ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
УХВАЛА

"12" серпня 2024 р. м. ХарківСправа № 922/2405/24

Господарський суд Харківської області у складі:

суддя Жигалкін І.П.

розглянувши справу

за позовом 3 - я особа, яка не Приватного акціонерного товариства "Харківенергозбут", м. Харків заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні Позивача Акціонерне товариство Харківобленерго, м. Харків
до Товариства з обмеженою відповідальністю "Чарівний Лан", с. Капитолівка, Харківська обл.
про стягнення 17 307,43 грн

ВСТАНОВИВ:

Приватне акціонерне товариство "Харківенергозбут" (надалі - Позивач) звернувся до Господарського суду Харківської області 10 липня 2024 року із позовною заявою про стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю "Чарівний Лан" (надалі - Відповідач) загальну суми заборгованості у розмірі 17 307,43 грн (де: - заборгованість за спожиту електричну енергію за Договором про постачання електричної енергії споживачу № 61-1382 від 01.01.2019 в сумі 16532,15 грн; - 3% річних у сумі 294,91 грн; - інфляційні втрати у сумі 480,37 грн), а також суму судового збору у розмірі 2 422,40 грн.

Суд, своєю ухвалою від 11.07.2024 прийняв позовну заяву до розгляду, відкрив провадження у справі №922/2405/24, де вирішив здійснювати розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи за наявними у справі матеріалами.

Також судом, було залучено до участі у даній справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні Позивача Акціонерне товариство Харківобленерго.

Відповідачем було надано відзив (вх. № 19257 від 31.07.2024) з заявою про поновлення строку для його подачі. У своєму відзиві зазначає наступне. Після 24.02.2022 року ТОВ «ЧАРІВНИЙ ЛАН» не мала доступ до власного майна. Після деокупації території Ізюмського району Харківської області доступ до господарчих об`єктів ТОВ «ЧАРІВНИЙ ЛАН» певний час був обмежений в зв`язку з можливою наявністю в них вибухонебезпечних предметів. Відновлення доступу до господарчих будівель відбулось лише наприкінці грудня 2022, а відновлення роботи ТОВ «ЧАРІВНИЙ ЛАН» - з 03.05.2023, що підтверджується наказом № 1 від 03.05.2023 р. При цьому відновлення сільськогосподарських робіт відбулось на умовах залучення для надання послуг сторонніх юридичних осіб. Прийняття на роботу працівників та виконання робіт за участю працівників відбулось лише у 2024 році.

ПрАТ «Харківенергозбут» в період активних бойових дій та окупації Ізюмського району не здійснювало постачання електроенергії на непідконтрольні Україні території оскільки енергомережі міста Ізюм та Ізюмського району в цей період були відключені від мереж Об`єднаної енергетичної системи України (ОЕС України). Постачання електроенергії час в село Капитолівка певний здійснювалось країною агресором, а її споживання окупаційними військами через прилади обліку електроенергії, які встановлені в позивача.

Електропостачання на об`єктах ТОВ «ЧАРІВНИЙ ЛАН» в с. Капитолівка відсутнє до сьогоднішнього дня: - пошкоджено трансформаторну підстанцію в с. Капитолівка, яка забезпечувала постачання електроенергії на об`єкти ТОВ «ЧАРІВНИЙ ЛАН». З 2022 року дана трансформаторна підстанція не працює.

- засіб вимірювання № 26078499 об`єкта комплекс-зерносклад був встановлений в трансформаторній підстанції і вийшов з ладу з моменту пошкодження трансформаторної підстанції;

- В механічній майстерні (ТП-70) ЕІС код точки комерційного обліку за об`єктом споживача - 62Z477, № засобу вимірювання 031046) знищено повністю нежитлову будівлю-гараж, в якій був встановлений лічильник разом з лічильником;

- знищено повністю нежитлову будівлю-гараж, нежитлову будівлю котельної складу, нежитлову будівлю складу № 7, нежитлові будівлі корпусів 1, 2, 3, 4, майже повністю знищено адміністративну будівлю, суттєво пошкоджені нежитлова будівля амбулаторії (в ній також пошкоджено електропроводку та щитову), нежитлову будівлю прохідної з навісом (в ній також пошкоджено електропостачання);

- Комісією, створеною відповідно до розпорядження начальника Оскільської військової адміністрації складено акти № 1165, № 1170, № 1171, № 1173, № 1169, № 1168, № 1166 від 08.05.2023 комісійного обстеження об`єкта, пошкодженого внаслідок збройної агресії Російської федерації, в якому зазначено про знищення будівлі, орієнтовна дата пошкодження будівлі червень 2022.

Відповідач і третя особа обізнані про відсутність електропостачання в ТОВ «ЧАРІВНИЙ ЛАН» постачання з початку воєнного стану в України. Оскільки позивач не здійснював з 01.03.2022 року та не здійснює на об`єкти постачання електроенергії до сьогоднішнього дня позовні вимоги є необґрунтованими.

Відповідач у відзиві посилається, що подання ПрАТ «Харківенергозбут» позову зі стягнення грошових коштів за електроенергію спожиту окупаційними військами суперечить заявам позивача, які він розмістив на своєму офіційному сайті 23.06.2023 року.

Стаття 118 ГПК України визначає, що право на вчинення процесуальних дій втрачається із закінченням встановленого законом або призначеного судом строку. Заяви, скарги і документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 2 ст. 119 ГПК України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Зміст наведеної норми свідчить про те, що за заявою учасника може бути продовжений тільки строк, який встановлений судом і який не сплив на час звернення учасника справи із заявою. Процесуальний строк може бути продовжений також з ініціативи суду. Разом з тим, на відміну від поновлення процесуального строку, вирішення судом питання про продовження процесуального строку не обумовлене вчиненням учасником процесуальної дії. Навпаки, процесуальний закон виходить з того, що процесуальний строк продовжується для вчинення процесуальної дії, яка ще не вчинена.

Водночас, за приписами ч. 1 ст. 119 ГПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подані заява, скарга, документи тощо), стосовно якої пропущено строк (ч. 4 ст. 119 ГПК України).

Відповідач разом із заявою про поновлення пропущеного строку вчинив відповідну дію - подав відзив на позовну заяву.

Відтак, оскільки у даному випадку на час звернення Відповідачем із заявою про поновлення та продовження строку на виконання ухвали від 11.07.2024 сплив строк, встановлений судом, пропущений позивачем процесуальний строк підлягає поновленню, а не продовженню, у зв`язку з чим, суд дійшов висновку про задоволення заяви Відповідача в частині поновлення пропущеного процесуального строку на подання відзиву на позовну заяву.

Від представника Позивача надійшла заява (вх. № 20217) про залишення позову без розгляду на підставі п. 5 ч. 1 ст. 226 ГПК України.

Розглянувши заяву про залишення позову без розгляду, дослідивши матеріали справи у їх сукупності, суд зазначає про наступне.

Пунктом 3 частини 1 статті 42 ГПК України передбачено, що учасники справи мають право подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

Загальні вимоги до форми та змісту письмової заяви, клопотання врегульовані Господарським процесуальним кодексом України.

Так, вимоги до форми та змісту письмової заяви, клопотання, заперечення визначено в частині 2 статті 170 ГПК України, згідно якої письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником.

Відповідно до частини 3 статті 56 ГПК України юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

В частині 1 статті 58 ГПК України передбачено, що представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Відповідно до пункту 5 частини 3 статті 2 ГПК України однією з основних засад (принципів) господарського судочинства є диспозитивність.

Згідно з положеннями статті 14 ГПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Відповідно до пункту 5 частини 1 статті 226 ГПК України суд залишає позов без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Таким чином, враховуючи, що вказане право позивача є абсолютним, тобто не залежить від мотивів позивача чи волі сторін у справі, беручи до уваги, що вказана заява є формою реалізації прав позивача, суд вважає за необхідне її задовольнити, а позовну заяву залишити без розгляду на підставі пункту 5 частини 1 статті 226 ГПК України.

Водночас суд роз`яснює позивачу, що відповідно до частини 4 статті 226 ГПК Україна, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення обставин, що були підставою для залишення позову без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Згідно з частиною 2 статті 226 ГПК України про залишення позову без розгляду постановляється ухвала, в якій вирішуються питання про розподіл між сторонами судових витрат, про повернення судового збору з бюджету.

При цьому процесуальна норма частини 2 статті 226 ГПК України є бланкетною та відсилає до окремого закону, зокрема Закону України "Про судовий збір", в якому визначені правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору.

Згідно з пунктом 4 частини 1 статті 7 Закону України "Про судовий збір" сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням).

Отже, статтею 7 Закону України "Про судовий збір" визначено вичерпний перелік виняткових випадків, за наявності яких не допускається повернення судом сплаченої суми судового збору особі, яка його сплатила, у разі залишення позовної заяви без розгляду.

В даному випадку, позовну заяву залишено без розгляду за заявою позивача. З огляду на те, що статтею 130 ГПК України не передбачено повернення судового збору у разі, якщо надійшла заява позивача про залишення позову без розгляду, а пунктом 4 частини 1 статі 7 Закону України "Про судовий збір" таку заяву віднесено до випадків, у яких сплачена сума судового збору не повертається, суд дійшов висновку, що сплачена позивачем сума судового збору поверненню не підлягає.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом у постанові від 14.09.2021 по справі №925/1208/18.

Керуючись статтями 42, 130, статтею 226, статтями 232-236 Господарського процесуального кодексу України, статтею 7 Закону України "Про судовий збір", суд -

УХВАЛИВ:

1. Заяву (вх. №20217) Приватного акціонерного товариства "Харківенергозбут" про залишення позову без розгляду - задовольнити.

2. Позовну заяву "Харківенергозбут" до Товариства з обмеженою відповідальністю "Чарівний Лан" про стягнення загальної суми заборгованості у розмірі 17 307,43 грн (де: - заборгованість за спожиту електричну енергію за Договором про постачання електричної енергії споживачу № 61-1382 від 01.01.2019 в сумі 16532,15 грн; - 3% річних у сумі 294,91 грн; - інфляційні втрати у сумі 480,37 грн) - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена відповідно до статей 255-257 Господарського процесуального кодексу України.

Ухвалу підписано 12.08.2024 р.

Суддя І.П. Жигалкін