ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 серпня 2024 року Черкаси справа №925/628/24

Господарський суд Черкаської області у складі судді Кучеренко О.І.,

без виклику учасників справи, розглянув справу

за позовом Черкаської міської ради (вул.Б.Вишневецького, 36, м.Черкаси, 18001, ідентифікаційний код 25212542)

до Товариства з обмеженою відповідальністю «СКС» (провулок Герцена, 33, м.Черкаси, 18000, ідентифікаційний код 21352720)

про стягнення 230 219,46 грн,

15.05.2024 Черкаська міська рада звернулася у Господарський суд Черкаської області із позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «СКС», у якому просить суд стягнути з відповідача заборгованість за договором оренди землі від 22.03.2007 у розмірі 225 766,47 грн та пеню у розмірі 4452,99 грн. У позовній заяві позивач також просить суд стягнути з відповідача на користь Департаменту фінансової політики Черкаської міської ради судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 3453,29 грн. Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням відповідачем своїх зобов`язань за договором оренди землі у частині несплати орендної плати за користування земельною ділянкою, що і стало підставою для звернення позивача з цим позовом до суду за примусовим стягненням заборгованості з орендної плати та пені.

Ухвалою Господарського суду Черкаської області від 20.05.2024 відкрито провадження у справі, справу ухвалено розглядати за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін. Встановлено відповідачу строк для подачі відзиву на позовну заяву і всіх письмових та електронних доказів, що підтверджують заперечення проти позову у строк 15 днів з дня вручення цієї ухвали та заперечень на відповідь на відзив (у разі їх наявності) не пізніше 10 днів з дня отримання відповіді на відзив, а позивачу строк для подання відповіді на відзив відповідача на позов не пізніше 10 днів з дня отримання відзиву.

Відповідач у встановлений судом строк, відзив на позов та клопотання щодо розгляду справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін суду не надав. Ухвала Господарського суду Черкаської області від 20.05.2024 про відкриття провадження у справі була направлена судом на адресу відповідача, яка вказана позивачем у позовні заяві та є адресою його місцезнаходження (судом був замовлений витяг з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань), проте вручена відповідачу не була та 29.05.2024 повернулась до суду із причиною невручення «адресат відсутній за вказаною адресою».

З метою належного повідомлення відповідача про розгляд справи судом, судом повторно було направлено на адресу відповідача ухвалу Господарського суду Черкаської області від 20.05.2024 про відкриття провадження у справі, проте ця ухвала також не була вручена відповідачу та 11.07.2024 повернулась до суду із причиною невручення «за закінченням терміну зберігання».

Про відкриття провадження у справі та про відкладення розгляду справи, судом також було повідомлено відповідача шляхом розміщення на офіційному сайті Господарського суду Черкаської області оголошення про повідомлення учасника справи у порядку статті 120 Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань» витяг з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань (далі - витяг) - документ у паперовій або електронній формі, що сформований програмним забезпеченням Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань за зазначеним заявником критерієм пошуку та містить відомості з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, які є актуальними на дату та час формування витягу або на дату та час, визначені у запиті, або інформацію про відсутність таких відомостей у цьому реєстрі. Згідно з частиною 1 статті 10 цього Закону якщо документи та відомості, що підлягають внесенню до Єдиного державного реєстру, внесені до нього, такі документи та відомості вважаються достовірними і можуть бути використані у спорі з третьою особою.

Як слідує з витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань адресою місцезнаходження відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю «СКС» є провулок Герцена, 33, м.Черкаси, 18000, на яку суд і направляв ухвали про відкриття провадження у справі.

Частиною 5 статті 176 Господарського процесуального кодексу України, передбачено, що ухвала про відкриття провадження у справі надсилається учасникам справи, а також іншим особам, якщо від них витребовуються докази, у порядку, встановленому статтею 242 цього Кодексу, та з додержанням вимог частини четвертої статті 120 цього Кодексу.

Відповідно до пункту 7 статті 120 Господарського процесуального кодексу України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місцезнаходження чи місця проживання під час розгляду справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання ухвала про повідомлення чи виклик надсилається учасникам судового процесу, які не мають електронного кабінету та яких неможливо сповістити за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, за останньою відомою суду адресою і вважається врученою, навіть якщо відповідний учасник судового процесу за цією адресою більше не знаходиться або не проживає чи не перебуває.

Днем вручення судового рішення відповідно до частини 6 статті 242 Господарського процесуального кодексу України, є: 1) день вручення судового рішення під розписку; 2) день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення до електронного кабінету особи; 3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення; 4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; 5) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, яка зареєстрована у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси. Якщо судове рішення надіслано до електронного кабінету пізніше 17 години, судове рішення вважається врученим у робочий день, наступний за днем його відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про його доставлення.

Відповідно до частини 4 статті 122 Господарського процесуального кодексу України відповідач, третя особа, свідок, зареєстроване місце проживання (перебування), місцезнаходження чи місце роботи якого невідоме, викликається в суд через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, яке повинно бути розміщене не пізніше ніж за десять днів до дати відповідного судового засідання. З опублікуванням оголошення про виклик відповідач вважається повідомленим про дату, час і місце розгляду справи. В оголошенні про виклик вказуються дані, зазначені в частині першій статті 121 цього Кодексу.

Отже, судом вжито належних заходів про повідомлення відповідача про розгляд справи, але останній не скористався своїм правом на подання відзиву на позов чи клопотання щодо розгляду справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

З огляду на положення частини 9 статті 165 Господарського процесуального кодексу України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Розглянувши матеріали справи, з`ясувавши всі фактичні обставини, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи, суд встановив наступне.

Судом встановлено, що спір між позивачем та відповідачем щодо стягнення заборгованості з орендної плати за договором оренди земельної ділянки неодноразово був предметом судових розглядів Господарським судом Черкаської області.

Так, рішенням Господарського суду Черкаської області від 17.12.2019 у справі №925/1333/19 стягнуто з Товариства з обмеженою відповідальністю «СКС» заборгованість з орендної плати за період з 01.07.2018 до 30.09.2019 у сумі 80556,01 грн за договором оренди землі від 22.03.2007 із розрахунку орендної плати у сумі 5370,40 грн на місяць.

Також рішенням Господарського суду від 13.09.2018 у справі №925/822/18 з відповідача на користь позивача було стягнуто заборгованість з орендної плати за цим же договором за період з 01.05.2017 до 30.06.2018.

Рішенням Господарського суду Черкаської області від 29.04.2021 у справі №925/460/21 задоволено повністю позов Черкаської міської ради до Товариства з обмеженою відповідальністю «СКС» та стягнуто з останнього на користь Черкаської міської ради 80566,00 грн заборгованості з орендної плати за період з 01.10.2019 до 31.01.2021.

Під час розгляду справи №925/460/21 судом встановлені наступні факти.

Рішенням Черкаської міської ради «Про надання Товариству з обмеженою відповідальністю «СКС» земельної ділянки в оренду по вул.Добровольського, 1» №2-276 від 30.11.2006 (а.с.16) затверджено проект відведення земельної ділянки Товариству з обмеженою відповідальністю «СКС» по вул. Добровольського, 1, відповідачу надано земельну ділянку площею 3825 м2 в оренду на 49 років (без права передачі її в суборенду) під приміщення мукомольного відділення та дільницю кондитерських та макаронних виробів за рахунок землекористування відкритого акціонерного товариства «Черкаський цукрорафінадний завод». За основним цільовим призначенням земельну ділянку віднесено до земель промисловості, транспорту, зв`язку, енергетики, оборони та іншого призначення. За функціональним використанням земельну ділянку віднесено до категорії земель промисловості.

22.03.2007 між Черкаською міською радою (орендодавець) та Товариством з обмеженою відповідальністю «СКС» (орендар) було укладено договір оренди землі (далі договір) (а.с.8-10). За умовами цього договору орендодавець передає, а орендар приймає в строкове платне користування земельну ділянку, що за цільовим призначенням відноситься до категорії земель промисловості, транспорту, зв`язку, енергетики, оборони та іншого призначення, яка знаходиться по АДРЕСА_1 (пункт 1 договору).

На земельній ділянці знаходиться одноповерхова цегляна будівля (пункт 3 договору).

Нормативна грошова оцінка земельної ділянки, згідно з витягом з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки №9-гр.-2007 від 20.01.2007 становить 467 492,00 грн (пункт 5 договору).

Договір укладено на 49 років. Після закінчення строку договору орендар має переважне право поновлення його на новий строк. У цьому разі орендар повинен не пізніше ніж за 90 днів до закінчення строку дії договору повідомити письмово орендодавця про намір продовжити його дію (пункт 8 договору).

За оренду земельної ділянки орендар сплачує орендну плату у грошовій формі. Річна орендна плата за користування земельною ділянкою встановлюється у розмірі 1% від її нормативної грошової оцінки і на час укладання договору становить 4675,00 грн (пункт 9 договору).

Обчислення розміру грошової оцінки та орендної плати за земельну ділянку здійснюється з урахуванням її цільового призначення, функціонального використання та коефіцієнтів індексації, визначених законодавством, за затвердженою КМУ формою, що заповнюється під час укладання або зміни умов договору оренди чи продовження його дії (пункт 10 договору).

Орендна плата за землю вноситься орендарем щомісячно до 30 числа місяця наступного за звітним на відповідний рахунок (пункт 11 договору).

В разі проведення щорічної індексації нормативної грошової оцінки землі, внесення інших змін на підставі вимог діючого законодавства, а також в разі будь-яких змін Черкаською міською радою розмірів орендної плати, що діють в м. Черкаси, розмір грошової оцінки земельної ділянки та розмір щорічної орендної плати здійснюватиметься без внесення змін та доповнень до цього договору (пункт 13 договору).

За несвоєчасне внесення орендної плати у строки визначені цим договором стягується пеня у розмірі подвійної облікової ставки Національного Банку України, що діяла в період за який стягується пеня, від суми заборгованості за кожний день прострочення платежу, але не більше визначеної законом ставки пені за несвоєчасну сплату земельного податку (пункт 14 договору).

Передача земельної ділянки орендарю здійснюється у 10-денний строк після державної реєстрації цього договору за актом її приймання-передачі (пункт 20 договору).

Орендодавець має право вимагати від орендаря своєчасного і повного внесення орендної плати, а орендар у свою чергу зобов`язаний своєчасно і в повному обсязі вносити орендну плату (підпункт «в» пункту 28 та підпункт «б» пункту 31 договору).

Цей договір набирає чинності після підписання сторонами та його державної реєстрації (пункт 43 договору).

Договір зареєстрований у Черкаській регіональній філії ДП «Центр ДЗК при Держкомземі України» 16.04.2007 за №68.

22.03.2007 орендодавець передав, а орендар прийняв в строкове платне користування земельну ділянку площею 3825,00 м2 за адресою АДРЕСА_1 під приміщення мукомольного відділення та дільницю кондитерських та макаронних виробів, що підтверджене актом приймання-передачі земельної ділянки (а.с.11).

Відповідно до повідомлення Держгеокадастру «Про індексацію нормативної грошової оцінки земель за 2023 рік», значення коефіцієнта індексації нормативної грошової оцінки земель і земельних ділянок за 2017-2020 роки було сталим і застосовувалось із значенням 1.0, за 2021 рік для земель несільськогосподарського призначення 1,1, за 2022 рік 1,15, за 2023 рік 1,051 (а.с.19).

Згідно з частиною 4 статті 75 Господарського процесуального кодексу України обставини, встановлені рішенням суду в господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Після ухвалення рішення у справі №925/460/21 відповідач не сплачує орендної плати за користування земельною ділянкою.

Невиконання відповідачем своїх зобов`язань за договором оренди земельної ділянки та несплата ним орендної плати і стали причинами звернення позивача до суду за захистом свого порушеного права та примусового стягнення з відповідача заборгованості зі сплати орендної плати, а також нарахованою на неї пені.

Мотиви та джерела права, з яких виходить суд при прийнятті рішення та оцінка аргументів учасників справи.

Предметом спору у цій справі є вимога позивача про стягнення з відповідача орендної плати за користування земельною ділянкою та пені за несвоєчасне внесення орендної плати, на підставі укладеного договору оренди. Відносини, які виникли між сторонами за договором оренди є відносинами з оренди земельної ділянки, які врегульовано положеннями Земельного кодексу України, Податкового кодексу України в частині внесення орендної плати за землю, Законом України «Про оренду землі».

Згідно з частиною 1 статті 93 Земельного кодексу України право оренди земельної ділянки це засноване на договорі строкове платне володіння і користування земельною ділянкою, необхідною орендареві для провадження підприємницької та іншої діяльності.

Статтею 206 Земельного кодексу України передбачено, що використання землі в Україні є платним. Об`єктом плати за землю є земельна ділянка. Плата за землю справляється відповідно до закону.

Плата за землю обов`язковий платіж у складі податку на майно, що справляється у формі земельного податку та орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності (підпункт 14.1.147 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України). Орендною платою за земельні ділянки державної і комунальної власності є обов`язковий платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою (підпункт 14.1.136 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України).

Відповідно до статті 21 Закону України «Про оренду землі», орендна плата за землю це платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою згідно з договором оренди землі. Розмір, умови і строки внесення орендної плати за землю встановлюються за згодою сторін у договорі оренди (крім строків внесення орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, які встановлюються відповідно до Податкового кодексу України). Обчислення розміру орендної плати за землю здійснюється з урахуванням індексів інфляції, якщо інше не передбачено договором оренди.

Орендна плата із зазначенням її розміру, індексації, форм платежу, строків, порядку її внесення і перегляду та відповідальності за її несплату є однією з істотних умов договору оренди землі (частина 1 статті 15 Закону України «Про оренду землі»).

За змістом статті 289 Податкового кодексу України для визначення розміру податку та орендної плати використовується нормативна грошова оцінка земельних ділянок.

Згідно з частиною 5 статті 5 Закону України «Про оцінку земель» для визначення розміру орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності використовується нормативна грошова оцінка.

Згідно з пунктом 14.1.125 статті 14 Податкового кодексу України нормативна грошова оцінка земельних ділянок - це капіталізований рентний дохід із земельної ділянки, визначений відповідно до законодавства центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин.

Згідно з частиною 1 статті 13 Закону України «Про оцінку земель» нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться у разі визначення розміру орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності.

Дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформлюються як витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель (частина 2 статті 20 Закону України «Про оцінку земель»).

Нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться відповідно до державних стандартів, норм, правил, а також інших нормативно-правових актів на землях усіх категорій та форм власності. Нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться: розташованих у межах населених пунктів незалежно від їх цільового призначення - не рідше ніж один раз на 5-7 років; розташованих за межами населених пунктів земельних ділянок сільськогосподарського призначення - не рідше ніж один раз на 5 - 7 років, а несільськогосподарського призначення - не рідше ніж один раз на 7 - 10 років (частини 1 та 2 статті 18 Закону України «Про оцінку земель»).

Відповідно до наведених вище положень чинного законодавства нормативна грошова оцінка земель є основою для визначення розміру орендної плати для земель державної і комунальної власності, а зміна нормативної грошової оцінки земельної ділянки є підставою для перегляду розміру орендної плати, який не може бути меншим, ніж встановлено положеннями статті 288 Податкового кодексу України (вказана правова позиція викладена Верховним Судом у постановах від 17.05.2018 та від 08.08.2018 у справах №916/2344/17 та № 916/2956/17 відповідно).

Аналіз наведених положень Податкового кодексу України, Закону України «Про оцінку земель» та Закону України «Про оренду землі» дає підстави для висновку, що зазначені законодавчі акти не встановлюють конкретного розміру орендної плати за земельну ділянку, який має бути зазначено в договорі оренди. Податковий кодекс України передбачає порядок визначення орендної плати за землю, а тому саме у договорі оренди визначаються розмір та умови сплати орендної плати.

Судом встановлено, що відповідач у порядку та на підставах визначених наведеними правовими нормами отримав у строкове платне користування земельну ділянку, яка належить до комунальної власності. Правовідносини з користування цієї земельною ділянкою орендар та орендодавець урегулювали шляхом укладення договору оренди, у якому між ними досягнуто згоди з усіх істотних умов для такого виду договору, зокрема, визначено права та обов`язки сторін, строки, розмір та порядок внесення орендної плати.

В разі проведення щорічної індексації нормативної грошової оцінки землі, внесення інших змін на підставі вимог діючого законодавства, а також в разі будь-яких змін Черкаською міською радою розмірів орендної плати, що діють в м. Черкаси, розмір грошової оцінки земельної ділянки та розмір щорічної орендної плати здійснюватиметься без внесення змін та доповнень до цього договору (пункт 13 договору).

Як зазначалось судом вище, рішеннями Господарського суду Черкаської області з відповідача неодноразово примусово стягувалась заборгованість з орендних платежів, так останнім рішенням суду від 29.04.2021 у справі №925/460/21 було встановлено, що розмір орендної плати з січня 2017 року з урахуванням щорічної індексації грошової оцінки землі становив 5370,40 грн на місяць.

З урахуванням значень коефіцієнта індексації нормативної грошової оцінки земель і земельних ділянок розмір орендної плати у 2021 році за користування земельною ділянкою становив 5370,44 грн, оскільки коефіцієнт індексації у 2020 році становить 1,0.

Виходячи з викладеного, з 01.01.2022 у зв`язку із щорічною індексацією нормативної грошової оцінки земельної ділянки (коефіцієнт індексації у 2021 році 1,1), розмір орендної плати за користування земельною ділянкою становив 5907,44 грн у місяць (5370,40 грн (розмір орендної плати у 2021 році) * 1,1).

З 01.01.2023 з урахуванням індексації нормативної грошової оцінки земельної ділянки (коефіцієнт індексації у 2022 році 1,15), розмір орендної плати за користування земельною ділянкою становив 6793,56 грн у місяць (5907,44 грн (розмір орендної плати у 2022 році) * 1,15).

З 01.01.2024 з урахуванням індексації нормативної грошової оцінки земельної ділянки (коефіцієнт індексації у 2023 році 1,051), розмір орендної плати за користування земельною ділянкою становив 7140,03 грн у місяць (6793,56 грн (розмір орендної плати у 2023 році) * 1,051).

За розрахунком позивача розмір заборгованості відповідача з орендної плати за період з 01.02.2021 (наступний день після періоду, який охоплювався рішенням Господарського суду Черкаської області від 29.04.2021 у справі №925/460/21) до 29.02.2024 (дата визначена самим позивачем) становить 225 766,47 грн ((5370,40 грн *11) + (5907,44 грн *12) + (6793,56 грн *12) + (7140,03 грн *2).

Судом перевірений розрахунок позивача та встановлено, що він зроблений арифметично вірно та у відповідності до умов договору оренди землі.

Відповідно до статей 525, 526 Цивільного кодексу України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту.

Частиною 1 статті 612 Цивільного кодексу України встановлено, що боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

Відповідно до статті 24 Закону України «Про оренду землі» орендодавець має право вимагати від орендаря своєчасного внесення орендної плати. У частині 2 статті 25 Закону України «Про оренду землі» передбачено обов`язок орендаря своєчасно та в повному обсязі сплачувати орендну плату за земельну ділянку. Такі ж зобов`язання орендаря визначені і умовами договору, за якими відповідач зобов`язався своєчасно та в повному обсязі вносити орендну плату щомісяця до 30-го числа місяця наступного за звітним.

Отже, станом на день звернення позивача з позовом, відповідач за період з 01.02.2021 до 29.02.2024 заборгував позивачу 225 766,47 грн орендної плати, розмір якої підтверджений належними та допустимим доказами, які містяться у матеріалах справи, та не заперечений відповідачем.

З огляду на зобов`язання відповідача вносити плату за користування орендованою земельною ділянкою у строки та у розмірі, які визначені у договорі та встановлення судом порушення відповідачем цього зобов`язання, суд дійшов висновку, що вимога позивача про стягнення з відповідача боргу за користування орендованою земельною ділянкою є обґрунтованою та такою, що підлягає до задоволення.

Позивачем також заявлено вимогу про стягнення з відповідача пені у сумі 4452,99 грн, нарахування якої позивачем обґрунтовано пунктом 14 договору та статтею 129 Податкового кодексу України.

Дослідивши наданий суду розрахунок Департаменту фінансової політики Черкаської міської ради №305/707-08-12 від 02.05.2024, судом встановлено, що він здійснений з урахуванням положень статті 129 Податкового кодексу України із застосуванням розміру 120% облікової ставки Національного банку України.

Відповідно до статті 610 Цивільного кодексу України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Статтею 611 Цивільного кодексу України встановлено, що у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема сплата неустойки.

Згідно із частинами 1, 3 статті 549 Цивільного кодексу України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання; пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.

Предметом неустойки може бути грошова сума, рухоме і нерухоме майно; якщо предметом неустойки є грошова сума, її розмір встановлюється договором або актом цивільного законодавства (частини 1, 2 статті 550 Цивільного кодексу України).

Відповідно до частини 1 статті 216 Господарського кодексу України учасники господарських відносин несуть господарсько-правову відповідальність за правопорушення у сфері господарювання шляхом застосування до правопорушників господарських санкцій на підставах і в порядку, передбачених цим Кодексом, іншими законами та договором.

Згідно з частиною 1 статті 230 Господарського кодексу України штрафними санкціями у цьому Кодексі визнаються господарські санкції у вигляді грошової суми (неустойка, штраф, пеня), яку учасник господарських відносин зобов`язаний сплатити у разі порушення ним правил здійснення господарської діяльності, невиконання або неналежного виконання господарського зобов`язання.

Як слідує з наданого позивачем розрахунку пені, позивачем нараховано відповідачу 4452,99 грн пені за період прострочення з 01.07.2023 до 31.03.2024. При цьому застосована така формула розрахунку пені: сума боргу * 120% облікової ставки НБУ * кількість днів у періоді : 365.

Згідно з пунктом 129.4 Податкового кодексу України, на суми грошового зобов`язання, визначеного підпунктом 129.1.1 пункту 129.1 цієї статті (включаючи суму штрафних санкцій за їх наявності та без урахування суми пені) та в інших випадках визначення пені відповідно до вимог цього Кодексу, якщо її розмір не встановлений, нараховується пеня за кожний календарний день прострочення сплати грошового зобов`язання, включаючи день погашення, з розрахунку 120 відсотків річних облікової ставки Національного банку України, діючої на кожний такий день.

Водночас, згідно з пунктом 14 договору за несвоєчасне внесення орендної плати у строки визначені цим договором стягується пеня у розмірі подвійної облікової ставки Національного Банку України, що діяла в період за який стягується пеня, від суми заборгованості за кожний день прострочення платежу, але не більше визначеної законом ставки пені за несвоєчасну сплату земельного податку

При цьому, умови договору не містять будь-яких положень щодо застосування норм Податкового кодексу України при розрахунку розміру пені за несвоєчасне внесення орендної плати.

Суд вважає за необхідне зазначити, що відповідно до підпункту 14.1.162 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України пеня - сума коштів у вигляді відсотків, нарахована на суми податкових зобов`язань та/або на суми штрафних (фінансових) санкцій, не сплачених у встановлені законодавством строки, а також нарахована в інших випадках та порядку, передбачених цим Кодексом або іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

З наведеного слідує, що Податковий кодекс України не наділяє позивача повноваженнями нарахування та стягнення пені за порушення податкового законодавства.

У цьому випадку позивач звернувся до суду за стягненням заборгованості з орендної плати за договором, тобто за захистом свого цивільного права, отже у позивача відсутні правові підстави для стягнення з відповідача пені на підставі Податкового кодексу України.

Водночас, суд вважає, що право на нарахування пені у позивача передбачене пунктом 14 договору згідно з яким за несвоєчасне внесення орендної плати у строки визначені цим договором стягується пеня у розмірі подвійної облікової ставки Національного Банку України, що діяла в період за який стягується пеня, від суми заборгованості за кожний день прострочення платежу, але не більше визначеної законом ставки пені за несвоєчасну сплату земельного податку.

Судом здійснений розрахунок пені у розмірі подвійної облікової ставки Національного Банку України, що діяла в період за який стягується пеня за період прострочення з 01.07.2023 до 31.03.2024 та встановлено, що розмір пені, який визначений позивачем не перевищує розміру можливого нарахування пені за спірний період, тому суд задовольняє позовні вимоги у цій частині у визначеному позивачем розмірі у сумі 4452,99 грн.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог позивача у повному обсязі.

Відповідно до статті 129 Господарського процесуального кодексу України, судовий збір покладається, зокрема, у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, - на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Оскільки позовні вимоги позивача задоволені повністю, сплачена сума судового збору підлягає відшкодуванню Департаменту архітектури та містобудування Черкаської міської ради за рахунок відповідача у сумі 3453,29 грн.

Керуючись статтями 129, 236-241 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

1.Позов задовольнити повністю.

2.Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «СКС» (провулок Герцена, 33, м.Черкаси, 18000, ідентифікаційний код 21352720) на користь Черкаської міської ради (вул.Б.Вишневецького, 36, м.Черкаси, 18001, ідентифікаційний код 25212542) (рахунок UA0023759, банк: Казначейство України (ЕАП), одержувач платежу: ГУК у Черк.обл./тг м.Черкаси/18010600, ідентифікаційний код 37930566, призначення платежу орендна плата за землю з юридичних осіб) заборгованість за договором оренди землі у розмірі 225 766,47 грн та 4452,99 грн пені.

3.Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «СКС» (провулок Герцена, 33, м. Черкаси, 18000, ідентифікаційний код 21352720) на користь Департаменту архітектури та містобудування Черкаської міської ради (вул.Б.Вишневецького, 36, м.Черкаси, 18001, ідентифікаційний код 38715770) 3453,29 грн судового збору.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення набирає законної сили після прийняття судом апеляційної інстанції судового рішення. Рішення може бути оскаржене протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення до Північного апеляційного господарського суду.

Суддя О.І.Кучеренко