УХВАЛА

м. Київ

21.08.2024Справа № 910/6818/24
Господарський суд міста Києва у складі судді Турчина С.О. за участю секретаря судового засідання Божка Д.О., розглянувши матеріали справи

за позовом Приватного акціонерного товариства "СТРАХОВА КОМПАНІЯ "АРСЕНАЛ СТРАХУВАННЯ"

до Приватного акціонерного товариства "СТРАХОВА КОМПАНІЯ "АЛЬФА СТРАХУВАННЯ"

про стягнення 29191,90 грн

Представники сторін:

від позивача: не з`явився

від відповідача: не з`явився

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Приватне акціонерне товариство "СТРАХОВА КОМПАНІЯ "АРСЕНАЛ СТРАХУВАННЯ" звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до Приватного акціонерного товариства "СТРАХОВА КОМПАНІЯ "АЛЬФА СТРАХУВАННЯ" про стягнення 29191,90 грн як відшкодування витрат, заподіяних позивачеві.

Позовні вимоги мотивовані тим, що ПрАТ "СТРАХОВА КОМПАНІЯ "АРСЕНАЛ СТРАХУВАННЯ" на підставі договору добровільного страхування наземного транспорту "Каско 50/50" №2402/19-Т/К/13 від 30.09.2019 внаслідок настання страхової події - дорожньо-транспортної пригоди, виплачено страхове відшкодування, а тому до позивача, відповідно до положень ст. 27 Закону України "Про страхування" та ст.993 Цивільного кодексу України, перейшло право вимоги до особи, відповідальної за завдану шкоду. Оскільки цивільна відповідальність власника/водія транспортного засобу "Mitsubishi", державний номерний знак НОМЕР_1 , з вини водія якого трапилось ДТП, була застрахована в ПрАТ "СТРАХОВА КОМПАНІЯ "АЛЬФА СТРАХУВАННЯ", останнє несе відповідальність за завдані внаслідок настання дорожньо-транспортної пригоди збитки у сумі 59720,76 грн. Відповідач виплатив страхове відшкодування частково у сумі 30528,86 грн, а відтак невиплаченою залишається сума збитків у розмірі 29191,90 грн.

Господарський суд міста Києва ухвалою від 06.06.2024 прийняв позовну заяву до розгляду, відкрив провадження у справі №910/6818/24, розгляд справи постановив здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (без проведення судового засідання).

24.06.2024 до суду від відповідача надійшов відзив на позовну заяву.

03.07.2024 до суду від позивача надійшла відповідь на відзив.

Розглянувши матеріали справи, враховуючи обставини наведені сторонами у своїх заявах по суті, керуючись приписами ч.5 ст.252 Господарського процесуального кодексу України, з метою повного та всебічного встановлення обставин даної справи, суд дійшов висновку про необхідність призначення справи №910/6818/24 до розгляду у судовому засіданні з викликом сторін.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 05.08.2024 призначено судове засідання у справі №910/6818/24 на 21.08.2024 викликано у судове засідання представників учасників справи, та визнано явку сторін в судове засідання обов`язковою, суд постановив позивачу надати повний текст договору добровільного страхування наземного транспорту "Каско 50/50" №2402/19-Т/К/13 від 30.09.2019; першу сторінку рахунку № 00016 від 09.01.2020 на суму 38234,59 грн; письмові пояснення щодо рахунку № 00016 від 09.01.2020 на сум 42482,86 грн, який надсилався відповідачу разом із претензією.

У судове засідання 21.08.2024 представники сторін не з`явились.

Судом встановлено наявність підстав, визначених п. 4 ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України, для залишення позову у справі №910/6818/24 без розгляду, з огляду на таке.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначена рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Процесуальний порядок провадження у господарських справах визначається Господарським процесуальним кодексом України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови реалізації процесуальних прав і обов`язків суб`єктів господарсько-процесуальних правовідносин та їх гарантій.

Відповідно до частин першої-четвертої статті 13 ГПК України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Згідно зі статтею 14 ГПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Дії суду у випадку неявки в судове засідання учасника справи визначені у статті 202 ГПК України, відповідно до частини четвертої якої у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Одночасно у пункті 4 частини першої статті 226 ГПК України передбачено, що суд залишає позов без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, або позивач (його представник) не з`явився у підготовче засідання чи у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Отже, системний аналіз змісту частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 ГПК України свідчить про те, що процесуальним наслідком неявки позивача в судове засідання є залишення позову без розгляду.

Залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду господарським судом справи без прийняття рішення суду по суті спору у зв`язку з виявленням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому, наслідком якої є можливість повторного звернення до суду з тотожним позовом.

Правове значення для прийняття судом рішення про залишення позову без розгляду з підстави нез`явлення позивача у судове засідання, передбаченої цими нормами процесуального права, має одночасна наявність таких обставин, так звані умови для залишення позову без розгляду у випадку неявки позивача в судове засідання:

1) належне повідомлення судом позивача про час і місце судового засідання;

2) неявка позивача в судове засідання або неповідомлення позивачем суду причин його неявки в судове засідання;

3) неподання позивачем суду заяви про розгляд справи за його відсутності.

При цьому зміст частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 ГПК України свідчить про те, що передбачена цими нормами процесуального права така процесуальна дія суду як залишення позову без розгляду з підстави нез`явлення позивача у судове засідання та неповідомлення про причини своєї неявки не залежить від того, чи була визнана судом явка позивача в судове засідання обов`язковою (така правова позиція викладена у постанові Верховного Суду у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 17.11.2022 у справі № 905/458/21).

Суд зазначає, що належне повідомлення про дату, час і місце розгляду справи є передумовою застосування до позивача такої процесуальної дії як залишення позову без розгляду. Це випливає з частини першої статті 202 ГПК України, за змістом якої будь-які питання наслідків неявки у судове засідання будь-якого учасника справи розглядаються за умови, що він був належним чином повідомлений про дату, час і місце цього засідання.

Про судове засідання 21.08.2024 позивач повідомлявся ухвалою суду від 05.08.2024.

Ухвала від 05.08.2024 отримана позивачем 06.08.2024, що підтверджується повідомленням про доставлення процесуального документа до електронного кабінету позивача.

При цьому, суд визнав явку позивача в судове зсідання обов`язковою та витребував у позивача документи, необхідні для вирішення спору.

Враховуючи неявку уповноваженого представника позивача у судове засідання з розгляду справи по суті 21.08.2024, ненадання витребуваних судом документів, та відсутність клопотання про розгляд справи за відсутністю представника позивача і будь-яких повідомлень з приводу неявки його представника в судове засідання, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення позовної заяву без розгляду на підставі ч. 4 ст. 202, п. 4 ч. 1 ст.226 ГПК України

При цьому, суд враховує те, що відповідно до правової позиції, викладеної у постанові Верховного Суду у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 17.11.2022 у справі № 905/458/21, суд може розглянути можливість вирішення спору за відсутності позивача (з`ясувати, чи не перешкоджає нез`явлення позивача вирішенню спору) лише якщо від позивача надійшло клопотання про такий розгляд (про розгляд справи за відсутності позивача). У разі, якщо від позивача до суду не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд не має права розглядати справу, а тому не зобов`язаний надавати оцінку наявності такої можливості.

Позивачем не заявлялось будь-яких клопотань про розгляд справи за його відсутності.

В той же час, суд зазначає, що для вирішення спору по суті суд ухвалою від 05.08.2024 постановив позивачу надати повний текст договору добровільного страхування наземного транспорту "Каско 50/50" №2402/19-Т/К/13 від 30.09.2019; першу сторінку рахунку № 00016 від 09.01.2020 на суму 38234,59 грн; письмові пояснення щодо рахунку № 00016 від 09.01.2020 на сум 42482,86 грн, який надсилався відповідачу разом із претензією.

Відсутність в матеріалах справи вказаних доказів, а також пояснень позивача щодо обставин існування рахунків з однаковими реквізити на різні суми перешкоджає повному та всебічному з`ясуванню обставин справи та можливості вирішення спору по суті.

Крім того, у даному випадку суд враховує правові висновки, викладені у постанові Верховного Суду від 12.12.2023 у справі № 909/811/22 про те, що норми, закріплені у частині четвертій статті 202 та у пункті 4 частини першої статті 226 ГПК України, за методом правового регулювання є імперативними, що означає те, що відповідно до цих норм процесуального права у разі неявки позивача в судове засідання за умови, що він був належним чином повідомлений про час і місце судового засідання, не повідомив суд про причини його неявки та не надав суду заяви про розгляд справи за його відсутності, суд має імперативний процесуальний обов`язок залишити позов без розгляду.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини щодо застосування статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визнає, що доступ до суду не є абсолютним і національним законодавством може обмежуватись, зокрема для дотримання правил судової процедури і це не є порушенням права на справедливий суд (рішення у справі "Станков проти Болгарії" від 12.07.2007).

Отже, залишення позовної заяви без розгляду через неявку позивача у судове засідання у разі ненадання ним заяви про розгляд справи за його відсутності не призводить до порушення права на справедливий судовий розгляд.

Частиною 2 статті 226 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що про залишення позову без розгляду постановляється ухвала, в якій вирішуються питання про розподіл між сторонами судових витрат, про повернення судового збору з бюджету.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 7 Закону України "Про судовий збір", сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням).

З огляду на підстави залишення позову без розгляду, повернення судового збору за розгляд справи не здійснюється.

Суд звертає увагу позивача на приписи ч.4 ст.226 Господарського процесуального кодексу України, згідно із якими особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення обставин, що були підставою для залишення позову без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Керуючись ст. 226, ст. 233, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Позов Приватного акціонерного товариства "СТРАХОВА КОМПАНІЯ "АРСЕНАЛ СТРАХУВАННЯ" до Приватного акціонерного товариства "СТРАХОВА КОМПАНІЯ "АЛЬФА СТРАХУВАННЯ" про стягнення 29191,90 грн - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та може бути оскаржена у порядку і строк, встановлені ст.256, 257 Господарського процесуального кодексу

Дата підписання ухвали: 22.08.2024.

Суддя С. О. Турчин