ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"07" серпня 2024 р. м. Київ Справа № 911/1389/24

Господарський суд Київської області в складі

головуючого судді Христенко О.О.

за участю секретаря Комісарчук Д-М.О.

розглянувши справу № 911/1389/24

за позовом Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські Регіональні

Електромережі", м. Київ

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Акорд", Київська область,

м. Бровари

про стягнення 362 972,52 грн

Представники:

від позивача: Петруньок І.В., довіреність б/н від 13.06.2022

від відповідача: не з`явився

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські Регіональні Електромережі» (далі-позивач) звернулось до Господарського суду Київської області з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Акорд» (далі-відповідач) про стягнення 362 972,52 грн.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на наявність підстав для стягнення з відповідача інфляційних нарахувань в розмірі 296 196,81 грн та 3 % річних у розмірі 66 775,71 грн, нарахованих позивачем на суму заборгованості, яка була предметом розгляду у справі № 911/1389/24.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 05.06.2024 відкрито провадження у справі № 911/2232/21, розгляд справи в порядку загального позовного провадження призначений в підготовчому засіданні на 24.06.2024.

Ухвалою господарського суду від 24.06.2024 закрито підготовче провадження у справі № 911/1389/24 та призначено її до розгляду по суті на 07.08.2024.

Присутнім в судових засіданнях представником позивача підтримані позовні вимоги, вважаючи їх обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню з підстав, викладених у позові.

Відповідач в засідання суду жодного разу не з`явився, своїм правом на подання відзиву на позовну заяву не скористався.

Згідно з частиною 5 та 7 статті 6 ГПК України, суд направляє судові рішення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу до їхніх електронних кабінетів, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів). Особі, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суд вручає будь-які документи у справах, в яких така особа бере участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення до електронного кабінету такої особи, що не позбавляє її права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Частиною 11 статті 242 ГПК України, якщо учасник справи має електронний кабінет, суд надсилає всі судові рішення такому учаснику в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи чи її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами. У разі відсутності в учасника справи електронного кабінету суд надсилає всі судові рішення такому учаснику в паперовій формі рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

Відповідно до пункту 17 Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (надалі - ЄСІТС) затверджено рішенням Вищої ради правосуддя № 1845/0/15-21 від 17.08.2021, особам, які зареєстрували Електронний кабінет, суд вручає будь-які документи у справах, у яких такі особи беруть участь, виключно в електронній формі шляхом їх надсилання до Електронного кабінету таких осіб, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення в паперовій формі за окремою заявою.

Пунктом 37 Положення про ЄСІТС унормовано, що підсистема Електронний суд забезпечує можливість автоматичного надсилання матеріалів справ в електронному вигляді до Електронних кабінетів учасників справи та їхніх повірених.

Ухвали суду від 05.06.2024 та від 24.06.2024 були внесені до АСДС та автоматично направлені в електронний кабінет відповідача та доставлені до електронного кабінету, що підтверджується наявними в матеріалах справи довідками про доставку електронного листа.

Відповідно до п. 2 ч. 6 ст. 242 ГПК України, днем вручення судового рішення є день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення до електронного кабінету особи. Абзацом 2 зазначеної норми врегульовано, що якщо судове рішення надіслано на офіційну електронну адресу пізніше 17 години, судове рішення вважається врученим у робочий день, наступний за днем його відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про його доставлення.

В пунктах 41-42 постанови Верховного Суду від 30.08.2022 у справі № 459/3660/21 викладена правова позиція, що довідка про доставку документа в електронному вигляді до Електронного кабінету є достовірним доказом отримання адресатом судового рішення.

У даному випадку, судом також береться до уваги, що відповідно до ч. 1 ст. 9 Господарського процесуального кодексу України ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи або обмежений у праві отримання в суді усної або письмової інформації про результати розгляду його судової справи. Будь-яка особа, яка не є учасником справи, має право на доступ до судових рішень у порядку, встановленому законом.

Згідно з ч. 2 ст. 2 Закону України "Про доступ до судових рішень" усі судові рішення є відкритими та підлягають оприлюдненню в електронній формі не пізніше наступного дня після їх виготовлення і підписання.

За змістом ч.ч. 1, 2 ст. 3 Закону України "Про доступ до судових рішень" для доступу до судових рішень судів загальної юрисдикції Державна судова адміністрація України забезпечує ведення Єдиного державного реєстру судових рішень. Єдиний державний реєстр судових рішень - автоматизована система збирання, зберігання, захисту, обліку, пошуку та надання електронних копій судових рішень.

Судові рішення, внесені до Реєстру, є відкритими для безоплатного цілодобового доступу на офіційному веб-порталі судової влади України (ч. 1 ст. 4 Закону України "Про доступ до судових рішень").

Враховуючи наведене, господарський суд зазначає, що відповідач не був позбавлений права та можливості ознайомитись з процесуальними документами у справі № 911/1389/24 у Єдиному державному реєстрі судових рішень (www.reyestr.court.gov.ua).

Відповідно до ч. 4 ст. 13 Господарського процесуального кодексу України, кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Таким чином, матеріали справи свідчать, що всім учасникам справи надано можливість для висловлення своєї правової позиції.

Згідно з ч.ч. 1, 3 ст. 202 ГПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час та місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті. Якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника у разі повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника) незалежно від причин неявки.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, що мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Господарський суд Київської області -

ВСТАНОВИВ:

Як свідчать матеріали справи, у липні 2021 року до Господарського суду Київської області звернулось Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські Регіональні Електромережі» до Товариства з обмеженою відповідальністю «Акорд» про стягнення 743 585,09 грн. Позовні вимоги були обґрунтовані тим, що в ході перевірки засобу обліку електроенергії типу GAMA 300 № 02533203, який встановлений в КТП № 1135, виявлено факт порушення відповідачем п.п. 8 п. 5.5.5. Правил роздрібного ринку електричної енергії (скорочено - Правила, ПРРЕЕ), а саме: "зірвана пломба оператора системи розподілу 29031188, що була встановлена на захисному кожусі. Кожух пломбований захищав доступ до трасформаторів струму на вторинних кіл". Виявлене порушення оформлено Актом про порушення № К 042904 від 28.09.2020 (в подальшому - Акт порушення, Акт). Згідно розрахунку за період порушення з 22.07.2020 по 28.09.2020 нараховано обсяг електричної енергії в сумі 743 585,09 грн.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 06.08.2021 було відкрито провадження у справі № 911/2232/21 та постановлено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

Рішенням Господарського суду Київської області від 04.08.2023 у справі № 911/2232/21 було відмовлено Приватному акціонерному товариству «ДТЕК Київські Регіональні Електромережі» в задоволені позовних вимог.

Не погоджуючись із рішенням суду від 04.08.2023, Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські Регіональні Електромережі» звернулось до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій апелянт просив скасувати рішення Господарського суду Київської області від 04.08.2023 та ухвалити нове рішення, яким позов ПрАТ "ДТЕК Київські регіональні електромережі" до ТОВ "Акорд" про стягнення 743 585,09 грн. вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення правил роздрібного ринку електричної енергії - задовольнити повністю.

Так, під час перегляду в апеляційному провадженні справи № 911/2232/21 судом було встановлено, що 13.02.2013 між ПАТ «АЕС Київенерго», яке в подальшому перейменоване у ПрАТ "ДТЕК Київські регіональні електромережі" (постачальник) та ТОВ «Акорд» (споживач) було укладено Договір про постачання електричної енергії № 220054309 відповідно до умов якого постачальник продає електричну енергію споживачу для забезпечення потреб електроустановок споживача з дозволеною потужністю 450 кВт, а споживач оплачує постачальнику вартість використаної (купленої) ним електричної енергії та здійснює інші платежі за умовами договору.

Згідно з актом № 187485 від 22.07.2020 споживач мав на відповідальному зберіганні прилад обліку типу GAMA 300 № 02533203 та пломби, які були встановлені на ньому.

28.09.2020 уповноваженими представниками ПрАТ "ДТЕК Київські регіональні електромережі" - Гаврилком А.С., Прищепою О.С. при пред`явленні ними службових посвідчень виконано технічну перевірку засобу обліку електроенергії типу GAMA 300 № 02533203, що належить товариству, за наслідками проведення якої представниками постачальника складено Акт про порушення.

За змістом Акту, під час проведення технічної перевірки за адресою ТОВ "Акорд" виявлено порушення п.п. 8 п. 5.5.5. Правил, а саме: "Зірвана пломба оператора системи розподілу 29031188, яка була встановлена на захисному кожусі. Кожух пломбований захищав доступ до трасформаторів струму та вторинних кіл".

Даний Акт був оформлений в присутності представників ТОВ "Акорд" - Трикоза Ю.А., Колочавина М.В. та Мельника В.П. Факт порушення зафіксовано в графічній схемі, яка відображена в Акті про порушення.

Відповідно до висновків комісії по розгляду актів про порушення ПРРЕЕ прийнято рішення, згідно якого Акт про порушення підлягає розрахунку відповідно до п. 8.4.10. ПРРЕЕ за формулою № 4 за період з 22.07.2020 по 28.09.2020 по договірній потужності, час роботи 24 години відповідно до договору, визначено обсяг та вартість необлікованої електричної енергії.

Рішення комісії оформлене протоколом № 203 від 07.10.2020. Згідно з розрахунком позивача, відповідачу за період порушення з 22.07.2020 по 28.09.2020 нараховано обсяг електричної енергії в сумі 743 585 грн. 09 коп. У зв`язку з виявленням вищезазначеного порушення позивач просив суд стягнути з відповідача 743 585, 09 грн заборгованості, як вартість необлікованої електричної енергії.

Так, згідно з Актом № 187485 від 22.07.2020, складеним при виконанні технічної перевірки засобу обліку за участі представника як постачальника, так і споживача, в особі Мельника В.П. , останнім було підтверджено цілісність та відсутність ознак втручання в пломби.

У постанові Північного апеляційного господарського суду від 11.03.2024, судом було наголошено, що саме споживач зобов`язується, зокрема, забезпечити збереження елементів обліку та цілісність пломб встановлених на ньому разом з пломбувальним матеріалом; у випадку пошкодження розрахункового приладу обліку, пломб встановлених на ньому складається Акт про порушення. Тим самим, на виконання умов договору, споживач взяв на себе обов`язок забезпечити збереження та цілісність пломб встановлених на лічильнику, разом з пломбувальним матеріалом.

Акт про порушення підписаний уповноваженими представниками ПрАТ "ДТЕК Київські регіональні електромережі" - Гаврилком А.С., Прищепою О.С. та представником споживача - Колочавиним М.В. Мельник В.П., який надав зауваження до Акта щодо обставин зняття пломби. Мельник В.П. визначений за договором відповідальною особою споживача за все електрогосподарство, що випливає з додатку № 9 до договору.

Судом було констатовано, що оскільки Мельник В.П. визначений відповідальною особою за все електрогосподарство споживача, приймаючи до уваги підписання Акта уповноваженими представниками ПрАТ "ДТЕК Київські регіональні електромережі" та представником ТОВ "Акорд", що допускається приписами п. 8.2.5. ПРРЕЕ, отже не підписання Акта з боку Мельника В.П. і Трикоза Ю.А., не виключає як обов`язку споживача забезпечувати збереження та цілісність пломб, встановлених на лічильнику, разом з пломбувальним матеріалом, як і факту встановлення постачальником під час перевірки порушення, а тому враховуючи положення п. 8.2.5. ПРРЕЕ Акт про порушення є таким, що складений з урахуванням вимог Правил та змісту договору.

На засіданні комісії 07.10.2020 представник споживача був присутній.

За наслідком розгляду Акта про порушення комісією прийнято рішення, оформлене протоколом № 203 від 17.10.2020, на підставі якого відповідачу нараховано за необліковану електричну енергію, 243 564 кВт/год, величину розрахункового добового споживання визначено згідно ПРРЕЕ за період 48 днів з 22.07.2020 (дата складання акта технічної перевірки) по 28.09.2020 (день виявленого порушення) та по тарифах, що діяли протягом періоду порушення (дозволена потужність 450 кВт; розрахунки вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачем ПРРЕЕ у липні - вересні 2020 року за 2 класом напруги). Відповідно до вимог ПРРЕЕ та на підставі Акта про порушення, оператором системи визначено обсяг та вартість необлікованої електричної енергії за формулою № 4 згідно п. 8.4.10. ПРРЕЕ внаслідок встановленого порушення, на загальну суму 743 585,09 грн. з ПДВ.

Представник споживача від підпису в протоколі № 203 від 17.10.2020 відмовився.

Протокол засідання комісії з розгляду Акта про порушення, разом з розрахунком величини вартості та рахунком для оплати були направлені Споживачу засобами поштового зв`язку з листом № 04/530/8673 від 26.10.2020, що підтверджується списком № 69 згрупованих рекомендованих відправлень за № 142.

Колегією суддів при розгляді справи № 911/2232/21 було встановлено, що в матеріалах справи відсутні докази звернення відповідача до позивача щодо оскарження Акта про порушення та протоколу комісії № 203 від 17.10.2020, зокрема щодо непогодження з визначеними комісією обсягом та вартістю необлікованої електричної енергії.

Відповідно до п. 8.2.7 ПРРЕЕ кошти за необліковану електричну енергію та суми збитків перераховуються споживачем на поточний рахунок оператора системи.

Споживач має оплатити розрахункові документи за необліковану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка (у випадку неотримання споживачем рахунка у поштовому відділенні упродовж 5 робочих днів з дня надходження рахунка до поштового відділення споживача рахунок вважається отриманим споживачем на 5 робочий день).

Відповідач обов`язок щодо оплати вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення правил роздрібного ринку електричної енергії, у відповідності до рішення комісії Постачальника по розгляду Акта про порушення, оформленого протоколом засідання комісії, не виконав.

Так, за фактом недотримання вимог ПРРЕЕ під час проведення перевірки, а саме п. 5.5.5., що відповідає порушенню визначеному в п. 8.4.2. ПРРЕЕ - "зірвана пломба оператора системи розподілу, що була встановлена на захисному кожусі 29031188, у відповідності до ПРРЕЕ Постачальником складено Акт.

За висновками колегії суддів апеляційної інстанції у справі № 911/2232/21 було встановлено, що споживачем не дотримано приписи ПРРЕЕ та умови договору, тому представниками постачальника правомірно складено Акт про порушення, і надалі комісією проведено розрахунки обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. Апеляційним судом зазначено, що сам по собі факт пошкодження або відсутність установлених пломб, незалежно від обставин та можливості безоблікового споживання електроенергії, є достатньою правовою підставою для застосування оперативно-господарської санкції: донарахування вартості необлікованої електричної енергії.

Постановою Північного апеляційного господарського суду від 11.03.2024 скасовано рішення Господарського суду Київської області від 04.08.2023 у справі № 911/2232/21 та ухвалено нове рішення про задоволення позовних вимог; присуджено до стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю "Акорд" на користь Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські регіональні електромережі" вартість не облікованої електричної енергії на загальну суму 743 585,09 грн; присуджено до стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю "Акорд" на користь Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські регіональні електромережі" суму судового збору за подачу позову в розмірі 11 153,79 грн.; присуджено до стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю "Акорд" на користь Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські регіональні електромережі" витрати по сплаті судового збору за подачу апеляційної скарги в розмірі 16 730,69 грн.

Ухвалою Верховного Суду від 08.05.2024 відмовлено у відкритті касаційного провадження у справі № 911/2232/21 за касаційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "Акорд" на постанову Північного апеляційного господарського суду від 11.03.2024 та додаткову постанову Північного апеляційного господарського суду від 27.03.2024

Статтею 75 Господарського процесуального кодексу України передбачено підстави звільнення від доказування. Зокрема, господарським процесуальним законодавством визначено, що обставини, встановлені рішенням суду в господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Преюдиціальність - обов`язковість фактів, установлених судовим рішенням, що набуло законної сили, в одній справі для суду при розгляді інших справ. Преюдиціально встановлені факти не підлягають доказуванню, адже їх істину вже встановлено у рішенні чи вироку, і немає необхідності встановлювати їх знову, тобто піддавати сумніву істинність і стабільність судового акта, який вступив в законну силу. Суть преюдиції полягає в неприпустимості повторного розгляду судом одного й того ж питання між тими ж сторонами. Вказану правову позицію висловлено Верховним Судом у постанові від 23.05.2018р. по справі №910/9823/17.

Не потребують доказування преюдиціальні обставини, тобто встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, - при розгляді інших справ, у яких беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини. При цьому не має значення, в якому саме процесуальному статусі виступали відповідні особи у таких інших справах - позивачів, відповідачів, третіх осіб тощо. Преюдиціальне значення процесуальним законом надається саме обставинам, встановленим судовими рішеннями (в тому числі в їх мотивувальних частинах), а не правовій оцінці таких обставин, здійсненій іншим судом.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 241 ГПК України рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. Отже, постанова Північного апеляційного господарського суду від 11.03.2024 у справі № 911/2232/21, яка набрала законної сили 11.03.2024 має преюдиціальне значення, а встановлені в ній факти повторного доведення не потребують.

Заборгованість стягнуту за даною постановою суду погашено відповідачем 27.05.2024, що вбачається з інформаційного повідомлення банку про зарахування коштів № 2106 від 27.05.2024 з призначенням платежу: «оплата боргу стягн. з ТОВ "АКОРД", зг.наказу №911/2232/21 від 13.05.2024 вид. Госп. суд Київ. обл. (ВП№75128958)».

Звертаючись до господарського суду з позовом у справі № 911/1389/24 Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київській Регіональні Електромережі» посилається на наявність підстав для стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю «Акорд» 296 196,81 грн інфляційних нарахувань та 66 775,71 грн 3 % річних, у зв`язку із простроченням виконання грошового зобов`язання, що підтверджено постановою Північного апеляційного господарського суду від 11.03.2024 у справі № 911/2232/21. Під час розгляду справи № 911/2232/21 вимоги щодо стягнення інфляційних нарахувань та 3 % річних не заявлялись.

Частиною 1 ст. 173 Господарського кодексу України визначено, що господарським визнається зобов`язання, що виникає між суб`єктом господарювання та іншим учасником (учасниками) відносин у сфері господарювання з підстав, передбачених цим Кодексом, в силу якого один суб`єкт (зобов`язана сторона, у тому числі боржник) зобов`язаний вчинити певну дію господарського чи управлінсько-господарського характеру на користь іншого суб`єкта (виконати роботу, передати майно, сплатити гроші, надати інформацію тощо), або утриматися від певних дій, а інший суб`єкт (управнена сторона, у тому числі кредитор) має право вимагати від зобов`язаної сторони виконання її обов`язку.

Частина 1 статті 193 Господарського кодексу України встановлює, що суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться і до виконання господарських договорів застосовуються відповідні положення Цивільного кодексу України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом.

Частиною 2 статті 193 Господарського кодексу України визначено, що кожна сторона повинна вжити усіх заходів, необхідних для належного виконання нею зобов`язання, враховуючи інтереси другої сторони та забезпечення загальногосподарського інтересу. Порушення зобов`язань є підставою для застосування господарських санкцій, передбачених цим Кодексом, іншими законами або договором.

Положеннями статті 526 Цивільного кодексу України передбачено, що зобов`язання повинні виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом (ст. 525 Цивільного кодексу України).

Статтею 599 ЦК України визначено, що зобов`язання припиняється виконанням проведеним належним чином.

Таким чином, з прийняттям рішення про стягнення боргу, яким по суті фіксується обов`язок сторони сплатити кошти, зобов`язання, що виникли на підставі договору та їх прострочення не припиняються.

Згідно з ч. 1 ст. 612 Цивільного кодексу України, боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

За змістом статей 598-609 ЦК України рішення суду про стягнення боргу не є підставою для припинення грошового зобов`язання.

Наявність судового рішення про задоволення вимог кредитора, яке не виконано боржником, не припиняє зобов`язальних правовідносин сторін договору, не звільняє боржника від відповідальності за невиконання грошового зобов`язання та не позбавляє кредитора права на отримання сум, передбачених частиною другою статті 625 ЦК України. Право кредитора вимагати сплату боргу з урахуванням індексу інфляції та процентів річних є способом захисту його майнового права та інтересу, суть яких полягає у відшкодуванні матеріальних втрат кредитора від знецінення грошових коштів внаслідок інфляційних процесів та отриманні компенсації (плати) від боржника за користування утримуваними ним грошовими коштами, належними до сплати кредитору.

Отже, постановою Північного апеляційного господарського суду від 11.03.2024 у справі № 911/2232/21, яка набрала законної сили, встановлений факт наявності у ТОВ «Акорд» заборгованості у сумі 743 585,09 грн, при цьому її повне погашення відповідачем відбулось 27.05.20224, відтак наявні правові підстави для нарахування позивачем 3% річних та інфляційних втрат відповідно до ч. 2 ст. 625 ЦК України.

Так, як вбачається з поданої позовної заяви, позивач просить суд стягнути з відповідача 3 % річних в сумі 66 714,71 грн та інфляційні нарахування в сумі 296 196,81 грн, нараховані за період з 31.05.2021 по 27.05.2024.

Частиною 2 ст. 625 ЦК України передбачено, що боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Виходячи із положень ч. 2 ст. 625 ЦК України, наслідки прострочення боржником грошового зобов`язання у вигляді інфляційного нарахування на суму боргу та 3% річних виступають способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у відшкодуванні матеріальних втрат кредитора від знецінення грошових коштів внаслідок інфляційних процесів та отриманні компенсації (плати) від боржника за користування утримуваними ним грошовими коштами, належними до сплати кредиторові.

Встановлення законодавцем права кредитора на одержання коштів з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення зумовлене тим, що грошовим коштам притаманна властивість знецінюватись в більшій мірі ніж всім іншим видам майна (нерухомості, дорогоцінним металам, автомобілям тощо), що призводить до зниження їхньої купівельної спроможності, дисбалансу попиту і пропозиції.

Як зазначив Верховний Суд України у постанові від 09.11.2016 у справі №9/5014/969/2012(5/65/2011) за змістом ч. 2 ст. 625 ЦК України нарахування інфляційних втрат на суму боргу та 3% річних входять до складу грошового зобов`язання і є особливою мірою відповідальності боржника (спеціальний вид цивільно-правової відповідальності) за прострочення грошового зобов`язання, оскільки виступають способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у відшкодуванні матеріальних втрат (збитків) кредитора від знецінення грошових коштів внаслідок інфляційних процесів та отримання компенсації (плати) від боржника за користування утримуваними ним грошовими коштами, належними до сплати кредиторові.

Отже, якщо судове рішення про стягнення з боржника коштів фактично не виконано або виконано з простроченням, кредитор вправі вимагати стягнення з нього в судовому порядку сум інфляційних нарахувань та 3 % річних аж до повного виконання боржником грошового зобов`язання.

Базою для нарахування розміру боргу з урахуванням індексу інфляції є сума основного боргу не обтяжена додатковими нарахуваннями, яка існує на останній день місяця, в якому платіж мав бути здійснений, а у випадку її часткового погашення - лише залишкова сума основного боргу на останній день місяця, у якому здійснено платіж. Періодом, на який розраховуються інфляційні втрати, є період прострочення, починаючи з місяця, наступного за місяцем, у якому мав бути здійснений платіж, і за будь-який місяць (місяці), у якому (яких) мала місце інфляція (дефляція). При цьому, індекс інфляції нараховується не на кожну дату місяця, а в середньому за місяць.

Невиконання грошового зобов`язання є триваючим правопорушенням, розмір боргу з урахуванням індексу інфляції визначається за прострочення, що триває повний місяць, поки існує борг, та може бути визначено з урахуванням положень Закону України «Про індексацію грошових доходів населення» у наступному місяці.

Здійснивши перевірку розрахунків 3 % річних та інфляційних втрат, суд встановив, що при їх розрахунку відповідачем не враховано, що день фактичної сплати суми заборгованості не включається в період часу, за який здійснюється нарахування, а отже здійснивши власний розрахунок за період з 31.05.2021 по 26.05.2024, суд дійшов висновку, що з відповідача на користь позивача підлягають стягненню 296 196,81 грн інфляційні нарахування та 66 714,76 грн 3 % річних.

Враховуючи наведене вище, позовні вимоги Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські регіональні електромережі" до Товариства з обмеженою відповідальністю "Акорд" підлягають частковому задоволенню.

У зв`язку із частковим задоволенням позову, витрати по сплаті судового збору, у відповідності до ст. 129 ГПК України, покладаються судом на сторін пропорційно задоволеним вимогам.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 123, 129, 231, 240-241 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

1. Позовні вимоги задовольнити частково.

2. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Акорд» (07400, Київська область, м. Бровари, вул. Красовського, 16, ) на користь Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські Регіональні Електромережі» (04136, м. Київ, вул. Стеценка, 1-А, ) 296 196 (двісті дев`яносто шість тисяч сто дев`яносто шість) грн. 81 коп інфляційних нарахувань, 66 714 (шістдесят шість тисяч сімсот чотирнадцять) грн. 76 коп 3 % річних та 5 443 (п`ять тисяч чотириста сорок три) грн. 67 коп судового збору.

Видати наказ.

3. В іншій частині відмовити в задоволенні позовних вимог.

Дане рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. Апеляційна скарга може бути подана протягом двадцяти днів з дня складення повного тексту рішення відповідно до ст. ст. 240-241 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст підписано - 02.09.2024.

Суддя О.О. Христенко