УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

м. Київ

29.08.2024Справа № 910/10359/24
За позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 )

до Товариства з обмеженою відповідальністю «Терос Девелопмент» (01054, м. Київ, вул. Липинського В`ячеслава, буд. 10, кв. 1)

про припинення трудових відносин

Суддя Бондаренко-Легких Г. П.

Без виклику представників сторін.

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Терос Девелопмент» в якому просить суд:

- визнати припиненими трудові відносини між ОСОБА_1 та Товариством з обмеженою відповідальністю «Терос Девелопмент» з 12 серпня 2024 року у зв`язку зі звільненням ОСОБА_1 з посади директора Товариства з обмеженою відповідальністю «Терос Девелопмент» за власним бажанням на підставі частини 1 статті 38 КЗпП України;

- зобов`язати Відділ з питань державної реєстрації юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців Шевченківської районної в місті Києві державної адміністрації внести відповідні зміни до відомостей про керівника Товариства з обмеженою відповідальністю «Терос Девелопмент», що містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, а саме: виключити з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань запис про ОСОБА_1 як керівника Товариства з обмеженою відповідальністю «Терос Девелопмент».

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення її без руху, зважаючи на наступне.

Згідно з частини 1 статті 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до частини 2 статті 174 Господарського процесуального кодексу України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

(1) Згідно пункту 4 частини 3 статті 162 Господарського процесуального кодексу

України, позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

В прохальній частині позову, позивач просить суд визнати припиненими трудові відносини між ОСОБА_1 та ТОВ «Терос Девелопмент» з 12 серпня 2024 року, тобто в ретроспективі.

За таких обставин, позивачу необхідно надати суду письмові пояснення щодо обраного ним способу захисту в частині визнання припиненими трудових відносин директора в ретроспективі з урахуванням правових висновків викладених у постанові Великої Палати Верховного Суду від 06.09.2023 у справі №127/27466/20.

Окрім цього, приписами частини 4 статті 45 Господарського процесуального кодексу внормовано, що відповідачами є особи, яким пред`явлено позовну вимогу.

Як вбачається з прохальної частини позову, позивач просить суд зобов`язати Відділ з питань державної реєстрації юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців Шевченківської районної в місті Києві вчинити певні дії, однак зазначену особу позивач не визначає, як відповідача у справі.

Відтак, позивачу необхідно надати суду пояснення щодо визначення одного відповідача в даній справі, в той час, коли позовні вимоги стосуються двох різних осіб.

Отже, суд дійшов висновку, що заявником не дотримано вимог пункту 4 частини 3 статті 162 та частини 2 статті 164 Господарського процесуального кодексу України.

(2) Відповідно до пункту 5 частини 3 статті 162 Господарського процесуального Кодексу України, позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Як вбачається з преамбули позовної заяви позивач зазначає, як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору - 1) ОСОБА_2 та 2) ОСОБА_3 .

Відповідно до частин 1, 3 статті 50 Господарського процесуального кодексу України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї із сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи. У заявах про залучення третіх осіб і у заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі.

Однак, позивач в позовній заяві не надає обґрунтування на яких підставах потрібно залучити до справи ОСОБА_2 та ОСОБА_3 в якості третіх осіб без самостійних вимог, не зазначає яким чином рішення по справі вплине на права та обов`язки зазначених осіб, не зазначає на стороні кого потрібно залучити зазначених осіб та в прохальній частині позовної заяви не просить залучити ОСОБА_2 та ОСОБА_3 до справи в якості третьої особи без самостійних вимог.

Також, пунктом 5 частини 3 статті 162 Господарського процесуального Кодексу України передбачено, що позовна заява повинна містити зазначення доказів, що підтверджують обставини.

Частиною 2 статті 164 Господарського процесуального Кодексу України внормовано, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

У відповідності до частини 1, 3 статті 87 Цивільного кодексу України, для створення юридичної особи її учасники (засновники) розробляють установчі документи, які викладаються письмово і підписуються всіма учасниками (засновниками), якщо законом не встановлений інший порядок їх затвердження. Установчим документом товариства є затверджений учасниками статут або засновницький договір між учасниками, якщо інше не встановлено законом.

Згідно частини 1 статті 57 Господарського кодексу України, установчими документами суб`єкта господарювання є рішення про його утворення або засновницький договір, а у випадках, передбачених законом, статут (положення) суб`єкта господарювання.

Частиною 1 статті 11 Закону України «Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю» встановлено, що установчим документом товариства є статут.

Однією з позовних вимог позивача є визнати припиненими трудові відносини з відповідачем, проте позивач не додав до позовної заяви установчі документи, а саме статут ТОВ «Терос Девелопмент» (відповідача), де позивача на сьогоднішній день є директором.

Окрім цього, позивач до позовної заяви надав наказ № 3-К від 28.04.2022 про призначення ОСОБА_1 директором ТОВ «Терос Девелопмент», в якому зазначено, що підставою для її призначення є рішення Загальних зборів учасників ТОВ «Терос Девелопмент» від 25.04.2022.

Однак, позивач не додав до позовної заяви рішення Загальних зборів учасників ТОВ «Терос Девелопмент» від 25.04.2022.

Отже, суд дійшов висновку, що заявником не дотримано вимог пункту 5 частини 3 статті 162 Господарського процесуального кодексу України.

(3) Згідно з пункту 2 частини 1 статті 164 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Статтею 1 та 2 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат. Платники судового збору - громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

Згідно з частиною 1 статті 3 зазначеного Закону, судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Відповідно до статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. Ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: за подання до господарського суду, позовної заяви немайнового характеру - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік», прожитковий мінімум працездатних осіб з 01.01.2024 становить - 3 028, 00 грн.

Оскільки, позивачем в позові заявлено дві вимоги немайнового характеру, останній зобов`язаний був сплатити судовий збір за кожну вимогу окремо, натомість, на підтвердження сплати судового збору, позивач до позовної заяви надав платіжну інструкцію №0.0..1 від 13.08.2024 на суму 2 422, 40 грн.

Судом встановлено, що у зв`язку з тим, що позовну заяву позивач подав через систему «Електронний суд», останнім застосований коефіцієнт пониження відповідного розміру ставки судового збору, який передбачений частиною 3 статті 4 Закону України «Про судовий збір» та підтверджений постановою Великою Палатою Верховного Суду від 16.11.2022 у справі №916/228/22.

Проте, докази сплати судового збору за іншу позовну вимогу немайнового характеру позивач до позовної заяви не надав.

З огляду на викладене, всупереч наведеним вимогам закону позивачем не надано належних доказів сплати (доплати) судового збору у встановленому розмірі, отже, суд дійшов висновку, що заявником не дотримано вимог пункту 2 частини 1 статті 164 Господарського процесуального кодексу України.

(4) Згідно з частиною 2 статті 162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Оскільки позовну заяву підписано представником, то у відповідності до частини 5 статті 164 Господарського процесуального кодексу України, до позовної заяви повинно бути додано довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника.

Згідно положень частини 4, 6, 7 статті 60 Господарського процесуального кодексу України повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність".

Як встановлено судом, позовну заяву підписано та подано представником позивача - адвокатом, на підтвердження повноважень якого було надано копію свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю №КС9059/10 від 29.05.2020 та ордер серії АІ №1686429 від 21.08.2024. Копія договору про надання правової допомоги №01/05-1 від 01.05.2024 на виконання якого виписаний вказаний ордер до матеріалів позовної заяви додана не була.

За відсутності в матеріалах позовної заяви копії договору про надання правової допомоги, суд дійшов висновку, що адвокат за ордером серії АІ №1686429 від 21.08.2024 наділений повноваженнями, перелік яких визначений статтею 20 «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», наділення адвоката будь - якими іншими повноваження доданими до матеріалів справи документами не підтверджено.

Стаття 20 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» не визначає серед професійних прав адвоката права підпису позовної заяви, вказана норма наділяє адвоката повноваженнями лише щодо складання заяв та їх подання, при цьому відсутні підстави ототожнювати наведене формулювання із наданням адвокату права підписувати позовні заяви.

Отже, представником позивача, відповідно до статті 60 Господарського процесуального кодексу України, не було надано документів, що підтверджують його повноваження на підписання позовної заяви.

Враховуючи вказане суд дійшов висновку, що повноваження представника, який підписав заяву не підтверджені.

З наведених підстав позовна заява підлягає залишенню її без руху.

Суд звертає увагу позивача на те, що відповідно до частини 3 статті 174 Господарського процесуального кодексу України позовна заява вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом.

На підставі викладеного та керуючись статтями 162, 174, 232, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Залишити позовну заяву ОСОБА_1 без руху.

2. Встановити позивачу строк на усунення недоліків позовної заяви п`ять днів з дня вручення цієї ухвали.

3. Встановити позивачу спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом:

(1) подання до суду письмової заяви на виконання ухвали із обґрунтуванням змісту позовних вимог, а саме:

- надати письмові пояснення щодо обраного способу захисту в частині визнання припиненими трудових відносин директора в ретроспективі з урахуванням правових висновків викладених у постанові Великої Палати Верховного Суду від 06.09.2023 у справі №127/27466/20;

- надати письмові пояснення щодо визначення одного відповідача в даній справі, в той час, коли позовні вимоги заявлені двом різним особам.

(2) подання до суду письмової заяви на виконання ухвали із викладом обставин справи, якими обґрунтовано позовні вимоги та наданням всіх доказів, що підтверджують обставини а саме:

- виклад підстав для залучення третіх осіб, а саме із зазначенням того на які саме права та обов`язки третіх осіб та яким чином може вплинути прийняте рішення у справі, та на стороні позивача чи відповідача таких осіб слід залучити;

- надати копію Статуту ТОВ «Терос Девелопмент» та копію рішення Загальних зборів учасників ТОВ «Терос Девелопмент» від 25.04.2022.

(3) подання до суду письмової заяви на виконання ухвали із доданням до неї платіжного доручення по до платі судового збору за платіжними реквізитами вказаними на офіційному сайті Господарського суду міста Києва у встановленому розмірі.

(4) подання до суду письмової заяви на виконання ухвали із доданням до неї доказів наявності у особи, яка підписала позовну заяву, відповідних повноважень (договір про надання правової допомоги).

4. Попередити позивача, що відповідно до частини 4 статті 174 Господарського процесуального кодексу України, у разі якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

5. Ухвала набирає законної сили в день підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Г.П. Бондаренко - Легких