ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
УХВАЛА

"02" вересня 2024 р.м. Одеса № 916/3727/24
Господарський суд Одеської області у складі судді Деркач Т. Г.,

розглянувши матеріали заяви за вх.№ 3807/24 ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника НОМЕР_1 ) про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність

В С Т А Н О В И В:

26.08.2024 Фізична особа ОСОБА_1 звернулася до Господарського суду Одеської області з заявою про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність фізичної особи.

Згідно з ч. 1 ст. 2 Кодексу України з процедур банкрутства (КУзПБ), провадження у справах про банкрутство регулюється цим Кодексом, Господарським процесуальним кодексом України (далі - ГПК України), іншими законами України. Застосування положень Господарського процесуального кодексу України та інших законодавчих актів України здійснюється з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) право на звернення до господарського суду в установленому цим кодексом порядку гарантується.

Отже, процесуальний закон гарантує кожному право на звернення до суду, проте таке право може бути реалізовано лише в порядку, визначеному законом.

Відповідно до статті 113 Книги четвертої Кодексу України з процедур банкрутства, провадження у справах про неплатоспроможність боржника - фізичної особи, фізичної особи - підприємця здійснюється в порядку, визначеному цим Кодексом для юридичних осіб, з урахуванням особливостей, встановлених цією Книгою.

Частиною першою статті 116 Кодексу України з процедур банкрутства врегульовано, що заява про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність подається боржником за наявності підстав, передбачених цим Кодексом.

У частині третій статті 116 Кодексу України з процедур банкрутства визначено перелік документів, які мають бути додані до заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність.

Згідно з п. 8 частини третьої статті 116 Кодексу України з процедур банкрутства, до заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність додаються відомості про всі наявні рахунки/електронні гаманці боржника (у тому числі депозитні рахунки), відкриті в банках та інших фінансово-кредитних установах, небанківських надавачах платіжних послуг, емітентах електронних грошей в Україні та за кордоном, їх реквізити, із зазначенням сум грошових коштів на таких рахунках, електронних гаманцях;

Натомість ОСОБА_1 не надала жодних відомостей щодо наявності у неї електронних гаманців в банках та інших фінансово-кредитних установах, небанківських надавачах платіжних послуг, емітентах електронних грошей в Україні та за кордоном, їх реквізити, із зазначенням сум грошових коштів на таких електронних гаманцях.

Водночас згідно з п. 11 частини третьої та частини п`ятої КУзПБ, до заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність додаються декларації про майновий стан боржника за формою, затвердженою державним органом з питань банкрутства. Декларація про майновий стан подається боржником за три роки (за кожен рік окремо), що передували року подання до суду заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність. Боржник також подає декларацію про майновий стан за рік, в якому подається заява про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність, станом на перше число місяця, що передує місяцю подання заяви до суду.

Усупереч вимогам закону додані до заяви декларації не відповідають вимогам форми декларації про майновий стан боржника у справі про неплатоспроможність, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 21 серпня 2019 року № 2627/5.

Відповідно до п. п. 8, 9 приміток до затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 21.08.2019 № 2627/5 форми Декларації про майновий стан боржника у справі про неплатоспроможність, боржник за розділами декларації зазначає всю інформацію про членів сім`ї, яка йому відома та яку він може отримати з офіційних джерел (правовстановлювальні документи, відповідні державні реєстри). Боржник за розділами декларації зазначає всю інформацію про членів сім`ї, яка йому відома та яку він може отримати з офіційних джерел (правовстановлювальні документи, відповідні державні реєстри). У разі відсутності майна та/або коштів у боржника або членів його сім`ї у відповідному рядку декларації проставляється прочерк «-».

Як вбачається із доданих до заяви декларацій про майновий стан боржника за 2021-2023 роки, станом на 01 липня 2024 року боржником:

1. У Розділі І: не зазначено місця роботи боржника; навпроти реєстраційних номерів облікової картки платника податків: дочки ОСОБА_2 , матері, батька зазначено - «не відомо»;

2. У Розділі ІІ навпроти переліку доходів (з п. 8 по п. 16) сукупної суми доходів членів сім`ї зазначено - «не відомо».

3. У Розділі ІІІ «Б. Майно, що перебуває у власності, в оренді чи на іншому праві користування членів сім`ї боржника» (земельні ділянки, житлові будинки, квартири, садовий (дачний) будинок, гаражі, інше нерухоме майно) зазначено «не відомо».

4. У Розділі IV «Б. Відомості щодо об`єктів незавершеного будівництва, що належать членам сім`ї боржника» зазначено «не відомо».

5. У Розділі « Б. Вклади у банках, готівкові кошти, електронні гроші та інші активи, що перебувають у власності членів сім`ї боржника», «Г. Відомості про цінні папери сім`ї боржника» навпроти видів активів - грошові кошти, електронні гроші, кошти на рахунках, інші цінності; цінних паперів зазначено «не відомо».

6. У Розділі VII «Б. Відомості про цінне рухоме майно членів сім`ї боржника» зазначено - «не відомо».

7. У Розділі VIII «Б. Відомості щодо нематеріальних активів членів сім`ї боржника» зазначено «не відомо».

8. У Розділі IX «Б. Відомості про частку в статутному (установчому) капіталі товариства, підприємства, організації членів сім`ї боржника» зазначено «не відомо».

9. У Розділі X «Б. Відомості про майно членів сім`ї боржника, що передано в заставу (іпотеку) або є обтяженим в інший спосіб» зазначено «не відомо».

10. У Розділі XI «Б. Відомості про майно і кошти членів сім`ї боржника, що перебувають в інших осіб» зазначено «не відомо».

11. У Розділі XII «Б. Відомості про майно та кошти, належні членам сім`ї боржника від інших осіб» зазначено «не відомо».

12. У Розділі XIIІ Б. Вклади у банках, готівкові кошти, електронні гроші та інші активи, що перебувають у власності членів сім`ї боржника» зазначено «не відомо».

13. У Розділі XIV «Відомості про фінансові зобов`язання боржника та членів його сім`ї та інші витрати, у тому числі за межами України» загальна сума (за рік) членів сім`ї» зазначено «не відомо».

До заяви додано інформацію з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо членів сім`ї боржника.

Водночас боржником не додано доказів звернення до відповідних офіційних джерел щодо отримання інформації про членів сім`ї, яка необхідна для заповнення розділів V, VI,VIІ, VIІІ, X, XI, XII, XIIІ, XIV декларацій про майновий стан боржника у справі про неплатоспроможність, зокрема звернення до органів, які здійснюють реєстрацію транспортних засобів, повітряних, морських, річкових суден, спеціальної техніки, іншого цінного рухомого майна, об`єктів інтелектуальної власності, випусків цінних паперів, отримання відомостей з відкритих державних реєстрів (джерел) щодо зазначеного майна та нематеріальних активів, інформації з державного реєстру обтяжень рухомого майна тощо.

Крім того, боржником не заповнено розділ XIV декларацій щодо себе, а саме: у всіх графах щодо себе, зокрема щодо сум витрат на погашення основної суми позики, процентів, витрат на придбання майна, товарів або оплату послуг, витрат на утримання майна, витрат на побутові потреби, інших грошових витрат боржник проставив прочерк. Однак за змістом п. 9 приміток до затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 21.08.2019 № 2627/5 форми Декларації про майновий стан боржника у справі про неплатоспроможність прочерк «-» проставляється у разі відсутності майна та/або коштів у боржника або членів його сім`ї у відповідному рядку декларації.

Водночас надані до заяви пояснення від імені боржника, що члени сім`ї відмовилися надати ОСОБА_1 відомості не є належним доказом в розумінні положень Кодексу України з процедур банкрутства.

Згідно з пунктом 2 частини 2 статті 115 КУзПБ боржник має право звернутися до господарського суду із заявою про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність у разі, якщо боржник припинив погашення кредитів чи здійснення інших планових платежів у розмірі більше 50 відсотків місячних платежів за кожним з кредитних та інших зобов`язань упродовж двох місяців.

До складу грошових вимог, у тому числі щодо сплати податків, зборів (обов`язкових платежів), не включаються неустойка (штраф, пеня) та інші фінансові санкції (частина 3 статті 115 Кодексу).

У заяві боржник вказує на те, що станом на сьогодні розмір заборгованості боржника перед кредиторами становить 262 227,10 грн, 62 100 грн - сума заборгованості за тілом кредиту, 200 127,10 грн - за відсотками, при цьому розмір простроченої заборгованості та із зазначенням окремо розміру неустойки (штрафу, пені), яка підлягає сплаті боржником, не вказано.

На підтвердження суми заборгованості боржник подав роздруківку Українського бюро кредитних історій щодо ОСОБА_1 .

Господарський суд звертає увагу, що до заяви не додано виписки по рахунках боржник, що підтверджують зарахування кредитних коштів.

Окрім того, з аналізу інформації, зазначеній в Кредитному звіті Українського бюро кредитних історій міститься інформація, відмінна від інформації, наведеній боржником у заяві.

Зокрема, у рядку «загальна поточна заборгованість» проставлено суму 210 625,10 грн.

З аналізу Кредитного звіту вбачається, що кредиторами боржника є:

- ТОВ «ФК «КІФ», заборгованість боржника перед кредитором 5614,80 грн;

- ТОВ «Споживчий центр» (Швидко Гроші), заборгованість боржника перед кредитором 4240,00 грн;

- ТОВ «ФК «Європейська агенція з повернення боргів», заборгованість боржника перед кредитором в загальній сумі становить 35 594,50 грн: 20 800,00 грн, 8474,50 грн, 6 320,00 грн;

- ТОВ «Алекскредит», заборгованість боржника перед кредитором 13 516,00 грн;

- ТОВ «Укр кредит фінанс», заборгованість боржника перед кредитором становить 132 719,00 грн;

- ТОВ «Таліон плюс», заборгованість боржника перед кредитором 18 940,00 грн.

Натомість боржник в заяві, в доданому списку кредиторів, в проекті плану реструктуризації зазначив іншу суму заборгованості та кредиторів, відомостей щодо заборгованості боржника перед якими у Кредитному звіті не міститься.

Щодо належності і допустимості кредитної історії для вирішення питання про відкриття провадження у справі, господарський суд зазначає таке.

Вказаний витяг не може бути допустимим доказом наявності грошових вимог в розумінні статті 77 ГПК України, оскільки обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Самого кредитного звіту недостатньо для підтвердження обставин простроченої заборгованості чи можливості невиконання грошових зобов`язань найближчим часом (загроза неплатоспроможності), оскільки такий звіт хоч і є належним доказом наявності кредитних відносин боржника з кредиторами, однак може містити неповну чи недостовірну інформацію про розмір та структуру заборгованості боржника, в тому числі за основним зобов`язанням.

Подання боржником при зверненні до господарського суду із заявою про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність лише кредитного звіту, однак без додавання інших документів (які стали підставою виникнення грошового зобов`язання у розумінні статті 1 КУзПБ) для належного підтвердження розміру заборгованості цього боржника (в тому числі за основним зобов`язанням), підстав виникнення зобов`язань та строків їх виконання, є недостатнім для доведення відповідних обставин та, як наслідок, встановлення судом наявності підстав для відкриття провадження у такій справі.

Такий самий правовий висновок виклав Верховний Суд у постанові від 16.11.2022 у справі № 917/1604/21.

Окрім того, суд враховує й загальновживаний підхід до відповідності інформації, наявної у конкретному документі, відомостям, на підставі яких він складений, а саме шляхом його підписання відповідальною посадовою особою, а отже, роздруківка кредитного звіту, яка надана Заявником в підтвердження наявності договірних зобов`язань, не підписана ані письмово, ані електронним цифровим підписом відповідною посадовою особою Кредитного бюро, а тому не може вважатися доказом наявності кредитних зобов`язань, як про те стверджує боржник.

Обставини щодо обов`язково подання первинних документів, які підтверджують отримання боржником кредитів є необхідними для визначення критеріїв неплатоспроможності, оскільки згідно з ч. 2 ст. 115 КУзПБ одним з таких критеріїв є припинення боржником погашення кредитів чи здійснення інших планових платежів у розмірі більше 50 відсотків місячних платежів за кожним з кредитних та інших зобов`язань упродовж двох місяців. Без належних первинних документів суд не може визначити такі обставини.

Окрім того, боржник у заяві заявив, що у ОСОБА_1 є відкриті рахунки в АТ КБ «Приват Банк».

Однак, з аналізу Кредитного звіту Українського бюро кредитних історій вбачається, що за період з 26.09.2021 по 12.01.2024 ОСОБА_1 надсилала запити на отримання кредитів у понад 70 установ.

Боржник у заяві зазначив лише про рахунки, відкриті в АТ КБ «Приватбанк».

Суд звертає увагу, що на підставі укладених кредитних договорів, кредитодавці за такими договорами відкривають у власних банківських установах банківські рахунки позичальникам і наступною операцією є перерахування з такого банківського рахунку на наданий картковий рахунок позичальнику. З аналізу доданої до заяви документів, зокрема кредитних договорів, відомостей з Кредитного звіту Українського бюро кредитних історій, видно, що банківські рахунки були відкриті боржнику не лише в АТ КБ «Приватбанк». Про це свідчать у тому числі, відомості про отримані кредити у Монобанку (банк АТ «Універсал Банк»), в АТ «ТАСКОМБАНК», ОТП Банк, АТ «А-БАНК» тощо.

За наведених обставин, боржник вказала недостовірні відомості щодо усіх наявних відкритих рахунків в установах банків.

Пунктом 12 частини 3 статті 116 КУзПБ у сукупності з положеннями абзацу 7 пункту 1-6 Прикінцевих та перехідних положень КУзПБ встановлено вимоги щодо надання доказів авансування боржником на депозитний рахунок суду винагороди арбітражному керуючому за три місяці виконання повноважень.

В абзаці 7 пункту 1-6 Прикінцевих та перехідних положень КУзПБ установлено, що тимчасово, під час дії воєнного стану, введеного Указом Президента України від 24.02.2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України від 24.02.2022 року № 2102-IX, а також протягом шести місяців після його припинення чи скасування: стосовно боржника справу про банкрутство (неплатоспроможність) може бути відкрито без здійснення авансування передбаченої цим Кодексом винагороди арбітражному керуючому на депозитний рахунок суду. У такому разі до заяви про відкриття справи про банкрутство (неплатоспроможність) додається копія укладеної заявником угоди з обраним ним арбітражним керуючим про виконання арбітражним керуючим повноважень у справі про банкрутство (неплатоспроможність) до її закриття з виплатою на умовах, визначених цією угодою, винагороди в розмірі, що не має перевищувати розмір, встановлений цим Кодексом. Господарський суд, відкриваючи провадження у справі про банкрутство (неплатоспроможність) відповідно до цього пункту, призначає розпорядником майна або керуючим реструктуризацією арбітражного керуючого, з яким заявником укладено угоду.

Враховуючи наведене, у разі неподання доказів здійснення авансування винагороди арбітражному керуючому в установленому КУзПБ розмірі заявник повинен подати угоду з обраним ним арбітражним керуючим, яка відповідатиме вимогам абзацу 7 пункту 1-6 Прикінцевих та перехідних положень КУзПБ.

Боржник в заяві вказала, що пропонує призначити керуючою реструктуризацією арбітражного керуючого Солов`я Ю. А. До заяви доданий Договір № 01-21/08/2024 від 21.08.2024 про виконання арбітражним керуючим повноважень у справі про неплатоспроможність, який передбачає оплату праці, винагороду та відшкодування витрат арбітражного керуючого. Договір не містить власноручних підписів Солов`я Ю. А. та ОСОБА_1 . До вказаного Договору додано протокол створення та перевірки кваліфікованого та удосконаленого електронного підпису Солов`я Ю. А . Натомість докази підписання боржником ОСОБА_1 . Договору № 01-21/08/2024 від 21.08.2024 матеріали заяви не містять.

Пунктом 14 частини 3 статті 116 КУзПБ встановлено що боржником подаються документи, що підтверджують наявність підстав, визначених статтею 115 цього Кодексу, зокрема кредитні (позикові) договори.

Оскільки перелік кредиторів не співпадає з інформацією, відображеній у заяві та у Кредитному звіті Українського бюро кредитних історій, достеменно визначити, які мають бути подані на підтвердження грошових зобов`язань перед кредиторами-Позичальниками. До заяви додані лише: договір кредитної лінії № 632864731 від 21.03.2023, укладеного між ТОВ «Манівео швидка фінансова допомога» та боржником; договір про відкриття кредитної лінії № 1178-8145 від 28.03.2023, укладеного між ТОВ «УКР КРЕДИТ ФІНАНС» та боржником.

За наведених обставин, у зв`язку з відсутністю первинних документів, кредитних договорів, на підставі яких встановлюються суми вимог та перелік кредиторів, суд дійшов висновку про неможливість встановити право на звернення боржника до господарського суду із заявою про відкриття провадження у справі про банкрутство в порядку частини 2 статті 115 Кодексу України з процедур банкрутства.

Частиною 2 ст. 124 Кодексу передбачені вимоги до плану реструктуризації боргів, зокрема передбачено, що у ньому зазначаються: інформація про всі доходи боржника, у тому числі доходи, які боржник розраховує отримати протягом процедури реструктуризації боргів (п. 4 ч. 2 ст. 124); розмір суми, яка щомісяця буде виділятися для погашення вимог кредиторів (п. 5 ч. 2 ст. 124); вимоги кредиторів до боржника, які будуть прощені (списані) у разі виконання плану реструктуризації боргів (п. 6 ч. 2 ст. 124), розмір суми, яка щомісяця залишатиметься боржнику на задоволення побутових потреб, у розмірі не менше одного прожиткового мінімуму на боржника та на кожну особу, яка перебуває на його утриманні; (п. 7 ч. 2 ст. 124).

Заявником не виконано вимог статті 116 Кодексу України з процедур банкрутства, оскільки у поданих пропозиціях щодо реструктуризації боргів (проект плану реструктуризації боргів) не зазначено розміру суми, яка щомісяця залишатиметься боржнику на задоволення побутових потреб, у розмірі не менше одного прожиткового мінімуму на боржника та на кожну особу, яка перебуває на його утриманні.

Відповідно до записів у трудовій книжці боржник звільнилася з посади продавця продовольчих товарів у ТОВ «Авіон+». Доказів, що боржник працює станом на сьогодні або планує влаштуватися на роботу остання не надає.

ОСОБА_1 у проекті плану реструктуризації вказує, що:

- планує отримувати протягом процедури реструктуризації боргів - 20 000,00 грн;

- розмір суми, яка щомісяця виділятиметься на погашення вимог кредиторів (з фінансовою допомогою родичів та друзів) - 4 370,45 грн;

- вимоги кредиторів, які будуть прощені (списані) - 0,10 грн;

- розмір суми, яка щомісяця залишатиметься боржнику на задоволення потреб - 15 629,55 грн.

Як доказ запланованих доходів боржник надає відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків від 05.08.2024.

У вказаних відомостях станом на 05.08.2024 божнику виплачено лише за січень 13 100,00 грн та за лютий 11 000,00 грн (код 128 - соціальні виплати з відповідних бюджетів), 62,13 грн від АТ «Універсал Банк» як додаткове благо.

Жодних пояснень, на якій підставі боржник планує отримувати 20 000,00 грн та погашати вимоги кредиторам, ОСОБА_1 не наводить.

Тобто, з аналізу наведеної інформації вбачається, що реальних доходів на погашення вимог кредиторів у боржника немає.

Як зазначено у пунктах 69-70 постанови Верховного Суду від 16.12.2021 у справі № 910/8306/20, законодавець визначив саме процедуру реструктуризації боргів як пріоритетну, яка є найбільш оптимальним варіантом закінчення справи про неплатоспроможність як для фізичної особи боржника, так і для кредиторів, оскільки там відбувається відновлення платоспроможності та більш повно погашаються борги боржника. І тільки за умови добросовісності громадянина, інститут неплатоспроможності фізичної особи може стати дієвим механізмом. При цьому для боржника-фізичної особи він дозволить зберегти та акумулювати активи для відновлення платоспроможності, а для кредитора - стане гарантією повернення заборгованості. Метою і завданням процедури реструктуризації боргів, зокрема, є забезпечення розгляду кредиторами розробленого боржником проекту плану реструктуризації боргів для відновлення його платоспроможності. При цьому такий документ слід вважати закономірними очікуваннями кредиторів, як в частині його розгляду, так і в період його реалізації, коли має місце фактичне погашення їх вимог в межах процедури реструктуризації.

За вказаних обставин, доданий до заяви ОСОБА_1 проект плану реструктуризації боргів не відповідає передбаченим КУзПБ вимогам до змісту зазначеного документа та не передбачає дійсного механізму реструктуризації боргів заявника.

Згідно з частиною 3 статті 37 КУзПБ, яка застосовується судом на підставі статті 113 цього Кодексу, господарський суд залишає без руху заяву про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність з підстав, передбачених статтею 174 Господарського процесуального кодексу України, з урахуванням вимог цього Кодексу.

Згідно з частиною 3 статті 37 Кодексу України з процедур банкрутства, господарський суд залишає без руху заяву про відкриття провадження у справі з підстав передбачених ст. 174 Господарського процесуального кодексу України, з урахуванням вимог цього Кодексу.

Згідно з ч. 1, 2 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст. 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Зазначені правові наслідки застосовуються і до заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність фізичної особи.

Разом із цим суд зазначає, що після усунення недоліків заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому ст. 176 цього Кодексу (ч. 3 ст. 174 ГПК України).

Водночас, якщо боржник не усунув недоліки заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із заявою (ч. 4 ГПК України).

Керуючись ст. 2, 9, 37, 113, 115, 116, 124 Кодексу України з процедур банкрутства, ст. 4, 91, 174, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

П О С Т А Н О В И В:

1. Заяву ОСОБА_1 про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність фізичної особи залишити без руху.

2. Заявнику у 10 (десятиденний) строк, з дня отримання даної ухвали, усунути недоліки заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність, а саме: надати суду:

- відомості про всі наявні рахунки/електронні гаманці боржника (у тому числі депозитні рахунки), відкриті в банках та інших фінансово-кредитних установах, небанківських надавачах платіжних послуг, емітентах електронних грошей в Україні та за кордоном, їх реквізити, із зазначенням сум грошових коштів на таких рахунках, електронних гаманцях;

- декларації про майновий стан боржника за формою, затвердженою державним органом з питань банкрутства, окремо за 2021, 2022, 2023 роки та станом на 01.07.2023 року;

- перелік кредиторів з обґрунтованими дійсними сумами грошових зобов`язань ОСОБА_1 перед першими;

- пропозиції щодо реструктуризації боргів (проект плану реструктуризації боргів), складених відповідно до статті 124 Кодексу України з процедур банкрутства;

- відомості про заплановане отримання доходів для погашення вимог кредиторів з розшифровками джерел таких коштів;

- первинні документи, що підтверджують суми грошових зобов`язань (заборгованості за основним зобов`язанням та суми неустойки (штрафу, пені) окремо), підстави виникнення зобов`язань, а також строки їх виконання згідно із законом або договором, зокрема але не виключно;

- копії договорів з кредиторами, включеними до конкретизованого списку кредиторів (з урахуванням викладеного в мотивувальній частині ухвали);

- належним чином підписаний Договір № 01-21/08/2024 від 21.08.2024 між арбітражним керуючим Солов`єм Ю. А.;

- документи, із змісту яких можна було б встановити, який розмір зобов`язань боржника перед кредиторами існує на даний час і чи боржник припинив погашення кредитів та інших планових платежів у розмірі більше 50 відсотків місячних платежів за кожним з кредитних та інших зобов`язань упродовж двох місяців до звернення до суду з врахуванням вимог ч. 3 ст. 115 Кодексу (не включаючи неустойку (штраф, пеня) та інші фінансові санкції), у тому числі виписки з рахунків кредиторів, за зобов`язаннями яких обліковується заборгованість за кредитами за період з моменту отримання кредитів по дату подання заяви ОСОБА_1 до суду.

Роз`яснити, що якщо заявник усунув недоліки заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу.

У разі невиконання цієї ухвали у встановлений судом строк, заява про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність боржника фізичної особи вважається неподаною і підлягає поверненню зі всіма доданими до неї документами.

Інформацію по справі, що розглядається можна отримати на сторінці суду на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: http://od.arbitr.gov.ua

Ухвала набирає законної сили 02.09.2024р. та оскарженню не підлягає.

Суддя Т.Г. Деркач