УХВАЛА

про повернення позовної заяви

м. Київ

21.08.2024Справа № 910/10066/24
Господарський суд міста Києва у складі судді Курдельчука І.Д., дослідивши без виклику та повідомлення сторін матеріали (вх. №10066/24 від 14.08.2024) позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «КСМ-Трейд» (04071, м. Київ, вул. Костянтинівська, 15А, ) до Акціонерного товариства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» (01032, м. Київ, вул. Назарівська, 3, ) та Акціонерного товариства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» в особі філії «Відокремлений підрозділ «Централізовані закупівлі» Акціонерного товариства Акціонерного товариства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» (01054, м. Київ, вул. Франка Івана, буд. 31, ) про стягнення грошових коштів

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «КСМ-Трейд» звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до Акціонерного товариства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» та Акціонерного товариства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» в особі філії «Відокремлений підрозділ «Централізовані закупівлі» Акціонерного товариства Акціонерного товариства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» про стягнення:

(1) 1 848 862, 80 грн основного боргу, 5 033, 36 грн пені, 55 615, 89 грн інфляційних втрат та 15 100, 07 грн 3% річних за Договором №53-129-01-23-02862 від 13.10.2023;

(2) 786 181, 35 грн основного боргу, 4 093, 10 грн пені, 37 836, 14 грн інфляційних втрат та 12 279, 32 грн 3% річних за Договором поставки №53-129-24-02919 від 10.01.2024;

(3) 3 018 240, 00 грн основного боргу, 6 985, 65 грн пені, 66 401, 28 грн інфляційних втрат та 20 956, 96 грн 3 % річних за Договором поставки №53-129-01-24-02961 від 14.03.2024.

Таким чином, з поданої позовної заяви вбачається, що в ній об`єднано вимоги про стягнення боргу за трьома різними договорами, а саме за Договором №53-129-01-23-02862 від 13.10.2023, Договором поставки №53-129-24-02919 від 10.01.2024 та Договором поставки №53-129-01-24-02961 від 14.03.2024.

Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 174 ГПК України, суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи також у разі, якщо порушено правила об`єднання позовних вимог (крім випадків, в яких є підстави для застосування положень статті 173 цього Кодексу).

За своїм процесуальним призначенням інститут об`єднання позовних вимог забезпечує правильність і одностайність розгляду та вирішення окремих позовних вимог, які можуть бути розглянуті як самостійні справи, але об`єднуються однорідністю вимог, тобто вимог, які випливають з одних і тих же правовідносин.

Порушенням правила об`єднання вимог, є об`єднання неоднорідних вимог, тобто таких, які не пов`язані між собою підставами виникнення або доказами, що підтверджують ці вимоги.

Відповідно до ч. 1 ст. 173 ГПК України, в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги. Похідною позовною вимогою є вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги).

За приписами ч. 2 ст. 173 ГПК України, суд з урахуванням положень частини першої цієї статті може за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи об`єднати в одне провадження декілька справ за позовами: 1) одного й того самого позивача до одного й того самого відповідача; 2) одного й того самого позивача до різних відповідачів; 3) різних позивачів до одного й того самого відповідача.

Позивачем в одній позовній заяві об`єднано вимоги про стягнення суми боргу за трьома різними Договорами, у зв`язку з чим для встановлення обставин справи при розгляді такої позовної заяви, судом має бути досліджено три окремих договори (підстави виникнення правовідносин), обставини виконання кожного з яких сторонами підтверджується різними доказами та крім того, при вирішенні спору судом мають бути оцінені на предмет документального підтвердження та відповідності чинному законодавству заявлені позивачем до стягнення суми основної заборгованості за трьома різними договорами.

Отже, підставами виникнення спірних правовідносин сторін є господарські договори, кожен із яких, незважаючи на однаковий суб`єктний склад та правову природу, породжує різні взаємні права та обов`язки, які хоч і є подібними, але стосуються виконання окремих обсягів поставки.

Суд зазначає, що спільний розгляд заявлених вимог перешкоджатиме встановленню усіх обставин справи, з`ясуванню спірних правовідносин сторін, оскільки позов подано на підставі трьох договорів, кожен з яких має окреме коло фактичних обставин спору та доказів, які необхідно буде дослідити окремо, здійснити аналіз кожного окремого договору, надати їм правову оцінку, також необхідно перевірити порядок здійснених розрахунків щодо стягнення розміру заявленого позивачем до стягнення розміру заборгованості.

В даному випадку, під час розгляду справи підлягають встановленню обставини щодо виконання відповідачем кожного договору окремо, є необхідним з`ясування чи відповідають дійсності та підтверджуються відповідними доказами вимоги, що виникли по кожному договору, з`ясування обставин щодо належного/неналежного виконання відповідачем взятих на себе зобов`язань за договорами, наявності підстав для стягнення заборгованості за кожним з договорів окремо; судом має бути надана правова оцінка договорам з точки зору правової природи укладених договорів, настання строку виконання зобов`язання, і в свою чергу при вирішенні вимог, що виникли з договорів, суд має надати оцінку договірним відносинам сторін по трьом договорам, визначити строк їх дії, встановити чи є обставини, на які зроблені посилання про наявність порушення відповідачем своїх зобов`язань підставою вважати їх такими, що виникли з договорів тощо.

При цьому, сам факт наявності правовідносин в одному складі учасників, подібність умов укладених правочинів та документів, які мають бути доказами на підтвердження викладених в позовній заяві обставин, жодним чином не унеможливлює вирішення питання щодо наявності правових підстав для стягнення заборгованості за кожним договором окремо.

Враховуючи вищевикладене, перевіривши матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку про те, що позовні вимоги про стягнення заборгованості, яка утворилась внаслідок невиконання зобов`язань відповідачем за трьома різними договорами, не є такими, що пов`язані один з одним ані підставами виникнення, ані поданими доказами в їх обґрунтування, що виключає можливість застосування положень статті 173 ГПК України щодо об`єднання даних позовних вимог в одній позовній заяві.

Одночасно суд наголошує, що відповідно до частини 1 статті 2 ГПК України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі (частина 2 статті 2 Господарського процесуального кодексу України).

Суд зазначає, що об`єднання позовних вимог може мати негативні наслідки, оскільки перешкоджатиме з`ясуванню взаємних прав і обов`язків сторін та суттєво ускладнить вирішення спору через те, що у даному випадку під час розгляду справи суд повинен буде надати оцінку умовам кожного з укладених договорів та правової природи кожного з них, а також встановити обставини щодо виконання/невиконання сторонами умов вказаних договорів, мети та обставин укладення договорів, дотримання їх умов сторонами, а також правомірність заявлених вимог про стягнення заборгованості.. Об`єднання позовних вимог у даному позові свідчить про те, що по кожному з договорів та по кожному окремому факту щодо невиконання зобов`язань відповідачем, суду необхідно проводити окрему процесуальну процедуру з визначенням та дослідженням різного кола доказів, пов`язаних зі встановленням обставин, на які посилається позивач, обґрунтовуючи свої позовні вимоги, що також суттєво ускладнює вирішення спору в межах однієї справи.

Відтак, суд дійшов висновку щодо наявності правових підстав для повернення позовної заяви та доданих до неї документів заявнику на підставі п. 2 ч. 5 ст.174 ГПК України.

Відповідно до ч. 8 ст. 174 ГПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею до господарського суду в загальному порядку після усунення недоліків.

Керуючись ст. 173, 174, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву та додані до неї документи повернути Товариству з обмеженою відповідальністю «КСМ-Трейд».

1.1. Враховуючи що позовну заяву подану через систему «Електронний суд», тобто в електронному вигляді, така заява у паперовому вигляді заявнику не повертається.

1.2. Заява вважається повернутою з моменту підписання даної ухвали.

Ухвала набрала законної сили 21.08.2024 та може бути оскаржена до Північного апеляційного господарського суду протягом десяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 21.08.2024.

Суддя Ігор Курдельчук