ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХМЕЛЬНИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
УХВАЛА

"21" серпня 2024 р.Справа № 924/499/24

м. Хмельницький

Суддя Господарського суду Хмельницької області Музика М.В., розглянувши матеріали справи

за позовом заступника керівника окружної прокуратури м. Хмельницького в інтересах держави в особі органу, уповноваженого державою здійснювати функції у спірних правовідносинах Хмельницької міської ради та Західного офісу Державної аудиторської служби України, м. Львів

до товариства з обмеженою відповідальністю "Лексар Технолоджис", смт Стрижавка Вінницької області

комунального підприємства "Електротранс" Хмельницької міської ради, м. Хмельницький

про визнання недійсними додаткових угод №1 від 11.02.2022 року, №3 від 31.08.2022 року, №5 від 21.09.2022 року та №6 від 14.10.2022 року до договору №1-01-2022 від 04.01.2022 року;

стягнення 8 391 382,00 грн.,

представники сторін:

позивача 1: не з`явився;

позивача 2: не з`явився;

відповідача 1: адвокат Кравченко А.М. згідно довіреності від 10.06.2024 року (в режимі ВКЗ);

відповідача 2: не з`явився;

прокуратури: Приступа В.І. згідно посвідчення від 01.03.2023 року;

ВСТАНОВИВ:

ухвалою Господарського суду Хмельницької області від 24.05.2024 року відкрито провадження у справі за позовом заступника керівника окружної прокуратури м. Хмельницького в інтересах держави в особі органу, уповноваженого державою здійснювати функції у спірних правовідносинах Хмельницької міської ради та Західного офісу Державної аудиторської служби України, м. Львів до товариства з обмеженою відповідальністю "Лексар Технолоджис", смт Стрижавка Вінницької області, комунального підприємства "Електротранс" Хмельницької міської ради, м. Хмельницький про визнання недійсними додаткових угод №1 від 11.02.2022 року, №3 від 31.08.2022 року, №5 від 21.09.2022 року та №6 від 14.10.2022 року до договору №1-01-2022 від 04.01.2022 року; стягнення 8 391 382,00 грн.; призначено підготовче засідання. Ухвалою суду від 20.06.2024 року продовжено строк підготовчого провадження у справі №924/499/24 на 30 днів.

12.08.2024 року від представника відповідача 1 надійшла заява про закриття провадження у справі, у якій ТОВ «Лексар Технолоджис» просить суд повернути позовну заяву заступника керівника окружної прокуратури м. Хмельницького та закрити провадження у справі №924/499/24. Заяву мотивує відсутністю у заступника керівника окружної прокуратури м. Хмельницького права та підстав звернення до суду з метою здійснення захисту та представництва інтересів держави. Зазначає, що у листі Хмельницької міської ради від 10.04.2024 року відсутнє посилання на те, що нею не вживатимуться заходи щодо звернення до суду із метою захисту інтересів територіальної громади за фактами, викладеними у листі прокуратури. Також із відповіді Управління Західного офісу Державної аудиторської служби України від 03.04.2024 року не вбачається, що ним не вживатимуться заходи щодо звернення до суду за фактами, викладеними у листі прокуратури, натомість зазначено лише про відсутність правових підстав для здійснення моніторингу зазначеної у листі процедури закупівлі.

Відтак відповідач 1 підсумовує, що прокурором не доведено нездійснення або здійснення неналежним чином захисту інтересів держави позивачами, що є підставою для повернення позовної заяви відповідно до п. 4 ч. 5 ст. 174 ГПК України та закриття провадження у справі згідно ч. 2 ст. 185 ГПК України.

Представник відповідача 1 в підготовчому засіданні вимоги заяви підтримав.

Прокурор заперечив щодо наявності підстав для повернення позовної заяви та закриття провадження у справі з мотивів необґрунтованості.

Позивачі не скористались правом участі своїх представників в підготовчому засіданні 21.08.2024 року; від Держаудитслужби 20.08.2024 року надійшло клопотання з проханням здійснювати розгляд справи №924/499/24 без участі представників органу державного фінансового контролю. Відповідач 2 у клопотанні від 20.08.2024 року також просить розглянути справу без участі Хмельницького КП "Електротранс".

Розглянувши заяву відповідача 1 від 12.08.2024 року про повернення позовної заяви та закриття провадження у справі, судом враховується наступне.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Тобто зазначене конституційне положення встановлює обов`язок органів державної влади та їх посадових осіб дотримуватись принципу законності при здійсненні своїх повноважень, що забезпечує здійснення державної влади за принципом її поділу.

Стаття 131-1 Конституції України передбачає, що прокуратура здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Частини 3, 5 ст. 53 ГПК України встановлюють, що у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі набуває статусу позивача.

У положеннях ч. 4 ст. 53 ГПК України визначено, що прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 174 цього Кодексу.

Питання представництва інтересів держави прокурором у суді врегульовано у ст. 23 Закону України "Про прокуратуру".

Відповідно до ч. 3 ст. 23 Закону "Про прокуратуру" прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Велика Палата Верховного Суду неодноразово зазначала, що у випадку, коли держава вступає в цивільні правовідносини, вона має цивільну правоздатність нарівні з іншими їх учасниками. Держава набуває і здійснює цивільні права й обов`язки через відповідні органи, які діють у межах їхньої компетенції. Отже, поведінка органів, через які діє держава, розглядається як поведінка держави у відповідних, зокрема цивільних, правовідносинах. Тому у відносинах, в які вступає держава, органи, через які вона діє, не мають власних прав і обов`язків, а наділені повноваженнями (компетенцією) представляти державу у відповідних правовідносинах (постанови Великої Палати Верховного Суду від 20.11.2018 у справі № 5023/10655/11, від 26.02.2019 у справі № 915/478/18, від 26.06.2019 у справі № 587/430/16-ц, від 18.03.2020 у справі № 553/2759/18, від 06.07.2021 у справі № 911/2169/20, від 23.11.2021 у справі № 359/3373/16-ц, від 20.07.2022 у справі № 910/5201/19, від 05.10.2022 у справах № 923/199/21 та № 922/1830/19).

Велика Палата Верховного Суду також звертала увагу на те, що в судовому процесі держава бере участь у справі як сторона через її відповідний орган, наділений повноваженнями у спірних правовідносинах (постанови від 27.02.2019 у справі № 761/3884/18, від 23.11.2021 у справі № 359/3373/16-ц, від 20.07.2022 у справі № 910/5201/19, від 05.10.2022 у справах № 923/199/21 та №922/1830/19).

Тобто під час розгляду справи в суді фактично стороною у спорі є держава, навіть якщо прокурор визначив стороною у справі певний орган (постанови Великої Палати Верховного Суду від 26.06.2019 у справі № 587/430/16-ц, від 23.11.2021 у справі № 359/3373/16-ц, від 05.10.2022 у справах № 923/199/21 та № 922/1830/19).

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 14.12.2022 року у справі № 2-3887/2009 зазначила, що ці висновки актуальні також щодо участі територіальної громади в цивільних правовідносинах та судовому процесі.

Разом з тим, згідно з ч. 4 ст. 23 Закону "Про прокуратуру" наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді.

У постанові від 26.05.2020 р. у справі № 912/2385/18 Велика Палата Верховного Суду дійшла висновків, що прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу.

Бездіяльність компетентного органу означає, що він знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.

Звертаючись до відповідного компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому ст. 23 Закону України "Про прокуратуру", прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.

Водночас невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню, тощо.

Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого ст. 23 Закону України "Про прокуратуру", і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження його бездіяльності. Якщо прокурору відомо про причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові, але якщо з відповіді компетентного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим.

В даному випадку прокурор звернувся до суду в інтересах держави в особі Хмельницької міської ради та Західного офісу Державної аудиторської служби.

Зверненню передувало надіслання прокуратурою Хмельницькій міській раді листа від 08.04.2024 року з викладом обставин, які стали підставою для подання позову, та проханням повідомити, з метою встановлення підстав для представництва інтересів держави в суді на підставі ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», чи вживались Хмельницькою міською радою та чи будуть вживатись заходи шляхом звернення до суду із позовом про визнання недійсними додаткових угод до договору та про стягнення коштів за товар, який не був поставлений за умовами договору №1-01-2022 від 04.01.2022 року.

Додатково прокуратурою проінформовано про намір звернутися до суду з позовом в інтересах держави у випадку невжиття таких заходів Хмельницькою міською радою.

У відповідь Хмельницька міська рада у листі від 10.04.2024 року вказала, що нею заходи судового захисту не вживались, позаяк зазначені прокуратурою обставини стали відомі раді лише з відповідного листа прокуратури. Крім цього, рада зазначила, що у прокуратури наявний достатній обсяг доказів для подальшого вжиття заходів, натомість у ради відсутні належні докази для звернення до суду.

Прокуратура також звернулась із листом від 20.03.2024 року до Управління Західного офісу Держаудитслужби в Хмельницькій області із повідомленням про виявлені обставини, які стали підставою для звернення до суду із даним позовом, та проханням проінформувати прокуратуру про вжиті Управлінням заходи за результатами перевірки законності закупівлі UA-2021-11-13-000015-а.

У відповідь Управління у листі від 04.04.2024 року зазначило про відсутність правових підстав для здійснення моніторингу зазначеної закупівлі та врахування повідомленої прокурором інформації під час планування заходів державного фінансового контролю.

В подальшому, прокурором надіслано позивачам повідомлення від 24.04.2024 року про встановлення підстав та намір здійснювати представництво інтересів держави щодо наміру звернутись із даним позовом до суду.

17.05.2024 року прокурором подано позовну заяву у справі №924/499/24.

Відтак матеріалами справи підтверджено, що зверненню прокурора з позовом у справі №924/499/24 передувало відповідне інформування уповноважених державою органів про спірні правовідносини та про намір прокурора вжити заходи прокурорського реагування.

Проте, такі органи в межах розумного строку не здійснили та не мали наміру здійснити захист порушених інтересів у належний спосіб.

Тобто, підставою реалізації прокуратурою представницьких функцій у цьому випадку стала усвідомлена пасивна поведінка органів, уповноважених здійснювати захист інтересів держави у спірних правовідносинах, а саме, нездійснення ними захисту інтересів держави. Вказаний висновок узгоджується із правовою позицією, викладеною у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18.

Таким чином, прокурор довів наявність підстав для представництва прокуратурою інтересів держави в суді та виконав приписи ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" шляхом повідомлення про встановлені порушення та надання строку для вжиття заходів до поновлення порушених інтересів держави, зокрема, направив повідомлення позивачам про виявлені ним порушення та про намір звернутися до господарського суду в їх інтересах із зазначеним позовом.

З приводу доводів відповідача 1 про відсутність у листах-відповідях позивачів чіткого зазначення про невжиття ними заходів для захисту інтересів держави, суд зауважує на наявності підтвердженої пасивної поведінки позивачів у спірних правовідносинах, що також є підставою для прокурорського реагування.

Так, із мотивів відсутності підстав для звернення прокурора в інтересах позивачів відповідача 1 просить суд повернути позовну заяву на підставі п. 4 ч. 5 ст. 174 ГПК України та закрити провадження у справі №924/499/24.

Натомість, згідно правової позиції Великої Палати Верховного Суду, викладеної у постанові від 26.05.2020 року у справі №912/2385/18, якщо суд після відкриття провадження у справі з урахуванням наведених учасниками справи аргументів та наданих доказів установить відсутність підстав для представництва прокурором інтересів держави в суді, суд залишає позовну заяву, подану прокурором в інтересах держави в особі компетентного органу, без розгляду відповідно до положень п. 2 ч. 1 ст. 226 ГПК України.

Жодних причин для повернення позовної заяви та/або закриття провадження у справі чи залишення позовної заяви без розгляду відповідачем 1 не наведено та судом не встановлено.

З всього вищевикладеного, суд відмовляє в задоволенні заяви ТОВ «Лексар Технолоджис» від 12.08.2024 року про повернення позовної заяви та закриття провадження у справі №924/499/24.

Керуючись ст.ст. 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

відмовити в задоволенні заяви ТОВ «Лексар Технолоджис» від 12.08.2024 року про повернення позовної заяви та закриття провадження у справі №924/499/24.

Ухвала набрала законної сили з моменту її проголошення суддею, 21.08.2024 року, та не підлягає оскарженню.

Повний текст ухвали складено 21.08.2024 року

Суддя М.В. Музика

Віддрук. у 1 прим.: 1 - до справи; сторонам в електронні кабінети