ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без розгляду

"14" серпня 2024 р. м. ХарківСправа № 922/1112/24

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Новікової Н. А.

за участю секретаря судового засідання Желтухіна А. М.

розглянувши заяву Фізичної особи-підприємця Василевського Віктора Яковича (вх. № 17268/24 від 05.07.2024) про залишення позову без розгляду

у справі за позовом Фізичної особи-підприємця Василевського Віктора Яковича (РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 )

до Російської Федерації в особі Міністерства юстиції Російської Федерації (119991, м. Москва, Житня вулиця, 14)

про стягнення 8 823 052,00 доларів США (що є еквівалентом 322 646 659,37 грн.),

за участю представників учасників справи:

позивача - не з`явився,

відповідача - не з`явився,

ВСТАНОВИВ:

Фізична особа-підприємець Василевський Віктор Якович (позивач по справі) звернувся до Господарського суду Харківської області з позовом до Російської Федерації в особі Міністерства юстиції Російської Федерації (відповідач по справі) про стягнення 8 823 052,00 доларів США (що є еквівалентом 322 646 659,37 грн.) матеріальної шкоди, завданих рухомому майну позивача - лінії з виробництва пілетів та брикетів з додатковим обладнанням. В обґрунтування позову посилається на те, що внаслідок ракетно-артилерійських обстрілів РФ вибухами, ударною хвилею, руйнуванням і знищенням нежитлових приміщень, в яких знаходилось рухоме майно позивача, останньому заподіяно матеріальну шкоду у вказаному розмірі.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 09.04.2024 позовну заяву фізичної особи-підприємця Василевського Віктора Яковича (вх. № 1112/24 від 04.04.2024) залишено без руху; встановлено позивачу для усунення недоліків позовної заяви 10-денний строк з дня вручення ухвали, позивачу у встановлений строк необхідно подати до Господарського суду Харківської області засвідчені відповідно до вимог чинного законодавства копії або оригінали доданих до позовної заяви документів; роз`яснено позивачу, що за умовами ч. 3, ч. 4 ст. 174 ГПК України якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 176 цього Кодексу, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

11.04.2024 (вх. № 9734/24) на адресу Господарського суду Харківської області надійшла заява Фізичної особи-підприємця Василевського Віктора Яковича про усунення недоліків.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 16.04.2024 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі № 922/1112/24; справу вирішено розглядати за правилами загального позовного провадження, почато підготовче провадження і призначено підготовче засідання на 15.05.2024; встановлено відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення ухвали для подання відзиву на позовну заяву, у зазначений строк відповідач має надіслати суду відзив, який повинен відповідати вимогам статті 165 ГПК України, і всі письмові та електронні докази, висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову, копію відзиву та доданих до нього документів відповідач має надіслати (надати) іншим учасникам справи одночасно із надсиланням (наданням) відзиву до суду та докази надіслання надати суду разом із відзивом на позов; позивачу, згідно ст. 166 ГПК України, встановлено строк 5 днів на подання до суду відповіді на відзив з дня його отримання; відповідачу, згідно ст. 167 ГПК України, встановлено строк 5 днів на подання до суду заперечень на відповідь на відзив з дня його отримання; повідомлено учасників справи про можливість одержання інформації по справі зі сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою http://court.gov.ua/.

15.05.2024 в час призначеного по даній справі судового засідання по території України та, зокрема, в Харківській області, було оголошено сигнал повітряної тривоги через військову агресію РФ, в зв`язку із чим ухвалою Господарського суду Харківської області від 15.05.2024 призначено розгляд справи на 05.06.2024.

Протокольною ухвалою суду від 05.06.2024 суд за участю представника позивача продовжив строк підготовчого провадження на 30 днів та відклав підготовче судове засідання на 26.06.2024. Крім того, в зв`язку із тим, що під час дослідження матеріалів справи у суду виникли питання стосовно вартості знищеного майна, господарським судом надано можливість позивачу надати додаткові пояснення з окремого питання, зокрема, щодо вартості знищеного майна із зазначенням по кожному із складових лінії з виробництва пілетів та брикетів переліку первинних бухгалтерських та інших документів, на підставі яких була визначена позивачем вартість цієї лінії.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 26.06.2024 розгляд справи № 922/1112/24 відкладено на 31.07.2024; запропоновано повторно позивачу надати господарському суду в строк до 25.07.2024 додаткові пояснення з окремого питання, зокрема, щодо вартості знищеного майна із зазначенням по кожному із складових лінії з виробництва пілетів та брикетів переліку первинних бухгалтерських та інших документів, на підставі яких була визначена позивачем вартість цієї лінії, зокрема: 1) наявності у позивача лінії з виробництва пілетів та брикетів, яке підтверджено належними первинними документами із зазначенням вартості кожної окремої складової лінії з виробництва пілетів та брикетів (в розрізі: найменування об`єкта/модель (номенклатурний номер)/кількість/вартість за одиницю в гривнях/перелік первинних документів, на підставі яких обліковується/загальна вартість обладнання); 2) доказів того, що лінія з виробництва пілетів та брикетів була встановлена в певному приміщенні; 3) доказів того, що лінія з виробництва пілетів та брикетів була постановлена на баланс позивача та введена у встановленому законом порядку в експлуатацію.

05.07.2024 на адресу Господарського суду Харківської області надійшла заява Фізичної особи-підприємця Василевського Віктора Яковича про залишення позову без розгляду, в якій останній просить суд залишити позов без розгляду на підставі п. 5 ч. 1 с. 226 ГПК України з посиланням на необхідність пошуку та відновлення документів, які у позивача відсутні.

Призначене на 31.07.2024 судове засідання не відбулось в зв`язку з відпусткою судді, ухвалою суду від 05.08.2024 призначено розгляд справи на 14.08.2024.

В призначене 14.08.2024 судове засідання представники учасників справи не з`явились, про причини неявки суд не повідомили, будь-яких заяв по суті спору не надали. Позивач про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, відповідач про дату, час і місце розгляду справи повідомлений шляхом розміщення оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України.

Розглянувши заяву Фізичної особи-підприємця Василевського Віктора Яковича (вх. № 17268/24 від 05.07.2024) про залишення позову без розгляду суд виходить з наступного.

Звернення до суду з позовом є суб`єктивним правом позивача, гарантованим статтями 55, 124 Конституції України.

Пунктами 1, 2, 4, 5 частини 3 статті 2 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що основними засадами (принципами) господарського судочинства, зокрема, є верховенство права; рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; змагальність сторін; диспозитивність.

Так, принцип диспозитивності належить до основних принципів господарського судочинства та полягає в тому, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Для принципу диспозитивності характерним є визначальний вплив волевиявлення сторін та їх процесуальних ініціатив на детермінацію процесуальної діяльності суду та її результатів.

Принцип диспозитивності покладає на суд обов`язок вирішувати лише ті питання, про вирішення яких його просять учасники спірних правовідносин. Формування змісту та обсягу позовних вимог є диспозитивним правом позивача та позов має чітко виражену ціль, яка втілюється у формі позовних вимог, що їх викладає позивач у позовній заяві.

Отже, кожна сторона сама визначає стратегію свого захисту, зміст своїх вимог і заперечень, а також предмет та підстави позову, тягар доказування лежить на сторонах спору, а суд розглядає справу виключно у межах заявлених ними вимог та наданих доказів.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 16.07.2024 у справі №910/15051/23.

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (частина четверта статті 13 ГПК України).

В силу приписів статті 14 Господарського процесуального кодексу України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Складовою зазначеного принципу є можливість суб`єкта відмовитися від свого права чи інтересу (постанова Верховного Суду від 03.11.2023 у справі №918/686/21, ухвали Верховного Суду від 18.08.2021 у справі №916/3844/19, від 01.09.2021 у справі №910/13034/20).

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 226 ГПК України суд залишає позов без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Як вбачається із даної норми, вказане право позивача може бути реалізоване лише до початку розгляду справи по суті та є абсолютним, тобто, не залежить від мотивів позивача чи волі сторін у справі. Положення статті 226 Господарського процесуального кодексу України не є диспозитивними та передбачають обов`язок суду залишити позов без розгляду з підстав вказаних у частині 1 цієї статті.

Закріплене за позивачем право на подання заяви про залишення позову без розгляду є абсолютним і не залежить від думки інших учасників процесу. Сторони вільні розпоряджатися своїми правами на власний розсуд (аналогічна позиція викладена у постановах Верховного Суду від 10 квітня 2020 року у справі № 548/2531/18, від 05 жовтня 2021 року у справі №308/13199/17, від 04 квітня 2022 у справі № 441/1609/19).

Суд не наділений повноваженнями відмовити позивачу, який просить не розглядати його позовні вимоги по суті (аналогічна позиція викладена у постанові Верховного Суду від 23 серпня 2023 року у справі № 683/1861/19).

Залишення заяви без розгляду на підставі заяви позивача - це форма закінчення справи без ухвалення рішення.

Зазначена процесуальна дія - це диспозитивне право позивача, передбачене нормами Господарського процесуального кодексу України. При цьому, суд не перевіряє підстави подання такої заяви.

Саме по собі подання заяви про залишення позову без розгляду не є необґрунтованими діями позивача, так як це є його диспозитивним правом, передбаченим нормами Господарського процесуального кодексу України, який не містить обмежень в його реалізації, і не містить посилань, що таке питання можливо вирішити під певною умовою.

Як вбачається з матеріалів справи вказану заяву було подано позивачем до суду до початку розгляду справи по суті.

З огляду на викладене, враховуючи реалізацію позивачем свого процесуального права на подання заяви про залишення позову без розгляду, яка подана до початку розгляду справи по суті, суд приходить до висновку про наявність правових підстав для задоволення заяви позивача та залишення позову без розгляду на підставі приписів п. 5 ч. 1 ст. 226 ГПК України.

Згідно п. 1 ч. 2 ст. 185 ГПК України за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду.

Відповідно до ч. 2 ст. 226 ГПК України про залишення позову без розгляду постановляється ухвала, в якій вирішуються питання про розподіл між сторонами судових витрат, про повернення судового збору з бюджету.

Оскільки суд ухвалює рішення про залишення позову без розгляду, а, отже, без прийняття рішення суду по суті спору, питання судових витрат має вирішуватися у контексті зазначених обставин.

Згідно з частинами першою та другою статті 123 ГПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюється законом.

Суд зазначає про те, що при зверненні з позовом по даній справі судовий збір позивачем не сплачувався згідно з приписами п. 22 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», відтак питання про розподіл між сторонами судових витрат судом не вирішується.

Відповідно до ст. 232 ГПК України процедурні питання, пов`язані з рухом справи в суді першої інстанції, клопотання та заяви осіб, які беруть участь у справі, питання про відкладення розгляду справи, оголошення перерви, зупинення або закриття провадження у справі, залишення заяви без розгляду, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом, вирішуються судом шляхом постановлення ухвал.

На підставі викладеного та керуючись статтями 226, 232 - 235 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

Заяву Фізичної особи-підприємця Василевського Віктора Яковича (вх. № 17268/24 від 05.07.2024) про залишення позову без розгляду задовольнити.

Позовну заяву Фізичної особи-підприємця Василевського Віктора Яковича до Російської Федерації в особі Міністерства юстиції Російської Федерації про стягнення 8 823 052,00 доларів США (що є еквівалентом 322 646 659,37 грн.) залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена в порядку ст. 255 - 257 ГПК України до Східного апеляційного господарського суду протягом десяти днів з дня підписання ухвали.

Ухвалу складено та підписано 19.08.2024.

Суддя Н.А. Новікова