ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

"26" серпня 2024 р.м. Одеса № 916/3701/24

Господарський суд Одеської області у складі судді Д`яченко Т.Г., отримавши зареєстровану 22.08.2024 р. за вх. № ГСОО 3779/24 позовну заяву Квартино-експлуатаційного відділу міста Херсона до Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Херсонській області, Пенсійного фонду України про розірвання договору

Встановив: Квартино-експлуатаційний відділ міста Херсона звернувся до господарського суду Одеської області з позовною заявою до Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Херсонській області, Пенсійного фонду України про розірвання договору.

Відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 162 ГПК України, позовна заява повинна містити: зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Як з`ясовано судом, позивачем у поданому ним позові визначено двох відповідачів - Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Херсонській області та Пенсійний фонд України.

Поряд з цим, як з`ясовано судом юридичну особу Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Херсонській області наразі припинено, відповідно до відомостей, що містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осію.

З урахуванням викладеного, суд зазначає позивачу щодо необхідності визначення кола осіб, до яких заявляються позовні вимоги Квартино-експлуатаційного відділу міста Херсона.

Відповідно до п.2 ч.1 ст.164 Господарського процесуального кодексу України, до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з п.1 ч. 2 ст. 4 Закону України Про судовий збір", за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Пунктом 2 ч. 2 ст. 4 Закону України Про судовий збір визначено, що ставка судового збору за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Положення ст.7 Закону України „Про Державний бюджет України на 2023 рік встановлюють у 2024 році прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2023 року 3028,00 гривень.

Позивачем заявлено позовні вимоги про розірвання договору та за такі вимоги позивача судовий збір становить 2422,40 грн., з урахуванням коефіцієнту 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Поряд з цим, матеріали справи не містять доказів сплати судового.

Водночас, позивачем заявлено клопотання про відстрочення сплати судового збору.

Щодо клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору, господарський суд виходить з наступного.

Згідно з ч. 2 ст. 123 ГПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

У ст. 8 Закону України Про судовий збір встановлено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Отже, положення пунктів 1 та 2 частини першої статті 8 Закону України Про судовий збір не поширюються на юридичних осіб, незалежно від наявності майнового критерію (майнового стану учасника справи - юридичної особи), а положення пункту 3 частини першої статті 8 Закону України "Про судовий збір" можуть бути застосовані до юридичної особи за наявності майнового критерію, але тільки у справах, визначених цим пунктом, тобто предметом позову у яких є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Аналогічна правова позиція викладена у Постанові Великої Палати Верховного Суду від 14.01.2021р. у справі №940/2276/18, яка застосовується судом на підставі ч.4 ст.236 ГПК України.

Таким чином, виходячи з того, що позивач не підпадає під категорію осіб, яким суд, враховуючи майновий стан, може своєю ухвалою за їх клопотанням відстрочити сплату судового збору, а позов не спрямований на захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю, господарський суд доходить висновку, що підстави для задоволення клопотання про відстрочення сплати судового збору відсутні.

Згідно до ч. 2 ст. 174 ГПК України, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави, визначеної абзацом другим частини першої цієї статті, суд у такій ухвалі зазначає про обов`язок такої особи зареєструвати електронний кабінет відповідно до статті 6 цього Кодексу.

Якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 176 цього Кодексу. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою. (ч.ч. 3,4 ст. 174 ГПК України).

Приймаючи до уваги вищевикладене, суд позовну заяву залишає без руху.

Керуючись п. 4 ч. 3 ст. 162, п. 2 ч. 1 ст. 164, ст.ст. 174, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1.У задоволенні клопотання Квартино-експлуатаційного відділу міста Херсона про відстрочення сплати судового збору відмовити.

2.Позовну заяву Квартино-експлуатаційного відділу міста Херсона від 22.08.2024р. вх. № ГСОО 3779/24 залишити без руху.

3.Позивачу: усунути недоліки позовної заяви, які визначено судом в ухвалі суду та надати до суду докази сплати судового збору у розмірі 2422,40 грн.

4.Встановити позивачу строк для усунення недоліку позовної заяви не пізніше 10 днів з дня отримання даної ухвали суду.

5.Повідомити Квартино-експлуатаційний відділ міста Херсона, що відповідно до вимог ч. 4 ст. 174 ГПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Ухвала набрала законної сили 26.08.2024р. та оскарженню не підлягає.

Суддя Т.Г. Д`яченко