письмовій формі до 29.07.2024. Встановлено учасникам справи строк для подачі всіх заяв та клопотань в письмовій формі до 29.07.2024. Явка учасників справи не визнана обов`язковою.

Явка представників сторін

Представник позивача (за первісним позовом) в судовому засіданні 05.08.2024 проти апеляційної скарги заперечив з підстав, викладених у відзиві на апеляційну скаргу та просив залишити її без задоволення.

Скаржник в судове засідання 05.08.2024 не з`явився. До початку розгляду справи подав через систему «Електронний суд» клопотання про відкладення розгляду справи від 05.08.2024, в обґрунтування якого посилається на те, що представник відповідача - адвокат Стеченко Ярослав Вікторович 05.08.2024 року о 14:00 та о 14:20 приймає участь у розгляді справи №910/11994/23 в Північному апеляційному господарському суді, де стороною також виступає ПрАТ «Слобожанська будівельна кераміка».

Колегія суддів дійшла висновку про відхилення зазначеного клопотання за відсутності обґрунтованих поважних причин.

Суд зазначає, що відповідно до ч. 11 ст. 270 ГПК України суд апеляційної інстанції відкладає розгляд справи в разі неявки у судове засідання учасника справи, стосовно якого немає відомостей щодо його повідомлення про дату, час і місце судового засідання, або за його клопотанням, коли повідомлені ним причини неявки будуть визнані судом поважними.

Частиною 12 ст. 270 ГПК України визначено, що неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час та місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Суд звертає увагу, що відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною умовою для якого є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні. Відтак, неявка учасника судового процесу у судове засідання за умови належного повідомлення сторони про час і місце розгляду справи не є безумовною підставою для відкладення розгляду справи.

При цьому, судом врахований принцип ефективності судового процесу, який діє у господарському судочинстві і направлений на недопущення затягування процесу, а також враховано положення ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яким передбачено, що справа має бути розглянута судом у розумний строк.

При розгляді клопотання судом враховано, що представник скаржника не надав доказів на підтвердження того, що представник апелянта не має об`єктивної можливості бути присутнім у цьому судовому засіданні. А також, представником скаржника не підтверджено відповідними доказами, що він братиме участь в іншому судовому засіданні в день судового засідання у цій справі, а саме 05.08.2024 о 14:20 год.

Отже, суд апеляційної інстанції з метою дотримання прав сторін на судовий розгляд справи упродовж розумного строку, гарантованих пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, враховуючи те, що явка представників учасників справи обов`язковою не визнавалась, а участь в засіданні суду є правом, а не обов`язком учасника справи, зважаючи на відсутність обґрунтованих клопотань про відкладення розгляду справи, дійшов висновку про можливість розгляду справи за відсутності представника відповідача (за первісним позовом), який належним чином повідомлений про судовий розгляд справи в апеляційному порядку.

Межі розгляду справи судом апеляційної інстанції

Згідно з частиною першою статті 270 ГПК України в суді апеляційної інстанції справи переглядаються за правилами розгляду справ у порядку спрощеного позовного провадження з урахуванням особливостей, передбачених у цій Главі.

Відповідно до вимог ч.ч. 1, 2, 5 ст. 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. В суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.

За приписами ст. 129 Конституції України та ч. 1 ст. 74 ГПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Колегія суддів, беручи до уваги межі перегляду справи в апеляційній інстанції, дослідивши матеріали справи, перевіривши правильність застосування господарським судом при прийнятті оскарженої ухвали норм матеріального та процесуального права, дійшла висновку про те, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а ухвалу - без змін, виходячи з наступного.

Обставини справи, встановлені судом першої інстанції та перевірені судом апеляційної інстанції

10.05.2024 Товариство з обмеженою відповідальністю «Київські енергетичні послуги» звернулось до Господарського суду міста Києва із позовом до Приватного акціонерного товариства з іноземними інвестиціями «Слобожанська будівельна кераміка» про стягнення 1 692 400,57 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані порушенням відповідачем зобов`язань за Договором про постачання електричної енергії споживачу №20230207ПВ від 01.02.2023, в частині здійснення розрахунків.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 20.05.2024 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі, поставлено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 17.06.2024.

05.06.2024 Приватним акціонерним товариством з іноземними інвестиціями «Слобожанська будівельна кераміка» подано зустрічний позов до Товариства з обмеженою відповідальністю «Київські енергетичні послуги» із вимогою про зобов`язання ТОВ «Київські енергетичні послуги» укласти із ПрАТ «Слобожанська будівельна кераміка» Додаткову угоду про реструктуризацію заборгованості за спожиту електричну енергію до Договору про постачання електричної енергії споживачу № 20230207ПВ від 01.02.2023 та визнання укладеною додаткової угоди у викладеній редакції.

В обґрунтування позовних вимог, позивач за зустрічним позовом зазначив, що з огляду на положення п. 4.24 Правил роздрібного ринку електричної енергії та ст. 187 ГК України, наявні правові підстави для зобов`язання відповідача за зустрічним позовом укласти Додаткову угоду про реструктуризацію заборгованості за спожиту електричну енергію до Договору про постачання електричної енергії споживачу № 20230207ПВ від 01.02.2023 в редакції, запропонованій позивачем.

Суд першої інстанції встановив, що первісний та зустрічний позови хоча й виникають, зокрема з правовідносин за Договором про постачання електричної енергії споживачу № 20230207ПВ від 01.02.2023, проте на думку суду, задоволення зустрічного позову безпосередньо не виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову. Подання такого зустрічного позову не доводить відсутності у позивача матеріально-правової підстави для задоволення первісного позову, з якої випливає суб`єктивне право позивача за первісним позовом.

За таких обставин, суд першої інстанції відмовив у прийнятті зустрічного позову та повернув зустрічну позовну заяву Приватного акціонерного товариства з іноземними інвестиціями «Слобожанська будівельна кераміка» на підставі ч. 6 ст. 180 ГПК України.

Колегія суддів погоджується з такими висновками суду першої інстанції з огляду на наступне.

Мотиви та джерела права, з яких виходить суд апеляційної інстанції при прийнятті постанови

Суд, забезпечуючи реалізацію основних засад господарського судочинства закріплених у частини третій статті 2 ГПК України, зокрема, ураховуючи принцип рівності всіх учасників судового процесу перед законом і судом, змагальності сторін, та дотримуючись принципу верховенства права, на підставі встановлених фактичних обставин здійснює перевірку застосування судом апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження.

Верховний Суд звертає увагу на те, що касаційне провадження у справах залежить виключно від доводів та вимог касаційної скарги, які наведені скаржником і стали підставою для відкриття касаційного провадження.

Верховний Суд виходить з того, що основними засадами (принципами) господарського судочинства, зокрема, є верховенство права; рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; змагальність сторін; диспозитивність; забезпечення права на апеляційний перегляд справи; розумність строків розгляду справи судом; неприпустимість зловживання процесуальними правами (пункти 1, 2, 4, 5, 8, 10, 11 частини третьої статті 2 ГПК України).

Пунктом першим статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) гарантовано, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Важливим елементом верховенства права є гарантія справедливого судочинства. Так, у справі Bellet v. France Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) вказав, що стаття 6 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів якого є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання в її права.

Основною складовою права на суд є право доступу в тому розумінні, що особі має бути забезпечено можливість звернутися до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави не повинно чинитися правових чи практичних перешкод для здійснення цього права.

Зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої цієї статті, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

Відповідно до приписів частини першої статті 46 ГПК України сторони користуються рівними процесуальними правами.

Так, відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом (пункт 3 частини другої статті 46 ГПК України).

Відповідно до частин першої, другої та шостої статті 180 ГПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідач (за первісним позовом) звернувся до суду першої інстанції із зустрічним позовом, у якому просить суд зобов`язати позивача (за первісним позовом) укласти Додаткову угоду до спірного Договору за первісним позовом про стягнення заборгованості, а саме Додаткову угоду про реструктуризацію заборгованості за спожиту електричну енергію до Договору про постачання електричної енергії споживачу №20230207ПВ від 01.02.2023 та визнати укладеною додаткову угоду в редакції, викладеній в зустрічній позовній заяві.

Зокрема, зі змісту зустрічної позовної заяви вбачається, що відповідач (за первісним позовом) - ПрАТ «Слобожанська Будівельна Кераміка» не погоджується з вимогами первісного позову. Відповідач (за первісним позовом) стверджує, що він до початку повномасштабної військової агресії РФ проти України добросовісно та сумлінно виконував всі свої зобов`язання за спірним договором, однак з 24.02.2022, настали обставини, які жоден із суб`єктів господарювання не міг передбачити, а тому він не зміг виконати зобов`язання перед позивачем (за первісним позовом), з тих підстав, що підприємство працювало не стабільно.

Відтак, відповідачем (за первісним позовом) - ПрАТ «Слобожанська Будівельна Кераміка» запропоновано позивачу (за первісним позовом) - ТОВ «Київські енергетичні послуги» укласти Додаткову угоду до Договору про реструктуризацію заборгованості, згідно якої сплачуватиметься заборгованість за запропонованим відповідачем (за первісним позовом) графіком.

Водночас, як вбачається з матеріалів справи, первісний позов стосується Договору про постачання електричної енергії споживачу від 01.02.2023 № 20230207ПВ, за яким, як стверджує позивач (за первісним позовом) у відповідача (за первісним позовом) виникла заборгованість з неоплати спожитої електроенергії у розмірі 1 639 804,68 грн.

В контексті викладеного суд апеляційної інстанції враховує правові позиції Великої Палати Верховного Суду та Верховного Суду, а саме:

« Ознаками зустрічного позову є його взаємопов`язаність із первісним позовом і доцільність його спільного розгляду з первісним позовом, зокрема коли позови виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом можуть різнитися з вимогами первісного позову, але вони об`єднуються в одне провадження з первісним позовом ухвалою суду» (пункт 5.14 постанови Великої Палати Верховного Суду від 12.06.2019 у справі №916/542/18);

« Отже, взаємна пов`язаність зустрічного та первісного позовів та доцільність їх спільного розгляду може виявлятись у такому:

- повністю чи частково співпадають підстави обох позовів (фактичні обставини); при цьому правові підстави цих позовів можуть бути різними;

- для підтвердження підстав позову сторонами (позивачем за первісним позовом і відповідачем за зустрічним) надані переважно або частково одні ті самі докази;

- вимоги за зустрічним і первісним позовами можуть зараховуватись (при цьому предмети та підстави таких позовів можуть бути не пов`язаними, доцільність розгляду в одному провадженні спрямована на процесуальну економію, уникнення процедури примусового виконання одночасно двох судових рішень);

- задоволення зустрічного позову виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову;

- спільний розгляд сприятиме оперативному і правильному вирішенню спору/спорів між сторонами» (пункт 25 постанови Верховного Суду від 28.09.2021 у справі №910/6070/21);

« Зустрічний позов може подаватися не лише для захисту проти первісного позову, а й бути самостійним засобом захисту проти відповідача, іноді зустрічний позов може бути спрямовано тільки до заліку первісної вимоги. Подання зустрічного позову надає можливість через спільний розгляд первісної і зустрічної вимоги повніше врахувати правові відносини сторін» (пункт 27 постанови Верховного Суду від 27.01.2021 у справі №908/1688/20).

Так, зі змісту первісного та зустрічного позовів, вбачається, що:

- не співпадають підстави обох позовів (фактичні обставини) в частині виконання/невиконання умов Договору сторонами;

- для підтвердження підстав позовів сторонами надані різні докази;

- доцільність розгляду в одному провадженні не спрямована на процесуальну економію;

- спільний розгляд не сприятиме оперативному і правильному вирішенню спору/спорів між сторонами.

Суд першої інстанції зазначене вище взяв до уваги чим не допустив порушення статті 180 ГПК України.

З огляду на викладене доводи апеляційної скарги не знайшли свого підтвердження.

Висновки суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги

Відповідно до ч. 1 ст. 276 ГПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

З огляду на викладене колегія суддів дійшла висновку апеляційну скаргу залишити без задоволення, оскаржену ухвалу - без змін.

Судові витрати

Розподіл судових витрат здійснюється у відповідності до ст. 129 ГПК України та у зв`язку із відмовою у задоволенні апеляційної скарги, покладається на скаржника.

Керуючись Главою 1 Розділу IV Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу залишити без задоволення.

Ухвалу Господарського суду міста Києва від 10.06.2023 у справі № 910/5785/24 залишити без змін.

Матеріали справи повернути до господарського суду першої інстанції.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена до Верховного Суду у порядку та строк, передбачений ст.ст. 287-289 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст постанови складено та підписано, - 23.08.2024.

Головуючий суддя В.А. Корсак

Судді Л.В. Кропивна

О.О. Євсіков