УХВАЛА

м. Київ

21.08.2024Справа № 910/1053/24
Господарський суд міста Києва у складі судді Андреїшиної І.О., за участю секретаря судового засідання Березовської С.В., розглянувши матеріали господарської справи

За позовом ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 )

до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "ВАСИЛЬЧЕНКО" (03151, м. Київ, вул. Васильченка, 3, ідентифікаційний код 43670606)

про визнання недійсним рішення загальних зборів,

Представники учасників судового процесу: не з`явилися

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до Господарського суду міста Києва з позовом до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "ВАСИЛЬЧЕНКО" про визнання недійсним рішення загальних зборів співвласників Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "ВАСИЛЬЧЕНКО" від 25 травня 2023 року, оформлене Протоколом № 5 загальних зборів співвласників Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "ВАСИЛЬЧЕНКО" від 16 червня 2023 року, в частині питання № З ("Затвердження кошторису ОСББ "ВАСИЛЬЧЕНКО" на 2023-2024 роки в запропонованій редакції. Затвердження розміру та порядку сплати внесків") та в частині питання № 4 ("Обрання членом Правління Самофала Віктора Сергійовича") Порядку денного загальних зборів.

Господарський суд міста Києва ухвалою від 05.02.2024 залишив позов без руху, надав строк для усунення недоліків позову у встановлений спосіб.

13.02.2024 від позивача засобами поштового зв`язку надійшли матеріали на виконання вимог ухвали суду.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 19.02.2024 відкрито провадження у справі № 910/1053/24, справу вирішено розглядати за правилами загального позовного провадження; підготовче засідання у справі призначено на 11.03.2024.

02.03.2024 через підсистему "Електронний суд" від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, до якого додано клопотання про розгляд справи за відсутності відповідача.

Сторони участь своїх представників у засідання суду 11.03.2024 не забезпечили, про дату та час судового розгляду повідомлялися належним чином.

Розглянувши клопотання представника відповідача про розгляд справи за відсутності відповідача та його представника, суд протокольною ухвалою задовольнив дане клопотання.

07.03.2024 на електронну адресу суду від позивача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з неможливістю з поважних причин взяти особисту участь у судовому засіданні, крім того позивач повідомив, що має намір при розгляді Господарським судом міста Києва справи № 910/1053/24 користуватися правничою допомогою адвоката, особисту явку якого у вказане судове засідання забезпечити немає об`єктивної можливості через його зайнятість в іншому судовому засіданні в іншій судовій справі.

Дослідивши подане клопотання про відкладення розгляду справи, яке надійшло до суду від позивача 07.03.2024 на електронну адресу суду, судом встановлено, що останнє не містить відомостей, які вимагаються Господарським процесуальним кодексом України, зокрема, підпису ЕЦП.

За таких обставин суд не розглядає клопотання по суті справи та з процесуальних питань і докази, які подані не в паперовій формі або не підписані ЕЦП.

Разом з тим, 11.03.2024 засобами поштового зв`язку від позивача надійшло аналогічне клопотання про відкладення розгляду справи.

Розглянувши клопотання позивача, враховуючи те, що останній у своєму клопотанні не навів жодних належних та допустимих доказів наявності об`єктивних причин, за яких позбавлений можливості приймати участь у засіданні суду по справі № 910/1053/24 у Господарському суді міста Києва, суд дійшов висновку про необхідність відмови в задоволенні клопотання позивача про відкладення розгляду справи.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 11.03.2024 відкладено підготовче засідання на 01.04.2024.

27.03.2024 від позивача засобами поштового зв`язку надійшла відповідь на відзив та клопотання про витребування доказів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "ВАСИЛЬЧЕНКО", зокрема: Належним чином засвідчених копій листів (бюлетенів) голосування співвласників, а також листів опитування співвласників, які брали участь в загальних зборах співвласників ОСББ "ВАСИЛЬЧЕНКО", які відбулись 25 травня 2023 року та були оформлені Протоколом № 5 загальних зборів співвласників ОСББ "ВАСИЛЬЧЕНКО" від 16 червня 2023 року; належним чином засвідчених копій документів про вручення співвласникам під розписку, а також документів про направлення співвласникам рекомендованими листами Повідомлення про проведення загальних зборів співвласників ОСББ "ВАСИЛЬЧЕНКО", які відбулись 25 травня 2023 року та були оформлені Протоколом № 5 загальних зборів співвласників ОСББ "ВАСИЛЬЧЕНКО" від 16 червня 2023 року; Інформації про суб`єктів права власності на всі квартири та нежитлові приміщення у багатоквартирному будинку по вул. Васильченка, 3, що у Солом`янському районі міста Києва, і площу таких квартир та приміщень.

Представник позивача у засіданні суду 01.04.2024 підтримав клопотання про витребування доказів, просив його задовольнити.

Враховуючи наведене та той факт, що дана інформація та документи від ОСББ "ВАСИЛЬЧЕНКО" є необхідними для повного з`ясування всіх обставин справи, адже однією із ключових обставин, що мають бути з`ясовані, - перевірка правильності здійсненого з боку відповідача підрахунку голосів, відповідно їх фактична відсутність не дає об`єктивної можливості перевірити правильність підведених з боку відповідача загальних підсумків голосування щодо питань порядку денного загальних зборів, оскільки під час підрахунку голосів повинні враховуватись і голоси співвласників, подані на загальних зборах, і голоси співвласників, отримані під час проведення письмового опитування, суд задовольнив дане клопотання.

Відповідач участь свого представника у засідання суду 01.04.2024 не забезпечив, про дату та час судового розгляду повідомлялася належним чином.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 01.04.2024 відкладено підготовче засідання на 22.04.2024.

18.04.2024 через відділ діловодства суду від відповідача надійшли документи на виконання вимог ухвали суду, які залучено до матеріалів справи.

У засіданні суду 22.04.2024 представник позивача заявив усне клопотання про відкладення розгляду справи для ознайомлення з матеріалами справи.

Розглянувши дане клопотання представника позивача, суд його задовольнив.

Відповідач участь свого представника у засідання суду 22.04.2024 не забезпечив, про дату та час судового розгляду повідомлялася належним чином.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 22.04.2024 відкладено підготовче засідання на 20.05.2024.

У засіданні суду 20.05.2024 представник позивача заявив усне клопотання про відкладення розгляду справи для підготовки до судового засідання.

Розглянувши дане клопотання представника позивача, суд його задовольнив.

Відповідач участь свого представника у засідання суду 20.05.2024 не забезпечив, про дату та час судового розгляду повідомлялася належним чином.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 20.05.2024 відкладено підготовче засідання на 10.06.2024.

07.06.2024 через відділ діловодства суду від позивача надійшло клопотання про приєднання доказів. Дані документи залучено до матеріалів справи.

У підготовчому засіданні 10.06.2024 присутнім представником позивача надано усні пояснення щодо можливості закриття підготовчого провадження та про призначення справи до розгляду по суті.

Відповідач участь свого представника у засідання суду 10.06.2024 не забезпечив, про дату та час судового розгляду повідомлялася належним чином.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 10.06.2024 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 15.07.2024.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 15.07.2024 відкладено судове засідання на 14.08.2024.

Представники сторін у засідання суду 14.08.2024 не з`явились, про дату, час та місце судового засідання були повідомлені належним чином, про причини неявки суду не повідомили.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 14.08.2024 відкладено судове засідання на 21.08.2024.

Позивач та відповідач участь своїх представників у засідання суду 21.08.2024 не забезпечили, про дату та час судового розгляду повідомлялися належним чином.

В матеріалах справи наявні повідомлення про доставлення ухвал суду від 15.07.2024 та від 14.08.2024 до електронних кабінетів сторін.

За таких обставин у суду є достатні підстави вважати, що ним вжито належних заходів для повідомлення учасників справи, зокрема позивача, про дату, час та місце судового слухання, проте останній не з`явився в судове засідання 21.08.2024 за викликом суду.

Крім того, нормами чинного законодавства України не обмежено коло осіб, які можуть представляти особу в судовому процесі, тому неможливість одного з представників позивача бути присутнім у судовому засіданні не перешкоджає реалізації права учасника судового процесу на участь у судовому засіданні його іншого представника.

Разом з тим, суд звертає увагу на ту обставину, що позивач не позбавлений права направити всі необхідні докази в обґрунтування своїх доводів засобами поштового або електронного зв`язку та подати клопотання про розгляд справи без його участі.

Крім того, відповідно до п. 2 ст. 195 ГПК України суд розглядає справу по суті протягом тридцяти днів з дня початку розгляду справи по суті.

Як було зазначено вище, ухвалою Господарського суду міста Києва від 10.06.2024 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 15.07.2024.

Матеріали справи свідчать, що представник позивача не з`явився у судові засідання, призначені судом на 14.08.2024, 21.08.2024 та не подавав заяв про розгляд справи без його участі.

Частиною 1 статті 2 ГПК України унормовано, що завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Відповідно до ч. 4 ст. 202 Господарського процесуального кодексу України у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Положення аналогічного змісту містяться у п. 4 ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України, згідно з яким суд залишає позов без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, або позивач (його представник) не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Аналогічна правова позиція наведена у постановах Верховного Суду у справі № 910/2344/17 від 16.08.2018, у справі № 910/14047/17 від 04.09.2018.

Крім того, у постанові від 18.11.2022 у справі № 905/458/21 об`єднана палата Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду сформувала висновок щодо застосування частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статі 226 ГПК України без установлення заборон чи обмежень судам у кожному конкретному випадку надавати оцінку діям сторін у справі та іншим обставинам і визначати подальші процесуальні дії, які суди повинні вчинити для розгляду кожної конкретної справи.

У цій постанові наголошено на праві позивача самостійно визначати характер своєї участі в судовому засіданні, зокрема й через неявку до нього, повинне бути здійснене у належний, тобто визначений процесуальним законом спосіб: шляхом подання позивачем до суду клопотання про розгляд справи за його відсутності. Лише, якщо позивач чітко висловив своє волевиявлення через клопотання про розгляд справи за його відсутності та за умови можливості розгляду справи за відсутності позивача в судовому засіданні, можливий судовий розгляд справи за відсутності позивача в судовому засіданні.

Об`єднана палата Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду, здійснюючи аналіз частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 ГПК України, також виснувала, що виключенням для обов`язкового залишення позову без розгляду можуть вважатися обставини, якщо позивач подав суду заяву про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору. Тобто суд розглядає справу по суті за умов, якщо: позивач подав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності та його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору. При цьому, суд може розглянути можливість вирішення спору за відсутності позивача (з`ясувати, чи не перешкоджає нез`явлення позивача вирішенню спору) лише якщо від позивача надійшло клопотання про такий розгляд (про розгляд справи за відсутності позивача).

Положення цих норм не пов`язують можливість залишення позовної заяви без розгляду з необхідністю надання судом оцінки можливості вирішення спору за відсутності представника позивача, який не з`явився на виклик суду, не повідомив про причини неявки, був належним чином повідомлений про призначення справи до розгляду. Наведене, однак, не стосується випадків, коли позивач подав заяву про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору. Тобто оцінка можливості вирішення спору по суті за відсутності представника позивача має обов`язково надаватись судом у разі, якщо позивач не з`явився на виклик суду, однак звернувся із заявою про розгляд цієї справи за його відсутності.

Передбачена цими нормами процесуального права така процесуальна дія суду як залишення позову без розгляду з підстави нез`явлення позивача у судове засідання та неповідомлення про причини своєї неявки не залежить від того, чи була визнана судом явка позивача в судове засідання обов`язковою.

У цих нормах законодавець не застосував слова «може», «має право», «за власної ініціативи» та інші подібні у своєму значенні слова. Зазначені норми процесуального права не передбачають можливості інших варіантів дій суду, окрім залишення позовної заяви без розгляду. Формулювання «суд залишає позов без розгляду», що міститься у частині четвертій статті 202 ГПК України, та формулювання «суд залишає позов без розгляду», що міститься у пункті 4 частини першої статті 226 ГПК України, виражає імперативну вказівку суду (судді) щодо заборони продовження розгляду справи, щодо завершення судового провадження без винесення рішення. Верховний Суд зазначає про те, що повноваження суду залишити позов без розгляду, передбачені цими нормами процесуального права відносяться до імперативних.

Отже, об`єднана палата Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду здійснила аналіз та надала характеристику за методом правового регулювання нормам, закріпленим у частині четвертій статті 202 та у пункті 4 частини першої статті 226 ГПК України, вказуючи на те, що вони є імперативними та у разі неявки позивача в судове засідання за умови, що він був належним чином повідомлений про час і місце судового засідання, не повідомив суд про причини його неявки та не надав суду заяви про розгляд справи за його відсутності, суд має імперативний процесуальний обов`язок залишити позов без розгляду.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про наявність достатніх підстав для залишення позову ОСОБА_1 до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "ВАСИЛЬЧЕНКО" без розгляду на підставі п. 4 ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України.

Разом з тим, суд звертає увагу позивача на те, що відповідно до ч. 4 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення обставин, що були підставою для залишення позову без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Керуючись п. 4 ч. 1 ст. 226, ст. 233, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "ВАСИЛЬЧЕНКО" про визнання недійсним рішення загальних зборів залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та відповідно до ст. 256 Господарського процесуального кодексу України може бути оскаржена в апеляційному порядку до Північного апеляційного господарського суду через Господарський суд міста Києва шляхом подачі апеляційної скарги протягом 10 днів з дня складення повного тексту ухвали.

Повний текст ухвали складено та підписано 21.08.2024

Суддя І.О. Андреїшина