ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХМЕЛЬНИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

"12" серпня 2024 р. Справа № 924/736/24

м. Хмельницький

Господарський суд Хмельницької області у складі судді Яроцького А.М., розглянувши матеріали справи

за позовом ОСОБА_1

до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку №16 на вул. Водопровідній "КОВЧЕГ"

про визнання недійсним рішення загальних зборів, оформленого протоколом від 02.03.2020 в частині

ВСТАНОВИВ:

06.08.2024 на адресу Господарського суду Хмельницької області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку №16 на вул. Водопровідній "КОВЧЕГ" про визнання недійсним рішення загальних зборів співвласників ОСББ "Ковчег", оформленого протоколом б/н від 02.03.2020 в частині внесення змін до Статуту - доповнення пункту 12 розділу ІІІ Статуту абзацом: "До правління можуть бути обрані й особи, які не є співвласниками будинку", а також обрання членами правління мешканців, які не є власниками квартир: ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 ), ОСОБА_3 ( АДРЕСА_2 ), ОСОБА_4 ( АДРЕСА_3 ), ОСОБА_5 ( АДРЕСА_4 ), ОСОБА_6 ( АДРЕСА_5 ).

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 06.08.2024 позовну заяву передано для розгляду судді Яроцькому А.М.

За правилами господарського процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати статтям 162, 164 Господарського процесуального кодексу України, а також вимогам статті 172 цього Кодексу.

Відповідно до п. 8 ч. 3 ст. 162 ГПК України позовна заява повинна містити в тому числі: зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Судом за результатом аналізу позовної заяви встановлено, що вона не відповідає вимогам ст. 162 ГПК України. Зокрема, ОСОБА_1 у позовній заяві не вказано щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 164 ГПК України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів.

Зі змісту опису вкладення до листа від 06.08.2024 про надіслання ОСББ "Ковчег" документів встановлено наявність відправлення відповідачу засобами поштового зв`язку додатків до позовної заяви. Докази надіслання ОСББ "Ковчег" копії позовної заяви у відповідності до вимог п. 1 ч. 1 ст. 164 ГПК України до позовних матеріалів не додано.

Так, пунктом 2 частини 1 статті 164 ГПК України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, які підтверджують, зокрема сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

У позовній заяві ОСОБА_1 просить суд звільнити її від сплати судового збору з посиланням на п. 1 ч. 1, 2 ст. 8 Закону України "Про судовий збір" (далі Закону).

Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом (частина друга статті 123 ГПК України).

Законодавством України однією з умов розгляду справи судом визначено сплату судового збору у розмірі та у випадках, визначених законом. Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначені Законом України "Про судовий збір".

Відповідно до статті 1 Закону України "Про судовий збір" судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

За статтею 2 Закону України "Про судовий збір" платники судового збору - громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

У статті 5 Закону "Пільги щодо сплати судового збору" визначено перелік позивачів та осіб, які звільняються від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях.

Статтею 8 Закону унормовано, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Аналіз наведених положень статті 8 Закону дає підстави для висновку про те, що визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини можуть бути підставою для відстрочення (за умов, передбачених статтею 8 Закону України "Про судовий збір") або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру чи звільнення сторони від сплати такого.

Необхідно зазначити, що звільнення від сплати судового збору (відстрочення, розстрочення його сплати або зменшення його розміру) з підстав, передбачених статтею 8 Закону України "Про судовий збір", є прерогативою суду, який вирішує питання відкриття провадження (прийняття заяви, скарги тощо).

Зазначені норми є диспозитивними і встановлюють не обов`язок, а повноваження суду на власний розсуд (за наявності передбачених законом умов) звільнити особу від сплати судового збору (відстрочити, розстрочити його сплату або зменшити його розмір).

Положення пункту 1 статті 6 Конвенції про виконання зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у судових справах (такий висновок, викладено у постанові Верховного Суду від 08.03.2024 у справі №910/14313/23).

Для уникнення створення особі перешкод для доступу до правосуддя у вигляді неможливості сплати судового збору, законодавством передбачено описаний вище процесуальний механізм забезпечення судового розгляду поданих особами документів, у випадку складності для таких осіб оплатити визначену законом суму судового збору повністю: відстрочення сплати судових витрат, розстрочення сплати судового збору, зменшення розміру необхідних до сплати судових витрат, звільнення від його сплати, за наявності підстав та умов, визначених у статті 8 Закону України "Про судовий збір". Позиція узгоджується з висновками Верховного Суду викладеними в постановах від 25.04.2024 по справі №910/2548/15-г (910/1497/23) та від 07.06.2024 по справі №910/686/20.

Як вбачається з позовної заяви ОСОБА_1 посилається на майновий стан, на підтвердження якого додає копію відомостей з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про джерела /суми нарахованого доходу нарахованого (перерахованого) податку та військового збору станом на 19.03.2024.

За змістом вищевказаних відомостей за період з 1 кварталу 2023 по 4 квартал 2023 року інформація щодо джерел/сум нарахованого (виплаченого) доходу, нарахованого (перерахованого) податку та військового збору стосовно ОСОБА_1 в Державному реєстрі фізичних осіб - платників податків відсутня.

З аналізу поданого суду доказу на підтвердження майнового стану позивача, суд дійшов висновку, що у Головного управління ДПС у Хмельницькій області відсутні відомості щодо джерел/сум нарахованого (виплаченого) доходу ОСОБА_1 за 2023 рік. При цьому, будь-яких інших доказів на підтвердження доходу позивача для визначення співвідношення до розміру судового збору, який підлягає сплаті за звернення до суду з позовною заявою не додано. Водночас, зверненню до суду з позовною заявою передувало ще 7 місяців 2024 року, інформації про розмір отримання доходу за які позивачем не надано.

Враховуючи вищевикладене, доводи, викладені у позовній заяві про звільнення від сплати судового збору та доданий документ на підтвердження майнового стану не є достатніми для звільнення від сплати судового збору, відтак суд не знайшов підстав для задоволення клопотання про звільнення позивача від сплати судового збору, а тому у клопотанні позивача суд відмовляє.

Частинами 1, 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" унормовано, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. В свою чергу, за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, майнового - 1,5 % від ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2024 рік" установлено з 1 січня 2023 року прожитковий мінімум для працездатних осіб - 3028,00 грн.

Як вбачається із позовної заяви, позивачем заявлено одну вимогу немайнового характеру, яку визначено, як визнання недійсним рішення загальних зборів, оформленого протоколом від 02.03.2020 в частині.

Таким чином, за подання до суду позову із однією позовною вимогою немайнового характеру, у разі належного її визначення, до сплати підлягає судовий збір у розмірі 3028,00 грн.

Вказані недоліки унеможливлюють вчинення дій по відкриттю провадження у даній справі.

Відповідно до частин 1, 2 статті 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164 цього Кодексу, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи, що позивачем належним чином не виконано вимоги ст.ст. 162, 164 Господарського процесуального кодексу України, що відповідно до ч. 1 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України, суд вважає за необхідне позовну заяву у справі №924/736/24 залишити без руху та надати позивачу строк у 7 днів з дня вручення даної ухвали для усунення вищезазначених недоліків шляхом подання до суду відомостей щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви, а також доказів надіслання відповідачу копії позовної заяви та доказів сплати судового збору.

Суд звертає увагу на те, що у випадку якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою (ч. 4 ст. 174 ГПК України).

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 162, 164, 174, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку №16 на вул. Водопровідній "КОВЧЕГ" про визнання недійсним рішення загальних зборів, оформленого протоколом від 02.03.2020 в частині залишити без руху, надавши позивачу строк у 7 днів з дня вручення цієї ухвали для усунення недоліків.

Повідомити учаснику справи про можливість одержання інформації по справі зі сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб - адресою: http://court.gov.ua/ або у Єдиному державному реєстрі судових рішень: http://reyestr.court.gov.ua/.

Ухвалу надіслати позивачу електронною поштою та рекомендованим листом з повідомленням про вручення, відповідачу - за допомогою підсистем ЄСІТС в електронний кабінет.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання (12.08.2024) та оскарженню не підлягає.

Суддя А.М. Яроцький