ПІВНІЧНО-ЗАХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

"30" серпня 2024 р. Справа № 918/306/24

Суддя (суддя-доповідач у справі) Північно-західного апеляційного господарського суду Тимошенко О.М., перевіривши матеріали апеляційної скарги Приватного акціонерного товариства "Маяк" на рішення Господарського суду Рівненської області від 16.05.2024 (суддя Горплюк А.М., повний текст складено 21.05.2024) та на додаткове рішення Господарського суду Рівненської області від 04.06.2024 (суддя Горплюк А.М., повний текст складено 05.06.2024) у справі № 918/306/24

за позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Миру 12"

до Приватного акціонерного товариства "Маяк"

про стягнення заборгованості в сумі 207 030, 64 грн

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Господарського суду Рівненської області від 16.05.2024 позов задоволено. Стягнуто з Приватного акціонерного товариства "Маяк" на користь Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Миру 12" заборгованість по внеску на управління багатоквартирним будинком в розмірі 129 910,00 грн, заборгованість по внеску на капітальний ремонт будинку в розмірі 10 943,50 грн; 66 177,14 грн інфляційних втрат та судовий збір в розмірі 3 105,46 грн.

Додатковим рішенням Господарського суду Рівненської області від 04.06.2024 задоволено заяву представника позивача - адвоката Шендери О.М. про ухвалення додаткового рішення. Стягнуто з Приватного акціонерного товариства "Маяк" на користь Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Миру 12" судові витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 7 000,00 грн.

Не погоджуючись із вказаними рішеннями суду першої інстанції, відповідач звернувся з апеляційною скаргою, в якій просить останні скасувати та прийняти нове рішення про відмову у задоволенні позовної заяви та заяви про ухвалення додаткового рішення.

Одночасно скаржник просить поновити строк на подання апеляційної скарги.

Апеляційна скарга подана нарочно 20.08.2024 (згідно відмітки канцелярії суду).

Листом від 20.08.2024 матеріали справи витребувано із Господарського суду Рівненської області.

Матеріали справи № 918/306/24 надійшли до Північно-західного апеляційного господарського суду 27.08.2024.

Дослідивши матеріали апеляційної скарги та додані до неї документи, суддя дійшов висновку, що подана скаржником апеляційна скарга не відповідає вимогам Глави 1 Розділу IV Господарського процесуального кодексу (ГПК) України з огляду на таке.

Згідно ч. 1 ст. 256 ГПК України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів, а на ухвалу суду - протягом десяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

В силу ч. 2 ст. 256 ГПК України, учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: 1) рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; 2) ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом десяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Питання поновлення та продовження процесуальних строків врегульовано нормами ст. 119 ГПК України, згідно з ч. 1 якої суд, за заявою учасника справи, поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

У розумінні ст. 86 ГПК України питання про поважність причин пропуску процесуального строку вирішується судом за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

З правового контексту наведених норм слідує, що законодавець не передбачив обов`язку суду автоматично відновлювати пропущений строк за наявності відповідного клопотання заявника, оскільки у кожному випадку суд має чітко визначити, з якої саме поважної причини такий строк було порушено скаржником, та чи підлягає він відновленню. Відтак, суд може відновити пропущений процесуальний строк лише у виняткових випадках, тобто причини відновлення таких строків повинні бути не просто поважними, але й мати такий характер, не зважати на який було би несправедливим і таким, що суперечить загальним засадам законодавства.

Для поновлення процесуального строку суд має встановити відповідні обставини, задля чого заявник має довести суду їх наявність та непереборність, у зв`язку з тим, що фактично норма про можливість поновлення процесуальних строків є, по суті, пільгою, яка може застосовуватись як виняток із загального правила, оскільки в іншому випадку нівелюється значення чіткого визначення законодавцем кожного з процесуальних строків.

Скаржник повинен враховувати, що звернення з апеляційною скаргою поза встановленим процесуальним законом строком оскарження судового рішення покладає на нього обов`язок доведення та обґрунтування відповідних обставин, що зумовили пропуск цього строку.

Оскаржувані рішення ухвалені судом першої інстанції 16.05.2024 (повний текст складено 21.05.2024) та 04.06.2024 (повний текст складено 05.06.2024). Відтак строки, встановлені для їх апеляційного оскарження, обраховані з дати складення повного тексту, закінчилися 11.06.2024 та 26.06.2024 відповідно.

Як зазначено вище, скаржник звернувся до суду із апеляційною скаргою лише 20.08.2024, тобто з пропуском встановленого законом строку на апеляційне оскарження судового рішення.

Звертаючись з клопотанням про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження апелянт вказує що оскаржувані судові рішення не отримував, а з їх змістом уповноважений представник відповідача ознайомився 14.08.2024 на підставі поданого через канцелярію суду першої інстанції клопотання.

Разом з цим встановлено, що в матеріалах справи наявні повернені не вручені поштові рекомендовані відправлення відповідачу - ПрАТ "Маяк" (м. Рівне, пр. Миру, буд. 12, 33013) із відміткою "адресат відсутній за вказаною адресою".

З Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань вбачається, що місцезнаходження юридичної особи Приватне акціонерне товариство "Маяк" () зареєстровано за адресою 33013, Рівненська обл., м. Рівне, проспект Миру, буд. 12, а будь - яка інша поштова адреса для надсилання стороні судової кореспонденції суду невідома.

Суд звертає увагу, що збирання доказів у господарських справах не є обов`язком суду, відтак за відсутності інших відомостей про місцеперебування чи засобів для комунікації, відповідач вважається повідомленим належним чином.

Поряд з цим судом відмічається, що подана апеляційна скарга аналогічно містить адресу скаржника: 33013, м. Рівне, проспект Миру, 12, та будь-яких пояснень з приводу неотримання власної кореспонденції скаржником за вказаною адресою не наведено.

Отже, скаржником не наведено обставин та доказів на підтвердження поважних причин несвоєчасного подання апеляційної скарги, а вказані у клопотанні обставини не можуть бути визнані судом поважними, адже не є об`єктивно непереборними.

Встановлений ст. 119 ГПК України строк подання апеляційної скарги і є тим обмеженням доступу до суду, що забезпечує дотримання принципу юридичної визначеності. У разі відсутності поважних причин та правових підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження такі обмеження правомірно застосовуються судом.

Зважаючи на приписи ст. 74 ГПК України, поважність обставин, які стали причиною пропуску встановленого законом процесуального строку повинна доводити та сторона, яка на такі обставини посилається.

Відповідно до положень ч. 3 ст. 260 ГПК України, апеляційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених ст. 256 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому, протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції із заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Разом з цим, згідно з п. 2 ч. 2 ст. 258 ГПК України в апеляційній скарзі мають бути зазначені, зокрема, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Згідно статті 6 ГПК України, суд направляє судові рішення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу до їхніх електронних кабінетів, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням ЄСІТС, в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про ЄСІТС.

Адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в ЄСІТС в обов`язковому порядку.

Процесуальні наслідки, передбачені ГПК України у разі звернення до суду з документом особи, яка зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Зазначені положення законодавства передбачають обов`язок зареєструвати електронний кабінет в ЄСІТС та можливість здійснення процесуального представництва юридичної особи адвокатом, зокрема, шляхом подання документів до суду через електронні кабінети в ЄСІТС або в паперовій формі.

При цьому, якщо реєстрація електронного кабінету в Єдиній судовій інформаційно - телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суперечить релігійним переконанням особи, яка зобов`язана його зареєструвати відповідно до цієї частини, передбачені цим Кодексом процесуальні наслідки звернення до суду такою особою без реєстрації електронного кабінету у вигляді залишення її документа без руху, його повернення або залишення без розгляду не застосовуються за умови, що особа заявила про такі обставини одночасно із поданням відповідного документа шляхом подання окремої обґрунтованої письмової заяви.

Судом встановлено, що апеляційна скарга подана представником ПрАТ "Маяк" - адвокатом Гольонко Маргаритою Миколаївною нарочно безпосередньо до суду апеляційної інстанції, при цьому відомості про наявність у скаржника та його представника електронних кабінетів підсистеми "Електронний суд"ЄСІТС відсутні.

Частиною 2 ст. 260 ГПК України встановлено, що до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених ст. 258 цього Кодексу, а також подана особою, яка відповідно до ч. 6 ст. 6 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення ст. 174 цього Кодексу.

Згідно з ч. 2 ст. 174 ГПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави, визначеної абзацом другим частини першої цієї статті, суд у такій ухвалі зазначає про обов`язок такої особи зареєструвати електронний кабінет відповідно до статті 6 цього Кодексу.

Одночасно, суд роз`яснює, що на виконання даної ухвали необхідно подати саме заяву/клопотання про усунення недоліків, а не нову апеляційну скаргу.

Керуючись статтями 174, 234, 258, 260 Господарського процесуального кодексу України, суддя

УХВАЛИВ:

1. Апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства "Маяк" на рішення Господарського суду Рівненської області від 16.05.2024 та на додаткове рішення Господарського суду Рівненської області від 04.06.2024 у справі № 918/306/24 залишити без руху.

2. Запропонувати апелянту усунути встановлені при поданні апеляційної скарги недоліки, подавши до суду клопотання про поновлення пропущеного строку для подання апеляційної скарги із зазначенням інших підстав (за наявності таких) та надати докази реєстрації електронного кабінету в підсистемі "Електронний суд" Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи шляхом подання відповідної заяви протягом десяти днів із дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху.

4. Роз`яснити скаржнику, що при невиконанні вимог даної ухвали, апеляційна скарга вважається неподаною та повертається останньому.

5. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею-доповідачем та не підлягає оскарженню.

Суддя Тимошенко О.М.