ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЗАКАРПАТСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
УХвала

ПРО ОГОЛОШЕННЯ ПЕРЕРВИ У СУДОВОМУ ЗАСІДАННІ

"14" серпня 2024 р. м. Ужгород Справа №907/1194/23

За позовом Акціонерного товариства Сенс Банк, м. Київ

до відповідача 1 Товариства з обмеженою відповідальністю Світ Фрукту, с. Горбки Берегівського району Закарпатської області

до відповідача 2 ОСОБА_1 , с. Горбки Берегівського району Закарпатської області

до відповідача 3 ОСОБА_2 , с. Горбки Берегівського району Закарпатської області

до відповідача 4 ОСОБА_3 , с. Горбки Берегівського району Закарпатської області

до відповідача 5 ОСОБА_4 , м. Виноградів Берегівського району Закарпатської області

про солідарне стягнення заборгованості в розмірі 105 145,17 Євро та 44 068,97 грн, у тому числі 98 936,09 Євро заборгованості за кредитом, 6209,08 Євро заборгованості за відсотками та 44 068,97 грн заборгованості по комісії за управління кредитом,

Суддя господарського суду Пригара Л.І.

представники:

Позивача (в режимі відеоконференції) Григориця В.О., адвокат, довіреність

№020422/23 від 20.11.2023

Відповідача 1 не з`явився

Відповідача 2 не з`явився

Відповідача 3 не з`явився

Відповідача 4 Геревич М.М., адвокат, ордер серії АО №1130153 від 04.06.2024

Відповідача 5 не з`явилася

СУТЬ СПОРУ: Акціонерним товариством Сенс Банк, м. Київ заявлено позов до відповідача 1 Товариства з обмеженою відповідальністю Світ Фрукту, с. Горбки Берегівського району Закарпатської області, до відповідача 2 ОСОБА_1 , с. Горбки Берегівського району Закарпатської області, до відповідача 3 ОСОБА_2 , с. Горбки Берегівського району Закарпатської області, до відповідача 4 ОСОБА_3 , с. Горбки Берегівського району Закарпатської області та до відповідача 5 ОСОБА_4 , м. Виноградів Берегівського району Закарпатської області про солідарне стягнення заборгованості в розмірі 105 145,17 Євро та 44 068,97 грн, у тому числі 98 936,09 Євро заборгованості за кредитом, 6209,08 Євро заборгованості за відсотками та 44 068,97 грн заборгованості по комісії за управління кредитом.

Ухвалою суду від 06.06.2024 судове засідання у справі №907/1194/23 відкладено на 14.08.2024. Явка уповноважених представників сторін у судове засідання визнана судом на власний розсуд.

Відповідачі 2, 3 та 5 явку уповноважених представників у судове засідання не забезпечили, причин неявки суду не повідомили.

Поданим через підсистему Електронний суд клопотанням б/н від 12.08.2024 (вх. №02.3.1-02/6252/24 від 12.08.2024) представник відповідача 1 просить відкласти судове засідання на іншу дату у зв`язку з його тимчасовою непрацездатністю.

Розглянувши вищевказане клопотання представника відповідача 1, суд приходить до висновку про відмову в його задоволенні з огляду на таке.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено право кожного на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Передбачене ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (пункт 35 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії"(Alimentaria Sanders S.A. v. Spain") від 07.07.1989).

У даному контексті суд зазначає, що сторони мають не тільки процесуальні права, але й процесуальні обов`язки.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням частини 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (параграфи 66, 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі "Смірнова проти України").

Відповідно до ст. 43 ГПК України, учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Частина 4 вказаної статті регламентує, що суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами.

Зловживання правом має місце, коли під видимою формальною реалізацією прав учасника провадження, що визначені ст. 43 ГПК України, такий учасник провадження має намір затягувати судовий процес.

Згідно зі статтею 13 ГПК України, судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Водночас відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною умовою для якого є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні. Неявка учасника судового процесу в судове засідання за умови належного повідомлення сторони про час і місце розгляду справи, не є підставою для відкладення такого на інший термін.

Подібна за змістом правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 04.04.2023 у справі №910/7970/21 та від 03.10.2023 у справі №910/6018/22.

У даному контексті слід відзначити, що ухвалою суду від 09.05.2024 судове засідання у справі відкладалось за клопотанням уповноваженого представника відповідача 1, мотивованим необхідністю ознайомитись із матеріалами справи та сформувати власну правову позицію щодо наявного спору.

Водночас попри те, що останній із матеріалами справи ознайомився 30.05.2024 (про що свідчить письмова відмітка на клопотанні представника відповідача 1, засвідчена його особистим підписом), будь-яких письмових пояснень по суті спірних правовідносин до суду станом на дату проведення судового засідання не надходило.

Суд також звертає увагу на те, що представник відповідача 1 не зазначив об`єктивної неможливості проведення судового засідання, призначеного на 14.08.2024, без його участі.

Що стосується наведених представником відповідача 1 обставин в обґрунтування причин його неявки в судове засідання, то суд зазначає, що такі не можуть бути визнані поважними, адже не є об`єктивно непереборними. Відповідач 1, як учасник судового процесу, не позбавлений права і можливості забезпечити участь у судовому засіданні будь-якого іншого представника, якому доручити виконання функцій щодо представництва інтересів у суді.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 12.03.2019 у справі №910/12842/17.

Відтак, із урахуванням того, що явка представників сторін у судове засідання 14.08.2024 не була визнана обов`язковою, а наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення відповідно до ст. 236 ГПК України, суд не вбачає підстав для відкладення судового засідання на іншу дату.

Присутній у судовому засіданні представник відповідача 4 підтримав подане через підсистему Електронний суд клопотання б/н від 12.06.2024 (вх. №02.3.1-02/4849/24 від 12.06.2024) про початок розгляду справи спочатку та, зокрема, відзначив, що ОСОБА_3 не отримував ні позовну заяву, ні інші документи, що стосуються розгляду даної справи. Покликаючись на те, що перехід до розгляду справи по суті було здійснено за відсутності останнього, що, у свою чергу, унеможливлює подання ним зустрічного позову, відзиву чи письмових заперечень по суті спору, представник відповідача 4 наголошує на необхідності розпочати розгляд даної справи спочатку з метою недопущення обмежень у реалізації ОСОБА_3 своїх процесуальних прав як учасником процесу.

Представник позивача через підсистему Електронний суд подав заперечення б/н від 12.08.2024 (вх. №02.3.1-02/6251/24 від 12.08.2024) на вищевказане клопотання представника відповідача 4, за змістом якого стверджує про те, що відповідачі не позбавлені права на подання процесуальних документів при розгляді справи по суті, якщо доведуть поважність причин пропуску їх подання в підготовчому засіданні, а тому, відсутня необхідність розгляду справи спочатку.

Окремо представник позивача вказує, що розгляд даної справи Господарським судом Закарпатської області є досить довготривалим, і представник відповідача 4 своїми діями намагається умисно затягнути судовий процес з метою уникнення відповідальності за невиконання зобов`язань перед позивачем.

Розглянувши вищенаведене клопотання представника відповідача 4, суд не вбачає підстав для його задоволення з огляду на те, що нормами чинного процесуального законодавства передбачена можливість розгляду справи спочатку виключно у випадку заміни неналежного відповідача, залучення співвідповідача чи вступу у процес третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору.

Натомість, якщо учасник справи із причин, які не залежали від його волі, не подав суду в ході підготовчого провадження будь-які заяви/клопотання по суті спору, останній не позбавлений права клопотати про поновлення процесуального строку на їх подання з обґрунтуванням поважності причин пропуску відповідного строку, або ж заявляти клопотання про повернення до стадії підготовчого провадження у справі, якщо питання, яке сторона просить поставити на розгляд суду, може бути вирішене лише протягом підготовчого провадження.

Доводи представника відповідача 4 про неотримання ОСОБА_3 копії позовної заяви та ухвал суду, постановлених у ході розгляду даної справи, є необґрунтованими, оскільки як примірник позову з додатками, так і всі процесуальні документи суду надсилались на адресу відповідача 4, підтверджену Головним управлінням Державної міграційної служби України в Закарпатській області на запит суду та зазначену уповноваженим представником Пензяника І.В. у клопотанні, АДРЕСА_1 . Повідомлення про вручення ухвал суду містяться у матеріалах справи.

Посилання ж представника відповідача 4 на те, що у рекомендованих повідомленнях про вручення поштових відправлень, а саме, ухвал суду, міститься підпис не відповідача 4 - ОСОБА_3 судом до уваги не приймається, оскільки відмітка про одержання поштового відправлення адресатом із зазначенням прізвища особи, якій вручено відправлення, зроблена працівником поштового зв`язку, є переконливим доказом отримання відправлення саме адресатом. Таке переконання ґрунтується на презумпції добросовісного виконання працівниками пошти своїх обов`язків. Водночас таку презумпцію може бути поставлено під сумнів і спростовано.

Направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а, у даному випадку, суду (близька за змістом правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.04.2018 у справі №800/547/17 (П/9901/87/18) (провадження № 11-268заі18), у постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27.11.2019 у справі №913/879/17, від 21.05.2020 у справі №10/249-10/19, від 15.06.2020 у справі №24/260-23/52-б).

Оскільки добросовісність виконання службових обов`язків працівниками АТ Укрпошта презюмується, то, відповідно, обов`язок доказування, зокрема вручення неналежній особі поштового відправлення, покладається на заінтересовану особу. Схожа за змістом правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 04.03.2021 у справі №910/6835/20 та від 30.08.2023 у справі №910/10477/22.

Крім того, призначення судом справи до розгляду по суті за відсутності відповідача 4, який належним чином повідомлявся про дату і час підготовчого засідання, не є підставою для початку розгляду справи спочатку.

Водночас як вбачається із матеріалів справи представнику відповідача 4 - адвокату Геревичу М.М. було надано доступ до матеріалів справи в електронному вигляді ще 05.06.2024, натомість останній будь-яких письмових пояснень чи заперечень по суті заявлених позовних вимог станом на дату призначеного судового засідання суду не подав.

Згідно із ч. 1-3 статті 216 Господарського процесуального кодексу України, суд відкладає розгляд справи у випадках, встановлених частиною другою статті 202 цього Кодексу. Якщо спір, розгляд якого по суті розпочато, не може бути вирішено в даному судовому засіданні, судом може бути оголошено перерву в межах встановлених цим Кодексом строків розгляду справи, тривалість якої визначається відповідно до обставин, що її викликали, з наступною вказівкою про це в рішенні або ухвалі. Про відкладення розгляду справи або перерву в судовому засіданні, місце, дату і час нового судового засідання або продовження судового засідання суд повідомляє під розписку учасників справи, свідків, експертів, спеціалістів, перекладачів, які були присутніми в судовому засіданні. Учасники справи, свідки, експерти, спеціалісти, перекладачі, які не прибули або яких суд вперше залучає до участі в судовому процесі, повідомляються про судове засідання ухвалами.

За приписами ч. 3 ст. 2 ГПК України, основними засадами (принципами) господарського судочинства є, зокрема, верховенство права; рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; диспозитивність; пропорційність; обов`язковість судового рішення; розумність строків розгляду справи судом; неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Частиною 5 ст. 13 ГПК України передбачено, що суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, крім іншого, сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом; запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

У даному судовому засіданні суд, здійснюючи розгляд справи, перед стадією судових дебатів вирішив оголосити перерву на підставі ст. 216 ГПК України із огляду на закінчення робочого часу суду, що унеможливлює закінчення розгляду справи в даному судовому засіданні із дотриманням порядку її розгляду, встановленого ст. 218 221 ГПК України.

В той же час, суд констатує вихід за межі процесуального строку для розгляду справи по суті, що встановлений ст. 195 ГПК України.

Згідно зі ст. 114 ГПК України, суд має встановлювати розумні строки для вчинення процесуальних дій. Строк є розумним, якщо він передбачає час, достатній, з урахуванням обставин справи, для вчинення процесуальної дії, та відповідає завданню господарського судочинства. Поняття розумного строку не має чіткого визначення, проте розумним слід вважати строк, який необхідний для вирішення справи у відповідності до вимог матеріального та процесуального законів.

Європейський Суд з прав людини зазначає, що розумність тривалості провадження повинна визначатися з огляду на обставини справи та з урахуванням таких критеріїв: складність справи, поведінка заявника та відповідних органів влади, а також ступінь важкості предмета спору для заявника.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного строку. Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору.

З урахуванням вищевикладеного, суд вважає за можливе оголосити перерву в судовому засіданні поза межами процесуального строку, визначеного ст. 195 ГПК України.

Керуючись ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ст. 202, 216, 234 Господарського процесуального кодексу України

СУД ПОСТАНОВИВ:

1. Оголосити перерву в судовому засіданні до 29 серпня 2024 р. до 10:30 год.

2. Судове засідання відбудеться у приміщенні Господарського суду Закарпатської області за адресою: м. Ужгород, вул. Коцюбинського, 2а, зал судових засідань №1 в режимі відеоконференції.

3. Проведення судового засідання в режимі відеоконференції, яке відбудеться 29.08.2024 о 10 год. 30 хв., здійснити за допомогою підсистеми відеоконференцзв`язку ЄСІТС (https://vkz.court.gov.ua/site/login).

4. Для участі в судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду представнику позивача необхідно використовувати комп`ютерну техніку або смартфони з доступом в мережу Інтернет, які дозволяють передавати аудіосигнал та відеозображення, а також зв`язатися з Господарським судом Закарпатської області у день призначеного судового засідання.

5. Явка уповноважених представників учасників процесу у судове засідання на власний розсуд.

6. Копію ухвали надіслати учасникам спору.

7. Ухвала набирає законної сили у відповідності до ст. 235 Господарського процесуального кодексу України та не може бути оскаржена в апеляційному порядку окремо від рішення суду на підставі ст. 255 Господарського процесуального кодексу України. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

8. Вебадреса сторінки на офіційному вебпорталі судової влади України в Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію по справі, що розглядається, http://court.gov.ua/fair/sud5008/ або http://www.reyestr.court.gov.ua.

Суддя Л.І. Пригара