ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

21 серпня 2024 року м. Черкаси справа № 925/623/22

Господарський суд Черкаської області у складі головуючого судді Спаських Н.М., із секретарем судового засідання Лисенко Р.М., за участі представників сторін:

від позивача: Сидоренко О.В. за довіреністю від КЕВ м. Черкаси;

від відповідача: не з`явилися;

від третіх осіб: Барда С.- самопредставництво - від Міністерства оборони України; від КП "Муніципальний спортивний клуб "Дніпро" Черкаської міської ради" та від КЕВ м. Біла Церква - не з`явилися

від Держказначейства: не з`явився;

розглянувши заяву від 09.08.2024 Управління державної казначейської служби України у м. Черкаси Черкаської області про зміну способу та порядку виконання наказу Господарського суду Черкаської області від 13.05.2024 по справі № 925/623/22 за позовом квартирно-експлуатаційного відділу м. Біла Церква (м. Біла Церква, Київська область - замінено на КЕВ м. Черкаси) до Черкаської міської ради (м. Черкаси) про визнання недійсним та скасування рішення,

ВСТАНОВИВ:

Заявлено позов, в якому позивач просить :

- визнати недійсним рішення Черкаської міської ради від 26.12.2019 № 2-5654 про надання КП "Центральний стадіон" Черкаської міської ради" земельної ділянки в постійне користування;

- скасувати виконання всіх пунктів рішення Черкаської міської ради від 26.12.2019 № 2-5654 про надання КП "Центральний стадіон" Черкаської міської ради" земельної ділянки в постійне користування.

Рішенням від 23.10.2023 позовні вимоги було частково задоволено, визнано недійсним рішення Черкаської міської ради від 26.12.2019 № 2-5654 про надання КП "Центральний стадіон" Черкаської міської ради" земельної ділянки в постійне користування в районі вулиць Михайла Грушевського та вул. Добровольчих батальйонів (вільна земельна ділянка) та стягнуто з Черкаської міської ради на користь КЕВ м. Біла Церква 2481,00 грн. на відшкодування сплаченого судового збору.

Постановою Північного апеляційного господарського суду від 23.04.2024 апеляційну скаргу Черкаської міської ради на рішення Господарського суду Черкаської області від 23.10.2023 залишено без задоволення, а рішення Господарського суду Черкаської області від 23.10.2023 залишено без змін.

Верховний суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду касаційну скаргу Черкаської міської ради залишено без задоволення, а постанову Північного апеляційного господарського суду від 23.04.2024 і рішення Господарського суду Черкаської області від 23.10.2023 залишено без змін.

На виконання рішення від 23.10.2023 видано наказ від 13.05.2024 про стягнення з Черкаської міської ради на користь КЕВ м.Біла Церква 2481,00 грн. на відшкодування сплаченого судового збору.

До суду 12.08.2024 через систему "Електронний суд" від Управління державної казначейської служби України у м. Черкаси Черкаської області надійшло клопотання від 09.08.2024 про зміну способу та порядку виконання наказу Господарського суду Черкаської області від 13.05.2024.

Відповідно до ст. 331 ГПК України за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання; підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочки або розстрочки виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим. Вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує ступінь вини відповідача у виникненні спору; стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.

Згідно ч. 2 ст. 331 ГПК України та заява розглядається у десятиденний строк з дня її надходження у судовому засіданні з повідомленням учасників справи.

В засідання по розгляду заяви від 09.08.2024 про зміну способу та порядку виконання наказу Господарського суду Черкаської області від 13.05.2024 представники Черкаської міської ради, Управління державної казначейської служби України у м. Черкаси Черкаської області, від КП "Муніципальний спортивний клуб "Дніпро" Черкаської міської ради" та від КЕВ м. Біла Церква не з`явились, явка обов`язковою не визнавалася.

Представником Черкаської міської ради було направлено заяву про розгляд справи без участі, в якій просить судове засідання 21.08.24 провести за відсутності представника Черкаської міської ради.

Присутні у судовому засіданні представники позивача та Міністерства оборони України проти задоволення заяви Управління Держказначейства від 09.08.24 заперечень не мають.

Розглянувши подану заяву судом встановлено наступне:

Згідно ст. 326, 327 ГПК України судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, - і за її межами. Невиконання судового рішення є підставою для відповідальності, встановленої законом. Виконання судового рішення здійснюється на підставі наказу, виданого судом, який розглядав справу як суд першої інстанції. Наказ, судовий наказ, а у випадках, встановлених цим Кодексом, - ухвала суду є виконавчими документами. Наказ, судовий наказ, ухвала суду мають відповідати вимогам до виконавчого документа, встановленим законом.

В даний час на примусовому виконанні знаходиться наказ у справі від 13.05.24 про стягнення з Черкаської міської ради судового збору за вирішення спору.

Зміна способу і порядку виконання рішення полягає у заміні одного заходу примусового виконання іншим. Вирішуючи питання про зміну способу виконання рішення, суд повинен з`ясувати обставини, що свідчать про абсолютну неможливість такого виконання рішення суду. Змінюючи спосіб і порядок виконання судового рішення, суд не може змінювати останнє по суті.

При цьому, поняття, спосіб і порядок виконання судового рішення мають спеціальне значення у розумінні реалізації завдань виконавчого провадження.

Спосіб виконання судового рішення це спосіб реалізації та здійснення способу захисту, встановленого ст. 16 ЦК України.

В той же час, порядок виконання рішення це встановлення у судовому рішенні конкретних заходів та дій, які слід вчинити сторонам, державному виконавцеві, іншим суб`єктам владних повноважень у разі, якщо рішення не буде виконано добровільно.

Порядок виконання включає в себе визначення способу (заходів) виконання, строку вчинення дій або утримання від них, покладення обов`язку вчинити певні дії або утриматися від їх вчинення.

Статтею 1 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено, що виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) сукупність дій, визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню.

Частинами 2, 4 ст. 6 Закону України «Про виконавче провадження» визначено, що рішення про стягнення коштів з державних органів, державного та місцевих бюджетів або бюджетних установ виконуються органами, що здійснюють казначейське обслуговування бюджетних коштів.

Механізм виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників, прийнятих судами, а також іншими органами (посадовими особами), які відповідно до закону мають право приймати такі рішення, визначає Порядок виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 03.08.2011 № 845.

Відповідно до п. 3 зазначеного Порядку рішення про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників виконуються на підставі виконавчих документів виключно органами Казначейства у порядку черговості надходження таких документів (про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів з попереднім інформуванням Мінфіну, про стягнення коштів боржників у межах відповідних бюджетних призначень, наданих бюджетних асигнувань (залишків коштів на рахунках підприємств, установ, організацій).

Згідно з підп. 2 п. 4 Порядку органи Казначейства вживають заходів до виконання виконавчих документів.

В силу підп. 1, 2, 4 п. 5 Порядку, під час виконання виконавчих документів органи Казначейства мають право: повідомляти органу, який видав виконавчий документ, про наявність обставин, що ускладнюють чи унеможливлюють його виконання, у спосіб і порядку, які визначені таким документом, крім випадків виконання рішень про стягнення коштів за рахунок коштів, передбачених за бюджетною програмою для забезпечення виконання судових рішень та виконавчих документів; звертатися у передбачених законом випадках до органу (посадової особи), який видав виконавчий документ, із заявою про роз`яснення рішення про стягнення коштів, порушувати клопотання про встановлення чи зміну порядку і способу виконання такого рішення, а також відстрочку та/або розстрочку його виконання; звертатися у передбачених законом випадках до органу (посадової особи), який видав виконавчий документ, із заявою про роз`яснення рішення про стягнення коштів, порушувати клопотання про встановлення чи зміну порядку і способу виконання такого рішення, а також відстрочку та/або розстрочку його виконання; вимагати від боржників вжиття ними заходів до виконання виконавчих документів.

Відповідно до пп. 3 п. 9 Порядку орган Казначейства повертає виконавчий документ стягувачеві у разі, коли боржник не має відкритих рахунків в органі Казначейства або в органі Казначейства відкрито боржнику лише рахунок із спеціальним режимом використання, крім випадків виконання рішень суду про стягнення коштів, боржником за яким є державний орган згідно із Законом України «Про гарантії держави щодо виконання судових рішень».

Згідно з пп. 16-21 Порядку органи Казначейства за судовими рішеннями про стягнення надходжень бюджету здійснюють безспірне списання коштів державного та місцевих бюджетів: 1) для повернення надмірно та/або помилково сплачених податків і зборів та інших доходів бюджету; 2) що надійшли в результаті повернення бюджетних позичок, фінансової допомоги, наданої на поворотній основі, та кредитів, у тому числі залучених державою або під державні гарантії; 3) що надійшли від реалізації конфіскованого або зверненого судом у дохід держави майна, іншого майна, у тому числі валютних цінностей, що переходять у власність держави, вилученого уповноваженими державними органами; 4) що надійшли в результаті конфіскації національної або іноземної валюти; 5) що надійшли в інший установлений законодавством спосіб; 6) з метою забезпечення бюджетного відшкодування податку на додану вартість та/або пені, нарахованої на заборгованість державного бюджету з відшкодування такого податку.

В силу вимог п. 24 наведеного Порядку стягувачі, на користь яких прийняті рішення про стягнення коштів з рахунків боржника, подають до органу Казначейства, в якому обслуговується боржник (відкриті рахунки), або за його місцезнаходженням документи, зазначені у п. 6 цього Порядку.

Пунктом 26 Порядку передбачено, що безспірне списання коштів з рахунків розпорядників (бюджетних установ) та одержувачів бюджетних коштів, на яких обліковуються кошти загального та спеціального фондів відповідного бюджету, здійснюється в межах бюджетних асигнувань, передбачених у затвердженому кошторисі або плані використання бюджетних коштів, та у разі наявності на його рахунках для обліку відкритих асигнувань (залишків коштів на рахунках).

Згідно з п. 31 Порядку у разі коли за визначеними органом Казначейства кодами класифікації видатків бюджету, за якими здійснюється безспірне списання коштів, відсутні відкриті асигнування (кошти на рахунках) або до кінця бюджетного періоду їх недостатньо для виконання судового рішення, орган Казначейства надсилає боржнику або бюджетній установі, що здійснює централізоване обслуговування боржника, вимогу щодо необхідності вжиття заходів для встановлення таких асигнувань або здійснення інших дій, спрямованих на виконання судового рішення (…). Боржник або бюджетна установа, що здійснює централізоване обслуговування боржника, зобов`язані протягом одного місяця після надходження зазначеної вимоги надіслати органу Казначейства письмове повідомлення про заходи, вжиті ними з метою виконання судового рішення, та у разі, коли в результаті здійснення таких заходів не забезпечено виконання судового рішення у повному обсязі, - надсилати щомісяця повідомлення про вжиті заходи. Безспірне списання коштів здійснюється з моменту відкриття відповідних асигнувань (…).

Приписами ст. 1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» визначено, що представницький орган місцевого самоврядування виборний орган (рада), який складається з депутатів і відповідно до закону наділяється правом представляти інтереси територіальної громади і приймати від її імені рішення; районні та обласні ради органи місцевого самоврядування, що представляють спільні інтереси територіальних громад сіл, селищ та міст.

В силу вимог ч. 1 ст. 10 Закону України «Про місцеве самоврядування» сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами.

Статтею 16 Закону України «Про місцеве самоврядування» передбачено, що органи місцевого самоврядування є юридичними особами і наділяються цим та іншими законами власними повноваженнями, в межах яких діють самостійно і несуть відповідальність за свою діяльність відповідно до закону.

Матеріальною і фінансовою основою місцевого самоврядування є, зокрема, доходи місцевих бюджетів та інші кошти, що є у комунальній власності територіальних громад сіл, селищ, міст, районів у містах. Місцеві бюджети є самостійними, вони не включаються до Державного бюджету України, бюджету Автономної Республіки Крим та інших місцевих бюджетів.

Отже, з огляду на зазначені приписи законодавства, Черкаська міська рада є власником майна, у тому числі й доходів місцевих бюджетів, інших коштів тощо.

Статтею 1 Бюджетного кодексу України визначено, що місцевий бюджет це нормативно-правовий акт відповідної місцевої ради, виданий в установленому порядку, що затверджує місцевий бюджет та визначає повноваження відповідного виконавчого органу місцевого самоврядування здійснювати виконання місцевого бюджету протягом бюджетного періоду.

Черкаська міська рада згідно з даними з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань є самостійною юридичною особою з організаційно-правовою формою "орган місцевого самоврядування".

За вимогами ч. 1 ст. 96 Цивільного кодексу України юридична особа самостійно відповідає за своїми зобов`язаннями.

Відповідно до пп. 1 п. 9 Прикінцевих та перехідних положень Бюджетного кодексу України рішення суду про стягнення (арешт) коштів державного бюджету (місцевих бюджетів) виконується виключно Казначейством України.

Однак при цьому органи Державної казначейської служби не є органами примусового виконання судових рішень і тому не можуть здійснювати заходи з примусового виконання виконавчих документів суду у порядку, визначеному ЗУ "Про виконавче провадження" для державних та приватних виконавців.

Органи Казначейства, в межах наданих повноважень Законом України «Про виконавче провадження», Порядком № 845, під час виконання рішення суду про стягнення коштів з боржників органів місцевого самоврядування, здійснюють лише безспірне списання коштів з рахунків боржників, які відкриті в органах Казначейства.

Згідно з абз. 1 пп. 2 п. 9 та абз. 2 п. 2 Порядку органи казначейства змушені повертати виконавчі документи у разі, якщо боржником визначено не розпорядника бюджетних коштів.

Відповідно до ч. 1, ч. 2 ст. 11 Закону України «Про місцеве самоврядування» виконавчими органами сільських, селищних, міських, районних у містах (у разі їх створення) рад є їх виконавчі комітети, відділи, управління та інші створювані радами виконавчі органи. Виконавчі органи сільських, селищних, міських, районних у містах рад є підконтрольними і підзвітними відповідним радам, а з питань здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади також підконтрольними відповідним органам виконавчої влади.

Згідно з ч. 2 ст. 64 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» сільські, селищні, міські, районі в містах (у разі їх створення) ради та їх виконавчі органи самостійно розпоряджаються коштами відповідних місцевих бюджетів, визначають напрями їх використання.

Статтею 2 Бюджетного Кодексу України визначено, що головні розпорядники бюджетних коштів - бюджетні установи в особі їх керівників, які відповідно до статті 22 цього Кодексу отримують повноваження шляхом встановлення бюджетних призначень.

Заявником, як виконавцем стягнення за судовим рішенням у даній справі, Управлінням Казначейської служби України, було встановлено, що представницький орган територіальної громади, Черкаська міська рада, не має відкритого на своє ім`я рахунку в органах Казначейства.

Доказів протилежного з боку Черкаської міської ради суду не подано.

Тому виконання рішення визначеним судом способом (стягнення коштів з місцевого бюджету Черкаської міської територіальної громади) є неможливим.

Черкаська міська рада це орган місцевого самоврядування, відповідно Закон України «Про гарантії держави щодо виконання судових рішень» на нього не розповсюджується, адже відповідно до частини 1 статті 2 цього Закону, Держава гарантує виконання рішення суду про стягнення коштів, боржником за яким є: державний орган, державне підприємство та юридична особа, примусово реалізація майна якої заборонена відповідно до законодавства.

Пункт 47 Порядку № 845 також стосується тільки безспірного списання коштів державного бюджету за бюджетною програмою для забезпечення виконання судових рішень та виконавчих документів відповідно до Закону України «Про гарантії держави щодо виконання судових рішень».

В системі органів місцевого самоврядування в місті Черкаси розподіляються повноваження Черкаської міської ради та її виконавчого комітету та між відповідними структурними підрозділами департаментами/ управліннями Черкаської міської ради, які визначені головними розпорядниками додатком № 3 рішення міської ради «Про бюджет Черкаської міської територіальної громади на 2024 рік )» від 22.12.2023 № 51-41.

І саме департаменти/управління, як юридичні особи головні розпорядники (розпорядники) бюджетних коштів Черкаської міської територіальної громади, мають відкриті рахунки в органах казначейства та обслуговуються в Управлінні. Кожен з департаментів/управлінь відповідальний за конкретний визначений напрямок діяльності виконавчого комітету Черкаської міської ради.

Заявником також вказано і надано суду докази, що на запити Управління КСУ від 19.07.2024 № 04-11-07/1442 та № 04-11-07/901 (а.с. 180 том 5), Черкаська міська рада листом від 02.08.2024 № 10478/17828-01-20 (а.с. 181 том 5) повідомила, що для виконання наказу суду від 13.05.2024 вважає за необхідне звернутись виконавцю, Управлінню державної казначейської служби України у м. Черкаси Черкаській області, до суду із заявою щодо зміни способу або порядку виконання рішення суду, шляхом внесення зміни у резолютивній частині наказу, а саме на "стягнути з Черкаської міської ради за рахунок бюджетних асигнувань Департаменту архітектури та містобудування Черкаської міської ради, на користь КЕВ м. Біла Церква 2481,00 грн на відшкодування сплаченого судового збору"

За доводами заявника, оскільки позов у справі стосувався земельних відносин, рішення у справі може бути виконано шляхом стягнення коштів з Черкаської міської ради за рахунок бюджетних асигнувань Департаменту архітектури та містобудування Черкаської міської ради.

З приводу розробленої Черкаською міською радою Програми забезпечення виконання судових рішень на 2024-2025 роки (затверджена рішенням Черкаської міської ради від 28.03.2024 №55-9), Управління державної казначейської служби України у м. Черкаси Черкаській області у своїй заяві від 09.08.2024 повідомляє, що рішення у даній справі не передбачено до виконання відповідальним виконувачем цієї програми - Департаментом управління справами та юридичного забезпечення Черкаської міської ради.

Отже стягнення коштів судового збору за рішенням у справі є можливим за рахунок загальних бюджетних асигнувань Департаменту архітектури та містобудування Черкаської міської ради, яке будучи розпорядником бюджетних коштів, має відкриті рахунки в органах Казначейства.

Заперечень на спростування таких доводів заявника учасниками справи, та , зокрема, Черкаською міською радою, суду не подано.

З підстав викладеного, з огляду на те, що Черкаська міська рада, як представницький орган територіальної громади не є головним розпорядником коштів місцевого бюджету Черкаської міської територіальної громади та не включена до мережі головних розпорядників коштів міського бюджету при виконанні програм і заходів державного та місцевих бюджетів, не має власних рахунків в органах державного казначейства, суд дійшов висновку, що з метою реального виконання рішення суду у даній справі в частині стягнення присуджених до відшкодування з Черкаської міської ради коштів судового збору в розмірі 2481,00 грн., виконання належить здійснювати за рахунок бюджетних асигнувань Департаменту архітектури та містобудування Черкаської міської ради.

Отже заява Управління Державної казначейської служби України в м. Черкасах Черкаської області від 09.08.2024 про зміну способу або порядку виконання наказу у справі № 925/623/23 в порядку ст. 331 ГПК України підлягає до повного задоволення.

Керуючись ст. 234, 331 ГПК України, -

УХВАЛИВ:

Заяву від 09.08.2024 Управління державної казначейської служби України у м. Черкаси Черкаської області про зміну способу та порядку виконання наказу Господарського суду Черкаської області від 13.05.2024 задовольнити повністю.

Змінити спосіб виконання рішення суду від 23.10.2023 року на підставі наказу від 13.05.2024 та стягнути з Черкаської міської ради (код 25212542, м. Черкаси, вул. Б. Вишневецького, 36) за рахунок бюджетних асигнувань Департаменту архітектори та містобудування Черкаської міської ради (код 38715770, м. Черкаси, вул. Б. Вишневецького, 36) на користь КЕВ м. Біла Церква (код 08167863, Київська область, м. Біла Церква, вул. Ярмаркова, 1) - 2481,00 грн. на відшкодування сплаченого судового збору.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання 21 серпня 2024 року.

Ухвалу може бути оскаржено до Північного апеляційного господарського суду протягом 10 днів.

Ухвала є невід`ємною частиною рішення від 23 жовтня 2023 року та наказу від 13 травня 2024 року у справі № 925/623/22.

Повний текст ухвали складено 26 серпня 2024 року

Суддя Н.М. Спаських