ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХМЕЛЬНИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
_____________________________________________________________________________
РІШЕННЯ

"27" серпня 2024 р. Справа № 924/446/24

м. Хмельницький

Господарський суд Хмельницької області у складі судді Заверухи С.В., за участю секретаря судового засідання Тлусти У.О., розглянувши у залі судового засідання № 204 справу

за позовом Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області, м. Хмельницький

до Судилківської сільської ради, с. Судилків Шепетівського району Хмельницької області

про стягнення 1326299,58 грн шкоди,

представники сторін:

від позивача: Тесляр О.О. - представник згідно виписки

від відповідача: не з`явився.

У судовому засіданні 27.08.2024р. відповідно до ст. 240 ГПК України проголошено вступну та резолютивну частини рішення у справі.

Процесуальні дії по справі.

Ухвалою господарського суду Хмельницької області від 13.05.2024р. відкрито провадження у справі № 924/446/24 в порядку розгляду за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання по справі, надано строк для подання відзиву та відповіді на відзив.

Ухвалою господарського суду Хмельницької області від 13.08.2024р. закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.

Виклад позицій учасників судового процесу, заяви, клопотання.

Державна екологічна інспекція у Хмельницькій області звернулася до суду з позовом, у якому просить стягнути з Судилківської сільської ради 1326299,58 грн шкоди, заподіяної порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища. В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що в ході проведення 31.01.2023р. заходу з виїздом на місцевість для перевірки фактів викладених у зверненні Судилківської сільської ради від 04.01.2023р., посадовими особами Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області на території ботанічної пам`ятки природи місцевого значення "Огрудок" виявлено незаконну рубку дерев різних порід та діаметрів, що зафіксовано в акті перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства. По вказаному факту Шепетівською окружною прокуратурою внесено відомості до ЄРДР за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 246 КК України, проте, в подальшому, слідчим ВРЗ у сфері господарської та службової діяльності СВ Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області 31.03.2023р. прийнято рішення про закриття зазначеного кримінального провадження. Згідно розрахунку шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу внаслідок незаконної рубки дерев в межах ботанічної пам`ятки природи місцевого значення "Огрудок" площею 8,2 га, сума шкоди складає 1326299,58 грн.

Представником позивача подано до суду відповідь на відзив від 10.06.2024р., у якій з посиланням на норми ст.ст. 5, 15, 34, 41, 68, 69 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища", ст. 64 Закону України "Про природно-заповідний фонд України", а також на зміст охоронного зобов`язання від 03.08.2022р. № 59, відповідно до якого Судилківській сільській територіальній громаді передано під охорону та дотримання встановленого режиму територію ботанічної пам`ятки природи місцевого значення "Огрудок", зазначає, що в діях відповідача є протиправна поведінка, наявність шкоди, а також причинний зв`язок між протиправною поведінкою та заподіяною шкодою, що є необхідною умовою для застосування до нього встановленої законодавством відповідальності у вигляді відшкодування шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу. При цьому, позивачем зазначено, що протиправне винне діяння відповідача полягає у протиправній бездіяльності у вигляді не вчинення дій щодо забезпечення належної охорони території та збереження природних комплексів території (об`єкта) природно-заповідного фонду, а також невжиття заходів щодо попередження шкідливого впливу на територію (об`єкт) природно-заповідного фонду, внаслідок чого останньому було нанесено шкоду (збитки) третіми (невстановленими) особами. Відповідачем, як відмічає позивач, не доведена відсутність його вини у порушенні природоохоронного законодавства.

09.07.2024р. представником позивача подано додаткові пояснення по справі, у яких звернуто увагу на те, що під порубкою розуміється повне відокремлення дерева або чагарника від кореня будь-яким способом (спилювання, зрубування, повалення транспортним засобом тощо). Незаконна порубка дерев і чагарників у лісах, захисних та інших лісових насадженнях визнається закінченим злочином з моменту заподіяння в результаті незаконної порубки лісу істотної шкоди, а вчинення таких дій у заповідниках або на територіях та об`єктах природно-заповідного фонду, або в інших особливо охоронюваних лісах з моменту відокремлення дерева або чагарника від кореня або заподіяння зазначеним представникам флори пошкоджень, які викликають їх загибель або припинення росту. Також зазначено, що відповідно до абзацу п`ятнадцятого пункту 5 Санітарних правил у заповідних зонах біосферних заповідників, національних природних і регіональних ландшафтних парків, на території природних заповідників, пам`яток природи, пралісових пам`яток природи, в тому числі в охоронних зонах завширшки не менше подвійної висоти деревостану пралісу, що установлюються навколо пралісових пам`яток природи, в пралісах, квазіпралісах, природних лісах заповідних урочищах, забороняється проведення санітарних рубок усіх видів, вирубування дуплястих, сухостійних, фаутних дерев та ліквідація захаращеності.

Таким чином, ліквідація дерев з поваленими та зламаними стовбурами, тобто таких, що лежать на поверхні ґрунту є заходом, що називається «рубка», така рубка повалених чи зламаних дерев, згідно із статтями 19, 67, 70 Лісового кодексу України, являється «заготівлею деревини», право на заготівлю деревини з поваленими стовбурами належить виключно власникам лісів і постійним лісокористувачам, та заготівля деревини з сухих дерев чи поваленими та зламаними стовбурами на території лісу відноситься до спеціального використання лісових ресурсів, а отже така заготівля потребує спеціального дозволу.

Представником відповідача подано до суду відзив на позовну заяву від 30.05.2024р., у якому просить відмовити у задоволенні позову. В обґрунтування своїх заперечень відповідач зазначає, що за результатами розгляду справи про адміністративне правопорушення в діях голови Судилківської сільської ради судом не було встановлено складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 91 КУпАП, тобто порушення правил охорони та використання територій та об`єктів природно-заповідного фонду, тому провадження у справі було закрите у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення, що підтверджується постановою від 29.03.2023р. у справі № 688/595/23. З наведеного, як стверджує відповідач, встановлено відсутність вини уповноваженої особи місцевого самоврядування щодо порушення правил охорони та використання територій та об`єктів природно-заповідного фонду, що у свою чергу виключає відповідальність за заподіяну шкоду. Крім того, відповідач відзначає, що у кримінальному провадженні, розпочатого за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 246 КК України, було прийнято рішення про закриття зазначеного кримінального провадження у порядку п. 1 ч. 1 ст. 284 КПК України. Тобто в межах досудового розслідування було встановлено відсутність події кримінального правопорушення, що у свою чергу свідчить, що не було самого факту (події) правопорушення. Із копії протоколу огляду місяця події від 03.03.2023р. взагалі не вбачається факту незаконного зрізання 25 дерев, оскільки, як зазначено в акті, дерева були повалені внаслідок природних явищ та із вивернутим корінням.

18.06.2024р. відповідачем подано до суду заперечення на відповідь на відзив, де зазначає, зокрема, що у відповіді на відзив фактично нового обґрунтування заявлених вимог (зміна підстав позову), а також з обґрунтування власне самого позову слідує, що позивач не тільки не визначився з предметом доказування у цій справі, яким перш за все є доведення наявності зі сторони відповідача факту порушення вимог природоохоронного законодавства, які спричинили заявлені позивачем збитки, а й взагалі не визначився, які саме вимоги природоохоронного та/ чи законодавства про природно-заповідний фонд, чи які (одна чи всі) вимоги охоронного зобов`язання не дотримані Судилківською сільською радою. Крім того, відповідач зазначає, що з протоколу огляду місця події від 03.03.2023 року, який за своєю суттю був спрямований на отримання (збирання) доказів (підтвердження чи спростування факту незаконної порубки) взагалі не підтверджується факту незаконної порубки 25 (двадцяти п`яти) дерев різних порід, про які вказує Державна екологічна інспекція у Хмельницькій області. Водночас, факт закриття кримінального провадження за відсутністю події кримінального правопорушення об`єктивно підтверджує, що в принципі не було незаконної порубки дерев. Разом з цим, з протоколу огляду місця події від 03.03.2023 року підтверджується саме факт повалення дерев внаслідок природних явищ. Відтак, поданий позивачем протокол огляду місця події від 03.03.2023 року як єдиний доказ нанесеної шкоди і як такий, що покладений в основу розрахунку шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу не підтверджує факту заподіяння шкоди та її розміру. До того ж, як стверджує відповідач, твердження позивача про неправомірність поведінки відповідача, сформульовані як загальні посилання на порушення норм статей 28, 64 Закону України "Про природно-заповідний фонд України", статті 68 "Про охорону навколишнього природного середовища", Положення про ботанічну пам`ятку природи місцевого значення "Огрудок", затвердженого наказом Департаменту природних ресурсів та екології Хмельницької обласної державної адміністрації від 03.08.2022р. № 34-од, та взятті зобов`язання відповідно до охоронного зобов`язання від 03.08.2022р. № 59 є нічим не доведеними припущеннями позивача і тверджень відповідачів, вказаних у відзиві, не спростовують.

Представником відповідача подано до суду клопотання від 26.08.2024р. про відкладення розгляду справи на іншу дату у зв`язку із участю представника у іншій справі.

З приводу поданого клопотання суд зазначає, що згідно п. 3.9.2. постанови Пленуму Вищого господарського суду України від 26.12.2011р. № 18 "Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції", що у випадку нез`явлення в засідання господарського суду представників обох сторін або однієї з них справа може бути розглянута без їх участі, якщо неявка таких представників не перешкоджає вирішенню спору. Господарський суд з урахуванням обставин конкретної справи може відхилити доводи учасника судового процесу - підприємства, установи, організації, іншої юридичної особи, державного чи іншого органу щодо відкладення розгляду справи у зв`язку з відсутністю його представника (з причин, пов`язаних з відпусткою, хворобою, службовим відрядженням, участю в іншому судовому засіданні і т. п.). При цьому господарський суд виходить з того, що у відповідних випадках такий учасник судового процесу не позбавлений права і можливості забезпечити за необхідності участь у судовому засіданні іншого представника з числа як своїх працівників, так і осіб, не пов`язаних з ним трудовими відносинами. Неможливість такої заміни представника і неможливість розгляду справи без участі представника підлягає доведенню учасником судового процесу на загальних підставах, причому відсутність коштів для оплати послуг представника не може свідчити про поважність причини його відсутності в судовому засіданні.

Відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною передумовою для якого є не відсутність у судовому засіданні представників сторін учасників справи, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні (стаття 202 ГПК України). Аналогічну правову позицію викладено, зокрема в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 26.05.2020р. у справі № 922/1200/18 та від 04.06.2020р. у справі № 914/6968/16.

Відповідно до частини першої статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Таким чином, враховуючи розумність строків розгляду судового спору (розгляд справи по суті протягом 30 днів), беручи до уваги відсутність клопотань сторін про долучення додаткових доказів, викладення остаточних позицій сторін по суті спору, а також відсутність доказів на підтвердження участі представника відповідача у іншому судовому засіданні, клопотання відповідача про відкладення розгляду справи не підлягає задоволенню.

Представник позивача в судовому засіданні підтримав доводи, викладені в заявах по суті справи.

Перелік обставин, які є предметом доказування; та доказів, якими сторони підтверджують або спростовують наявність даних обставин.

Згідно п. 1.1. Положення про ботанічну пам`ятку природи місцевого значення "Огрудок" (далі - Положення), затвердженого наказом Департаменту природних ресурсів та екології Хмельницької обласної державної адміністрації від 03.08.2022р. № 34-од, ботанічну пам`ятку природи місцевого значення "Огрудок" оголошено рішенням Хмельницької обласної ради від 30.03.2004р. № 22-11/2004.

Відповідно до п. 1.2. Положення пам`ятка природи входить до складу природно-заповідного фонду України і охороняється як національне надбання, щодо якої встановлюється особливий режим охорони, збереження і використання.

У відповідності до п. 1.3. Положення пам`ятка природи загальною площею 8,2 га розташована за межами населеного пункту с. Велика Медведівка в урочищі, що носить назву Огрудок Шепетівського району і перебуває у користуванні Судилківської сільської територіальної громади (далі землекористувач/землевласник).

Як передбачено п. 1.5. Положення, землекористувач/землевласник на території пам`ятки природи у своїй діяльності керується Конституцією України, Земельним, Лісовим та Водним кодексами України, Законами України "Про охорону навколишнього природного середовища", "Про природно-заповідний фонд України", "Про рослинний світ", "Про тваринний світ", іншими нормативно-правовими актами та цим Положенням, забезпечує і несе відповідальність за належний стан території Пам`ятки природи та додержання встановленого режиму території.

У пункті 1.7. Положення зазначено адресу землекористувача: Судилківська сільська територіальна громада: вул. Героїв Майдану, 54, с. Судилків, Шепетівський район, Хмельницька область, 30430.

Пам`ятку природи створено з метою збереження території, на якій виявлено 21 вид дерев і кущів, біля 50 видів трав`янистих рослин, серед яких зустрічаються червонокнижні (вовчі ягоди пахучі, пальчатокорінник травневий, осока затінкова), що мають пізнавальне і освітньо-виховне, естетичне та історико-культурне значення (п. 2.1. Положення).

Відповідно до п. 2.2. Положення основними завданнями Пам`ятки природи є, зокрема, охорона, збереження, відтворення та відновлення території, на якій виявлено 21 вид дерев і кущів, біля 50 видів трав`янистих рослин; забезпечення охорони території з усіма природними об`єктами, додержання режиму території.

Згідно п. 3.1. Положення відповідно до Закону України "Про природно-заповідний фонд України" на території Пам`ятки природи забороняється будь-яка діяльність, що суперечить меті та завданням Пам`ятки природи, передбаченим цим Положенням, загрожує збереженню або призводить до деградації чи зміни її первісного стану, у тому числі: суцільні, поступові, лісовідновні та прохідні рубки, видалення захаращеності; заготівля другорядних лісових матеріалів (пнів, лубу, кори, деревної зелені, хвої, бруньок та ін.); знищення та пошкодження дерев, чагарників, трав`яної рослинності; будь-яка інша діяльність, що загрожує збереженню або призводить до деградації чи зміни первісного стану Пам`ятки природи.

У відповідності до п. 3.5. Положення Пам`ятка природи охороняється землекористувачем/землевласником і утримується за його рахунок.

Як передбачено п. 3.6. Положення, землекористувач/землевласник бере на себе зобов`язання щодо забезпечення режиму та охорони Пам`ятки природи та несе відповідальність за належний стан території Пам`ятки природи й додержання встановленого режиму.

У п. 3.7. Положення зазначено, що на землекористувача/землевласника у межах Пам`ятки природи оформляється охоронне зобов`язання щодо додержання встановленого режиму території.

Державний контроль за додержанням режиму території Пам`ятки природи здійснюється Державною екологічною інспекцією України (п. 3.10. Положення).

Відповідно до п. 4.1. Положення порушення природоохоронного законодавства в межах Пам`ятки природи тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільну або кримінальну відповідальність згідно із законодавством України.

Згідно п. 4.2. Положення юридичні та фізичні особи зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення природоохоронного законодавства на території Пам`ятки природи в розмірах і порядку, встановленому законодавством України.

Департаментом природних ресурсів та екології Хмельницької обласної державної адміністрації оформлено охоронне зобов`язання № 59 від 03.08.2022р., відповідно до якого Судилківській сільській територіальній громаді передається під охорону та дотримання встановленого режиму територія ботанічної пам`ятки природи місцевого значення "Огрудок" площею 8,2 га за межами населеного пункту с. Велика Медведівка Шепетівського району Хмельницької області. Землекористувач (землевласник) забезпечує охорону та збереження території (об`єкта), що перебуває у його користуванні (власності). Передано під охорону 03.08.2022р.

Відповідно до акта огляду місяця вчинення правопорушення від 30.12.2022р., складеного начальником відділу комунальної власності, житлово-комунального господарства, архітектури інфраструктури та земельних відносин апарату сільської ради, за участю сільського голови, встановлено, що під час обстеження ботанічної пам`ятки природи місцевого значення "Огрудок" було виявлено порушення поверхневого шару ґрунту земельної ділянки орієнтовною площею 0,22 га та облаштування її під город. На місці вчинення правопорушення було виявлено залишки сільськогосподарської продукції, а саме стебла кукурудзи.

Сільським головою Судилківської сільської ради повідомлено листом № 53 від 04.01.2023р. Державну екологічну інспекцію у Хмельницькій області, що 30.12.2022р. під час обстеження ботанічної Пам`ятки природи місцевого значення "Огрудок" площею 8,2 га, яка передана під охоронні зобов`язання Судилківської сільської ради, виявлено порушення поверхневого шару ґрунту земельної ділянки орієнтовною площею 0,22 га та облаштування її під город для вирощування сільськогосподарських культур. Відтак, Судилківська сільська рада просить вжити заходів державного контролю за додержанням режиму території Пам`ятки природи.

Відповідно до наказу Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області № 6 від 27.01.2023р. утворено комісію з проведення перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства Судилківською сільською радою у період з 30.01.2023р. по 06.02.2023р.

Державною екологічною інспекцією у Хмельницькій області складено направлення на проведення перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства Судилківської сільської ради № 1/01/02 від 30.01.2023р. для проведення у термін з 30 січня по 06 лютого 2023 року перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства щодо фактів викладених у зверненні від 04.01.2023р. Судилківської сільської ради.

Згідно акта перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства № 02/02/01 від 31.01.2023р. Державною екологічною інспекцією у Хмельницькій області в присутності голови Судилківської сільської ради, начальника відділу комунальної власності, житлово-комунального господарства, архітектури, інфраструктури та земельних відносин апарату Судилківської сільської ради проведено перевірку дотримання вимог природоохоронного законодавства Судилківської сільської ради в термін 30.01.2023р. по 06.02.2023р. щодо фактів викладених у зверненні № 01-23/07-20/34/2023 від 04.01.2023р. Судилківської сільської ради. Під час перевірки виявлено підтвердження факту порушення поверхневого шару ґрунту земельної ділянки з залишками сільськогосподарської рослинності на території ботанічної пам`ятки природи місцевого значення "Огрудок", який знаходиться під охоронними зобов`язаннями Судилківської сільської ради під № 59 від 03.08.2022р. Поряд з тим під час перевірки Судилківської сільської ради в межах ботанічної пам`ятки природи місцевого значення "Огрудок" площею 8,2 га було виявлено незаконну рубку дерев наступних порід та діаметрів: 1) ясен сироростучий наступних діаметрів: 42 см, 46 см, 55 см, 38 см, 29 см, 52 см, 42 см, 26 см, 36 см; 2) ясен сухостійний наступних діаметрів: 38 см, 39 см, 31 см, 28 см, 35 см, 38 см, 28 см; 3) берест сироростучий наступних діаметрів: 15 см.

Згідно розрахунку шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу внаслідок незаконної рубки дерев в межах ботанічної пам`ятки природи місцевого значення "Огрудок" площею 8,0 га, виконаного головним спеціалістом відділу державного екологічного нагляду (контролю) лісів, рослинного світу та природно-заповідного фонду, сума шкоди складає 1326299,58 грн.

Відповідно до постанови про залучення спеціаліста для проведення слідчих (розшукових) дій від 22.02.2023р. Шепетівської окружної прокуратури № 0000014 від 17.02.2023р. постановлено за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 246 КК України, залучити як спеціаліста головного спеціаліста відділу державного екологічного нагляду (контролю) лісів, рослинного світу та природно-заповідного фонду Управління державного екологічного нагляду (контролю) біоресурсів державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Тройчука Романа Володимировича з метою підтвердження чи спростування факту незаконної порубки семи сироростучих дерев породи "ясен", одного сироростучого дерева породи "берест" та чотирьох сухостійних дерев породи "ясен" на території об`єкта природно-заповідного фонду ботанічної пам`ятки природи місцевого значення "Огрудок".

Відповідно до протоколу огляду місця події від 03.03.2023р. проведеним оглядом слідчим ВРЗСГСД СВ ЦРУП, за участю понятих та спеціаліста ДЕІ у Хмельницькій області, встановлено, що на ділянці насаджень дерев у північно-західній частині об`єкта природно-заповідного фонду ботанічна пам`ятка природи місцевого значення "Огрудок" виявлено значну кількість повалених внаслідок природних явищ дерев, в основному породи "ясен", з вивернутим корінням, стовбури деяких дерев відрізані від пня і відсутні на місці, залишилися вітровальні пні. Вітровальні пні знаходяться у різних місяцях, на значній відстані один від одного. Зокрема на півночі виявлено вітровальні пні дерев породи "ясен" сироростучий, при замірі яких середній діаметр пнів коло шийки кореня склав: 1) 54 см; 2) 28 см; 3) 38 см; 4) 39 см; 5) 33 см; 6) 26 см. Також виявлено два свіжозрізані пні дерева породи "черешня" сироростуча середнім діаметром 19 см та 13 см. Крім того, виявлено три свіжозрізані пні дерева породи "ліщина" середнім діаметром 20 см, 14 см, 15 см, а також вітровальні (вивернуті) пні дерев породи "ясен" сироростучий середніх діаметрів: 7) 28 см; 8) 31 см; 9) 43 см; 10) 33 см; 11) 37 см; 12) 33 см; 13) 32 см; 14) 27 см; 15) 31 см; 16) 36 см; 17) 30 см; 18) 35 см; 19) 38 см та один вітровальний пень дерева породи "липа" сироростуча середнім діаметром коло шийки кореня в корі 18 см. Під час огляду виявлено 19 вітровальних (вивернутих з корінням) пнів ясена; 1 вітровальний пень липи; 2 свіжозрізаних пні черешні; 3 свіжозрізаних пні ліщини.

Постановою Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області від 29.03.2023р. у справі № 688/595/23 закрито провадження у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 91 КУпАП, відносно Котик Т.М.

Згідно листа від 30.03.2023р. Державною екологічною інспекцією у Хмельницькій області повідомлено Судилківську сільську раду про встановлення факту незаконної рубки на території об`єкта природно-заповідного фонду ботанічної пам`ятки природи місцевого значення "Огрудок" семи сироростучих дерев породи "ясен", одного сиро ростучого дерева породи "берест" та чотирьох сухостійних дерев породи "ясен". Незаконно зрізано 12 дерев різних порід. Вказаний факт підтверджується матеріалами СВ Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області, порушено кримінальне провадження згідно ч. 3 ст. 246 КК України. Повідомлено, що згідно ч.ч. 1, 5 ст. Закону України "Про природно-заповідний фонд України" на території парків-пам`яток садово-паркового мистецтва забороняється будь-яка діяльність, що не пов`язана з виконанням покладених на них завдань і загрожує їх збереженню. Власники або користувачі земельних ділянок, водних та інших природних об`єктів, оголошених парками-пам`ятками садово-паркового мистецтва, беруть на себе зобов`язання щодо забезпечення режиму їх охорони та збереження. Відтак, зобов`язання по відшкодуванню заподіяної навколишньому природному середовищу в добровільному порядку підлягає виконанню у місячний термін шляхом перерахування коштів у сумі 1326299,58 грн.

Надіслання вказаного листа-претензії підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення № 191 та фіскальним чеком від 05.04.2023р.

Постановою Шепетівського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області від 31.03.2023р. кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000014 від 17.02.2023р., розпочатого за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 246 КК України, закрито на підставі п. 1 ч. 1 ст. 284 КПК України, у зв`язку з встановленням відсутності події кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України.

Судилківська сільська рада звернулася до Державної екологічної інспекції із листом від 02.05.2023р., відповідно до якого просила повідомити сільську раду про встановлений факт, а саме: дата вирубки, особа, якою була здійснена така вирубка, докази здійснення вирубки та заходи застосовані до винних у незаконній вирубці осіб.

Відповідно до листа від 16.04.2024р. слідчого відділу Шепетівського районного управління поліції, адресованого начальнику Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області, повідомлено, що в ході детального розгляду листа про отримання інформації щодо стану досудового розслідування за № 0000014 від 17.02.2023р., розпочатого за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 246 КК України, прийнято рішення у порядку п. 1 ч. 1 ст. 284 КПК України, яке на даний час не скасоване та не оскаржене. Крім того, слідчим відділом повідомлено, що оскільки начальник ДЕІ у Хмельницькій області у вищезазначеному кримінальному провадженні не має процесуального статусу захисника, потерпілого, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, тому надати інформацію щодо вжитих заходів по даному кримінальному провадженню не представляється за можливе.

Згідно листа Шепетівського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області від 21.06.2024р. останнім направлено Державній екологічні інспекції у Хмельницькій області в електронному вигляді фотознімки, які були зроблені слідчим під час огляду місяця події, а саме об`єкта природно-заповідного фонду України ботанічної пам`ятки природи місцевого значення "Огрудок", проведеного в рамках досудового розслідування кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за № 0000014 від 17.02.2023р.

В матеріалах справи також наявні фотознімки огляду місяця події на території об`єкта природно-заповідного фонду України ботанічної пам`ятки природи місцевого значення "Огрудок".

Норми права, застосовані судом, оцінка доказів (визнання більш вірогідними), аргументів, наведених учасниками справи, та висновки щодо порушення, не визнання або оспорення прав чи інтересів, за захистом яких мало місце звернення до суду.

Згідно з ст. 13 Конституції України, земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах України є об`єктами права власності Українського народу.

Згідно зі статтею 5 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" державній охороні і регулюванню використання на території України підлягають: навколишнє природне середовище як сукупність природних і природно-соціальних умов та процесів, природні ресурси, як залучені в господарський обіг, так і невикористовувані в економіці в даний період (земля, надра, води, атмосферне повітря, ліс та інша рослинність, тваринний світ), ландшафти та інші природні комплекси. Особливій державній охороні підлягають території та об`єкти природно-заповідного фонду України й інші території та об`єкти, визначені відповідно до законодавства України.

Відповідно до з ч. 2 ст. 61 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" до складу природно-заповідного фонду України входять державні заповідники, природні національні парки, заказники, пам`ятки природи, ботанічні сади, дендрологічні та зоологічні парки, парки-пам`ятки садово-паркового мистецтва, заповідні урочища.

Згідно ст. 44 Земельного кодексу України до земель природно-заповідного фонду включаються природні території та об`єкти (природні заповідники, національні природні парки, біосферні заповідники, регіональні ландшафтні парки, заказники, пам`ятки природи, заповідні урочища), а також штучно створені об`єкти (ботанічні сади, дендрологічні парки, зоологічні парки, парки-пам`ятки садово-паркового мистецтва).

Правові основи організації, охорони, ефективного використання природно-заповідного фонду України, відтворення його природних комплексів та об`єктів визначаються Законом України Про природно-заповідний фонд України" від 16 червня 1992 року № 2456-XI.

Статтею 3 Закону України "Про природно-заповідний фонд України" передбачено, що до природно-заповідного фонду України належать, зокрема, природні території та об`єкти - природні заповідники, біосферні заповідники, національні природні парки, регіональні ландшафтні парки, заказники, пам`ятки природи, заповідні урочища. Заказники, пам`ятки природи, ботанічні сади, дендрологічні парки, зоологічні парки та парки-пам`ятки садово-паркового мистецтва залежно від їх екологічної і наукової, історико-культурної цінності можуть бути загальнодержавного або місцевого значення. Залежно від походження, інших особливостей природних комплексів та об`єктів, що оголошуються заказниками чи пам`ятками природи, мети і необхідного режиму охорони пам`ятки природи поділяються на комплексні, пралісові, ботанічні, зоологічні, гідрологічні та геологічні. Пам`ятки природи можуть розташовуватися на території інших об`єктів природно-заповідного фонду.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України "Про природно-заповідний фонд України" регіональні ландшафтні парки, зони - буферна, антропогенних ландшафтів, регульованого заповідного режиму біосферних заповідників, землі та інші природні ресурси, включені до складу, але не надані національним природним паркам, заказники, пам`ятки природи, заповідні урочища, ботанічні сади, дендрологічні парки, зоологічні парки та парки-пам`ятки садово-паркового мистецтва можуть перебувати як у власності Українського народу, так і в інших формах власності, передбачених законодавством України.

Згідно ст. 5 Закону України "Про природно-заповідний фонд України" завдання, науковий профіль, характер функціонування і режим територій та об`єктів природно-заповідного фонду визначаються у положеннях про них, які розробляються відповідно до цього Закону, і затверджуються, зокрема, обласними, Київською та Севастопольською міськими державними адміністраціями, органом виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань охорони навколишнього природного середовища - щодо територій та об`єктів природно-заповідного фонду місцевого значення.

Як встановлено судом, наказом Департаменту природних ресурсів та екології Хмельницької обласної державної адміністрації № 34-од від 03.08.2022р. затверджено Положення про ботанічну пам`ятку природи місцевого значення "Огрудок", відповідно до п. 1.3. якого пам`ятка природи загальною площею 8,2 га розташована за межами населеного пункту с. Велика Медведівка в урочищі, що носить назву Огрудок Шепетівського району і перебуває у користуванні Судилківської сільської територіальної громади (далі землекористувач/землевласник).

У відповідності до п.п. 3.5., 3.6., 3.7. Положення Пам`ятка природи охороняється землекористувачем/землевласником і утримується за його рахунок. Землекористувач/землевласник бере на себе зобов`язання щодо забезпечення режиму та охорони Пам`ятки природи та несе відповідальність за належний стан території Пам`ятки природи й додержання встановленого режиму. На землекористувача/землевласника у межах Пам`ятки природи оформляється охоронне зобов`язання щодо додержання встановленого режиму території.

Приписами ст. 6 Закону України "Про природно-заповідний фонд України" унормовано, що території та об`єкти, що мають особливу екологічну, наукову, естетичну, господарську, а також історико-культурну цінність, підлягають комплексній охороні, порядок здійснення якої визначається положенням щодо кожної з таких територій чи об`єктів, яке відповідно до цього Закону та законодавства України про охорону пам`яток історії та культури затверджується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері охорони навколишнього природного середовища, та центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері культури.

Відповідно до з ч.ч. 1, 3 ст. 7 Закону України "Про природно-заповідний фонд України" землі природно-заповідного фонду - це ділянки суші і водного простору з природними комплексами та об`єктами, що мають особливу природоохоронну, екологічну, наукову, естетичну, рекреаційну та іншу цінність, яким відповідно до закону надано статус територій та об`єктів природно-заповідного фонду. На землях природно-заповідного фонду та іншого природоохоронного або історико-культурного призначення забороняється будь-яка діяльність, яка негативно впливає або може негативно впливати на стан природних та історико-культурних комплексів та об`єктів чи перешкоджає їх використанню за цільовим призначенням.

У відповідності до ст. 27 Закону України "Про природно-заповідний фонд України" пам`ятками природи оголошуються окремі унікальні природні утворення, що мають особливе природоохоронне, наукове, естетичне, пізнавальне і культурне значення, з метою збереження їх у природному стані.

Частинами 1, 2, 4 ст. 28 Закону України "Про природно-заповідний фонд України" визначено, що на території пам`яток природи забороняються суцільні, поступові, лісовідновні та прохідні рубки, видалення захаращеності, полювання та будь-яка інша діяльність, що загрожує збереженню або призводить до деградації чи зміни первісного їх стану. На території пралісових пам`яток природи забороняються всі види рубок, у тому числі санітарні, рубки формування і оздоровлення лісів та видалення захаращеності (крім догляду за лінійними об`єктами та вирубування окремих дерев під час гасіння пожежі), будівництво споруд, прокладання шляхів, лінійних та інших об`єктів транспорту і зв`язку, випасання худоби, промислова заготівля недеревинних лісових продуктів, проїзд транспортних засобів (крім доріг загального користування та транспортних засобів оперативних і спеціальних служб). Власники або користувачі земельних ділянок, водних та інших природних об`єктів, оголошених пам`ятками природи, беруть на себе зобов`язання щодо забезпечення режиму їх охорони та збереження.

Охорона територій та об`єктів природно-заповідного фонду інших категорій покладається на підприємства, установи та організації, у віданні яких вони перебувають. У разі необхідності їх охорона може покладатися на служби державної охорони розташованих поблизу природних заповідників, біосферних заповідників, національних природних парків та регіональних ландшафтних парків. Органи місцевого самоврядування, місцеві державні адміністрації, виконавчі органи місцевого самоврядування сприяють охороні й збереженню територій та об`єктів природно-заповідного фонду, виконанню покладених на них завдань (ч.ч. 2, 3 ст. 60 Закону України "Про природно-заповідний фонд України").

Відповідно до ст. 38 Закону України "Про природно-заповідний фонд України" власники або користувачі земельних ділянок, водних та інших природних об`єктів, оголошених парками-пам`ятками садово-паркового мистецтва, беруть на себе зобов`язання щодо забезпечення режиму їх охорони та збереження.

Положеннями ч. 5 ст. 53 Закону України "Про природно-заповідний фонд України" визначено, що території та об`єкти природно-заповідного фонду або їх частини, що створюються чи оголошуються без вилучення земельних ділянок, що вони займають, передаються під охорону підприємствам, установам, організаціям і громадянам обласними, Київською та Севастопольською міськими державними адміністраціями, органом виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань охорони навколишнього природного середовища з оформленням охоронного зобов`язання.

У п. 1.3 Інструкції щодо оформлення охоронних зобов`язань на території та об`єкти природно-заповідного фонду, затвердженої наказом Міністерства екології та природних ресурсів України від 25.02.2013 № 65, вказано, що охоронним зобов`язанням оформляється передача під охорону території чи об`єкта природно-заповідного фонду з визначенням переліку зобов`язань щодо забезпечення додержання встановленого режиму охорони та збереження.

Відповідно до п. 1.4. даної інструкції охоронні зобов`язання на території та об`єкти природно-заповідного фонду оформляються органами, уповноваженими згідно із Законом України "Про природно-заповідний фонд України", землекористувачам (землевласникам) у межах територій та об`єктів природно-заповідного фонду або їх частини, які створюються чи оголошуються без вилучення земельних ділянок, що вони займають.

Також п. 2.2. вказаної інструкції передбачено, що в охоронному зобов`язанні зазначаються перелік зобов`язань, які покладаються на землекористувача (землевласника): дотримуватись встановленого режиму для території (об`єкта) природно-заповідного фонду, не здійснювати заборонену господарську діяльність, вживати заходів щодо попередження і ліквідації екологічних наслідків аварій та шкідливого впливу на територію (об`єкт) природно-заповідного фонду, дотримуватися вимог щодо використання території (об`єкта) природно-заповідного фонду, забезпечити охорону та збереження цінних природних комплексів території (об`єкта) природно-заповідного фонду.

Із матеріалів справи слідує, що Департаментом природних ресурсів та екології Хмельницької обласної державної адміністрації оформлено охоронне зобов`язання № 59 від 03.08.2022р., відповідно до якого Судилківській сільській територіальній громаді передається під охорону та дотримання встановленого режиму територія ботанічної пам`ятки природи місцевого значення "Огрудок" площею 8,2 га за межами населеного пункту с. Велика Медведівка Шепетівського району Хмельницької області. Землекористувач (землевласник) забезпечує охорону та збереження території (об`єкта), що перебуває у його користуванні (власності). Передано під охорону 03.08.2022р.

Судом встановлено, що за наслідками перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства (акт № 02/02/01 від 31.01.2023р.) у період з 30.01.2023р. по 06.02.2023р. Державною екологічною інспекцією у Хмельницькій області в межах ботанічної пам`ятки природи місцевого значення "Огрудок" площею 8,2 га було виявлено незаконну рубку дерев наступних порід та діаметрів: 1) ясен сироростучий наступних діаметрів: 42 см, 46 см, 55 см, 38 см, 29 см, 52 см, 42 см, 26 см, 36 см; 2) ясен сухостійний наступних діаметрів: 38 см, 39 см, 31 см, 28 см, 35 см, 38 см, 28 см; 3) берест сироростучий наступних діаметрів: 15 см.

Крім того, факт незаконної рубки дерев на території об`єкта природно-заповідного фонду ботанічна пам`ятка природи місцевого значення "Огрудок" підтверджується протоколом огляду місця події від 03.03.2023р., відповідно до якого в ході огляду місяця події, проведеного в рамках досудового розслідування кримінального правопорушення проти довкілля, слідчим виявлено 25 незаконно зрізаних дерев різних порід, а саме: 19 вітровальних пнів ясеня, 1 вітровальний пень липи, 2 свіжозрізаних пні черешні, 3 свіжозрізаних пні ліщини.

Позивач з метою досудового врегулювання спору направив відповідачу претензію №788/07 від 30.03.2023р. щодо добровільної сплати 1326299,58 грн збитків, заподіяних державі внаслідок порушення природоохоронного законодавства, яка останнім залишена без відповіді та реагування.

У відповідності до ст. 66 Конституції України кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки.

Згідно з п. 8 ч. 2 ст. 16 ЦК України способом захисту цивільних прав та інтересів може бути відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди.

Частинами 1 та 2 статті 1166 ЦК України визначено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоду, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоду завдано не з її вини.

Частиною 1 ст. 64 Закону України "Про природно-заповідний фонд України" передбачено, що порушення законодавства України про природно-заповідний фонд тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільну або кримінальну відповідальність.

Статтями 68, 69 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" встановлено, що порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства, за своєю правовою природою є відшкодуванням позадоговірної шкоди, тобто деліктною відповідальністю.

Підставою деліктної відповідальності є протиправне шкідливе винне діяння особи, яка заподіяла шкоду. Для відшкодування заподіяної шкоди необхідно довести такі факти:

- неправомірність поведінки особи;

- наявність шкоди;

- причинний зв`язок між протиправною поведінкою та шкодою;

- вину.

Неправомірною можна вважати будь-яку поведінку, яка не відповідає вимогам закону, внаслідок якої завдано шкоду, якщо заподіювач шкоди не був уповноважений на такі дії.

Під шкодою слід розуміти втрату або пошкодження майна потерпілого та (або) позбавлення його особистого нематеріального права. У правовідносинах, що розглядаються, шкода - це фактично міра відповідальності.

Причинний зв`язок між протиправною поведінкою та шкодою є обов`язковою умовою відповідальності та виражається в тому, що шкода має виступати об`єктивним наслідком поведінки заподіювача шкоди.

Водночас, у деліктних правовідносинах саме на позивача покладається обов`язок довести наявність шкоди, протиправність (незаконність) поведінки заподіювача шкоди та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою. У свою чергу, відповідач повинен довести, що в його діях (діях його працівників) відсутня вина у заподіянні шкоди.

Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду.

Судом зазначається, що у спірних правовідносинах неправомірність поведінки відповідача полягає у тому, що, допустивши незаконну рубку дерев, останній порушив вимоги Закону України "Про природно-заповідний фонд України", Положення про ботанічну пам`ятку природи місцевого значення "Огрудок" та охоронного зобов`язання № 59 від 03.08.2022р., оскільки не виконав свого обов`язку здійснювати охорону та збереження території об`єкта природно-заповідного фонду, що перебуває у його користуванні (власності). Отже, саме внаслідок бездіяльності відповідача стало можливим і відбулось вирубування дерев та заподіяна шкода.

При цьому, факт протиправної поведінки відповідача (бездіяльності), як володільця та користувача земельної ділянки природно-заповідного фонду - ботанічної пам`ятки природи місцевого значення "Огрудок" загальною площею 8,2 га, підтверджено в акті Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області № 02/02/01 від 31.01.2023р., а також протоколі огляду місяця події від 03.03.2023р., у якому зафіксовано рубку 25 дерев.

Вищевказаний акт перевірки є чинним, у встановленому порядку Судилківською сільською радою не оскаржувався, а тому є належним та допустимим доказом в розумінні ст.ст. 76, 77 ГПК України, в якому зафіксовано відповідні дані про правопорушення.

Відповідно до ст. 65 Закону України "Про природно-заповідний фонд" розміри шкоди, заподіяної внаслідок порушення законодавства про природно-заповідний фонд, визначаються на основі кадастрової еколого-економічної оцінки включених до його складу територій та об`єктів, що проводиться відповідно до цього Закону, та спеціальних такс, які затверджуються Кабінетом Міністрів України.

Позивач розрахунок розміру шкоди, заподіяної державі внаслідок порушення природоохоронного законодавства, здійснив відповідно до Такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної порушенням законодавства про природно-заповідний фонд внаслідок незаконної рубки або пошкодження дерев та рослин, що мають здерев`яніле стебло, до ступеня припинення росту (додаток № 1) до постанови Кабінету Міністрів України від 10.05.2022р. № 575.

Згідно з розрахунком позивача шкода, заподіяна навколишньому природному середовищу внаслідок незаконної рубки дерев в межах ботанічної пам`ятки природи місцевого значення "Огрудок" загальною площею 8,2 га, становить 1326299,58 грн. Відповідач контррозрахунку завданої шкоди не подав.

Отже, матеріалами справи підтверджується такий елемент складу цивільного правопорушення, як наявність шкоди в розмірі 1326299,58 грн.

Причинний зв`язок між вчиненим порушенням та заподіяною шкодою полягає у тому, що внаслідок бездіяльності відповідача заподіяна шкода об`єкту природно-заповідного фонду.

Виною є психічне ставлення особи до вчинюваної дії чи бездіяльності та її наслідків, виражене у формі умислу або необережності.

Зважаючи на усвідомлення відповідачем ризику здійснення незаконної вирубки дерев, суд вважає, що відповідач передбачав можливість настання шкідливих наслідків, здійснюючи заходи по охороні та збереженню території об`єкта природно-заповідного фонду, що перебуває у його користуванні (власності), та недопущення самовільних та незаконних рубок на вказаній території, однак факт вчинення вказаного правопорушення свідчить про недостатність таких заходів щодо охорони ботанічної пам`ятки природи та про наявність відповідної вини.

Наявність вини Судилківської сільської ради у вказаних діях не спростовано під час розгляду справи, зокрема постановою від 29.03.2023р. у справі № 688/595/23, винесеної відносно сільського голови Котик Т.М., та відповідно вона (вина) за змістом ч. 2 ст. 1166 Цивільного кодексу України презюмується.

За наведеного, суд дійшов висновку про порушення відповідачем вимог законодавства України про природно-заповідний фонд, що є підставою для покладення на відповідача цивільно-правової відповідальності. При цьому не важливо хто конкретно здійснював незаконне вирубування дерев, оскільки визначальним є факт порушення відповідачем встановлених правил про охорону навколишнього природного середовища, що спричинило завдання державі збитків внаслідок незаконної рубки дерев третіми особами на підконтрольній відповідачу території.

Заперечення відповідача щодо того, що в протоколі огляду місяця події від 03.03.2023р. не вбачається факту незаконного зрізання 25 дерев, оскільки дерева були повалені внаслідок природних явищ та із вивернутим корінням, судом до уваги не беруться з огляду на те, що згідно зі змісту означеного протоколу, стовбури таких дерев (повалені внаслідок природних явищ) в кількості 25 шт. були відрізані від пня, а їх середні діаметри були виміряні та зафіксовані у протоколі. При цьому, судом зазначається, що у відповідності до п. 15 ст. 9-1 Закону України "Про природно-заповідний фонд України" та п. 3.4. Положення матеріали справи не містять дозволів на проведення рубок формування і оздоровлення лісів, інших видів рубок (в тому числі насаджень, пошкоджених вітром).

Крім того, ухвалюючи рішення у даній справі, судом також враховано правові висновки Верхового Суду, викладені у постанові від 18.05.2023р. у справі № 914/669/22, відповідно до яких такий доказ як акт перевірки Державної екологічної інспекції сам по собі не може бути єдиним чи вичерпним доказом підтвердження правопорушення природоохоронного законодавства (в даному спорі таким доказом, окрім акта від 31.01.2023р., є також протокол огляду місяця події від 03.03.2023р.). Колегія суддів касаційної інстанції дійшла висновку, про те, що суди попередніх інстанцій, приймаючи рішення про відмову в позові у цій справі, фактично обмежилися відсутністю проведеної перевірки Державною екологічною інспекцією та відсутністю вироку щодо винних осіб, не дослідивши при цьому подані сторонами докази як окремо кожного, так і в їх сукупності та не встановили наявності/відсутності складу цивільного правопорушення та, в першу чергу, сам факт наявності незаконної порубки дерев на ввіреній відповідачу території та наявність підстав для покладення на відповідача цивільно-правової відповідальності.

Посилання відповідача на встановлення відсутності події кримінального правопорушення в рамках кримінального провадження № 0000014 судом оцінюються критично, оскільки у даній господарській справі підставою позову є наявність складу саме цивільного правопорушення у діях (бездіяльності) відповідача щодо незабезпечення ним охорони і збереження об`єкта природно-заповідного фонду на підвідомчій йому території та допущення вирубки дерев.

Суд заперечує доводи відповідача про те, що позивач не визначився з предметом та підставою позову, оскільки позовна заява містить матеріально-правову вимогу позивача до відповідача (стягнення шкоди) та правові підстави, якими обґрунтовуються позовні вимоги (порушення норм природоохоронного законодавства). При цьому, не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права (правова позиція, викладену у постанові Верховного Суду від 25.06.2019 у справі № 924/1473/15). До того ж, щодо нормативного обґрунтування вимог позовної заяви судом враховано позицію, викладену в постанові Великої Палати Верховного Суду від 15.06.2021 № 904/5726/19: "У процесуальному законодавстві діє принцип «jura novit curia» («суд знає закони»), який полягає в тому, що: 1) суд знає право; 2) суд самостійно здійснює пошук правових норм щодо спору безвідносно до посилання сторін; 3) суд самостійно застосовує право до фактичних обставин спору (da mihi factum, dabo tibi jus). Активна роль суду в цивільному процесі проявляється, зокрема, у самостійній кваліфікації судом правової природи відносин між позивачем та відповідачем, виборі і застосуванні до спірних правовідносин відповідних норм права, повного і всебічного з`ясування обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні".

Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів скаржника та їх відображення у судових рішеннях, питання вичерпності висновків суду, суд ґрунтується на висновках, що їх зробив Європейський суд з прав людини у справі "Проніна проти України" (Рішення ЄСПЛ від 18.07.2006). Зокрема, ЄСПЛ у своєму рішенні зазначив, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи. У даній справі Верховний Суд дійшов висновку, що скаржникові було надано вичерпну відповідь на всі істотні питання, що виникають при кваліфікації спірних відносин як у матеріально-правовому, так і у процесуальному сенсах, а доводи, викладені в касаційній скарзі не спростовують обґрунтованих та правомірних висновків судів попередніх інстанцій.

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів (ч. 1 ст. 86 ГПК України).

Згідно із ч. 1 ст. 14 ГПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Як передбачено ст. 73 ГПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом (ч. 3 ст. 13, ст. 74 ГПК України).

Таким чином, встановивши, що на відповідача покладено обов`язок охороняти об`єкт природно-заповідного фонду, несе повну відповідальність за належне утримання території та додержання режиму його охорони і збереження, та є винним у невжитті заходів щодо належного утримання території, попередження і ліквідації шкідливого впливу на території та об`єкти природно-заповідного фонду, враховуючи наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, суд приходить до висновку про обґрунтованість заявлених позовних вимог та необхідність стягнення з відповідача заявленої в позові шкоди.

Вирішуючи питання розподілу стягуваної шкоди, судом зазначається, що збитки, завдані внаслідок незаконної порубки дерев, у відповідності зі ст. 47 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища", п. 7 ч. 3 ст. 29 та п. 4 ч. 1 ст. 69-1 Бюджетного кодексу України підлягають стягненню та зарахуванню до місцевого фонду охорони навколишнього природного середовища сільської ради, на території якої вчинено правопорушення, для подальшого перерозподілу у автоматичному режимі між бюджетами відповідних рівнів.

Розподіл судових витрат між сторонами.

У зв`язку із задоволенням позовних вимог витрати по оплаті судового збору покладаються на відповідача відповідно ст. 129 ГПК України.

Керуючись статтями 2, 20, 24, 73, 74, 129, 232, 237, 238, 240, 241, 327 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

позов Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області, м. Хмельницький до Судилківської сільської ради, с. Судилків Шепетівського району Хмельницької області про стягнення 1326299,58 грн шкоди, задовольнити.

Стягнути з Судилківської сільської ради (Хмельницька область, Шепетівський район, с. Судилків, вул. Героїв Майдану, 54, ідентифікаційний код 04402528) на користь держави в особі Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області (отримувач коштів ГУК у Хмел.обл/Судилків. стг/24062100, номер рахунку UA 0022701, код класифікації доходів бюджету 24062100, код отримувача (ЄДРПОУ) 37971775, банк отримувача Казначейство України (ЕАП)) 1326299,58 грн (один мільйон триста двадцять шість тисяч двісті дев`яносто дев`ять гривень 58 коп.) шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу.

Видати наказ.

Стягнути з Судилківської сільської ради (Хмельницька область, Шепетівський район, с. Судилків, вул. Героїв Майдану, 54, ідентифікаційний код 04402528) на користь Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області (Хмельницька область, м. Хмельницький, вул. Івана Франка, 2/2, ідентифікаційний код 38045514, отримувач коштів Державна казначейська служба України, м. Київ, МФО 820172, номер рахунку UA 0080959) 19894,49 грн (дев`ятнадцять тисяч вісімсот дев`яносто чотири гривні 49 коп.) судового збору.

Видати наказ.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів до Північно-західного апеляційного господарського суду. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 27.08.2024 року.

Суддя С.В. Заверуха

Відрук.: 1 примір.

1 - до справи.

Направити рішення позивачу, відповідачу до електронного кабінету Електронного суду.