СХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 серпня 2024 року м. Харків Справа № 922/2085/24

Східний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючий суддя Тихий П.В., суддя Терещенко О.І. , суддя Шутенко І.А.

за участю секретаря судового засідання Березки О.М.

та представників учасників справи:

прокурора Н.В. Горгуль;

інші учасники справи в судове засідання не з`явились;

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Східного апеляційного господарського суду апеляційну скаргу Куп`янської окружної прокуратури Харківської області (вх.№1614Х/1-43) на ухвалу Господарського суду Харківської області від 19.06.2024 (суддя А.М.Буракова, ухвала підписана 19.06.2024) у справі №922/2085/24,

за позовом Куп`янської окружної прокуратури Харківської області в інтересах держави, в особі Старосалтівської селищної військової адміністрації Чугуївського району Харківської області, смт. Старий Салтів,

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Компанія Омега-Схід", м. Харків,

треті особи на стороні відповідача, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору:
1. ОСОБА_1 , м. Харків,

2. ОСОБА_2 , м. Харків,

3. ОСОБА_3 , м. Харків,

4. ОСОБА_4 , м. Харків,

5. ОСОБА_5 , м. Харків,

6. ОСОБА_6 , м. Харків

7. ОСОБА_7 , м. Харків,

про витребування земельних ділянок, -

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 19.06.2024 у справі №922/2085/24 у задоволенні заяви Куп`янської окружної прокуратури Харківської області про забезпечення позову відмовлено.

Куп`янська окружна прокуратура Харківської області з ухвалою господарського суду Харківської області не погодилась та звернулась до Східного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати ухвалу господарського суду Харківської області від 19.06.2024 у справі № 922/2085/24, ухвалити нове рішення, яким заяву керівника Куп`янської окружної прокуратури Харківської області про забезпечення позову задовольнити; здійснити розподіл судових витрат у справі та відшкодувати на користь Харківської обласної прокуратури судові витрати за подання апеляційної скарги; справу розглянути за участі представника Харківської обласної прокуратури; про дату, час та результати розгляду апеляційної скарги повідомити сторони та Харківську обласну прокуратуру.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначає, що на теперішній час наявні достатні підстави вважати, що у випадку невжиття заходів забезпечення позову у вигляді накладення арешту на спірні земельні ділянки та заборони вчиняти певні дії, виконання рішення, постановленого за позовом прокурора, буде унеможливлено, оскільки володілець вказаного спірного нерухомого майна має реальні можливості здійснити його відчуження, об`єднання, поділ тощо.

На думку прокурора, при винесенні оскаржуваного рішення судом першої інстанції не взято до уваги додані до позову докази, які підтверджують факти об`єднання, поділу та відчуження спірних земельних ділянок, що мали місце протягом 2021-2024 років. Внаслідок чого зроблено хибний висновок щодо недоведення прокурором можливості подальшого відчуження, об`єднання, поділу спірних земельних ділянок.

Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 08.07.2024 у справі №922/2085/24 зокрема відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Куп`янської окружної прокуратури Харківської області на ухвалу Господарського суду Харківської області від 19.06.2024 у справі № 922/2085/24. Встановлено учасникам справи встановити строк для подання відзивів на апеляційну скаргу Витребувано з Господарського суду Харківської області матеріали справи №922/2085/24. Призначено справу до розгляду на "07" серпня 2024 р. о 12:30 годині у приміщенні Східного апеляційного господарського суду за адресою: 61058, місто Харків, проспект Незалежності, 13, 1-й поверх, в залі засідань №132. Повідомлено, що неявка представників учасників справи належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, а також відсутність відповідного клопотання, не перешкоджає розгляду справи.

11.07.2024 до Східного апеляційного господарського суду надійшли матеріали справи №922/2085/24.

06.08.2024 від ТОВ "Компанія Омега-Схід" надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому він, в якому просить суд відмовити в задоволенні апеляційної скарги прокурора, а оскаржувану ухвалу просить залишити без змін (вх.№10331).

В судове засідання 07.08.2024 з`явився прокурор, який підтримує апеляційну скаргу та просить її задовольнити.

07.08.2024 до судового засіданні від представника ТОВ "Компанія Омега-Схід" надійшло клопотання про відкладення розгляду справи (вх.№10360). В обґрунтування клопотання зазначає, що директор ТОВ "Компанія Омега-Схід" Мещеряков С.М. здійснює представництво інтересів Товариства у цій справі. Зазначає, що він з 12.07.2024 по 31.07.2024 та з 01.08.2024 по 09.08.2024 перебуває на лікарняному внаслідок отриманої травми, що підтверджується інформацією з порталу Пенсійного фонду України в мережі Інтернет. Іншого представника з відповідними повноваженнями з метою його направлення для участі у цьому судовому засіданні, на день судового засідання у ТОВ "Компанія Омега-Схід" немає.

Інші учасники справи в судове засідання не з`явились, про причини своєї неявки суд не повідомили.

Розглянувши клопотання відповідача про відкладення розгляду справи, колегія суддів не вбачає підстав для його задоволення з огляду на таке.

Відповідно до ч. 11 ст. 270 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції відкладає розгляд справи в разі неявки у судове засідання учасника справи, стосовно якого немає відомостей щодо його повідомлення про дату, час і місце судового засідання, або за його клопотанням, коли повідомлені ним причини неявки будуть визнані судом поважними.

В силу приписів ГПК України відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною умовою для якого є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні.

Згідно ухвали суду від 08.07.2024 явка представників сторін в судове засідання обов`язковою не визнавалась, а відповідачем у своєму клопотанні не обґрунтовано мотивів, з яких його участь слід вважати обов`язковою.

Колегією суддів надавався час учасникам судового провадження на надання усіх необхідних на їх думку документів та пояснень у справі, зокрема позивач відповідач скористався своїм правом на подання відзиву. Відповідач виклав всі свої доводи письмово у відзиві, з яких він не погоджується з апеляційною скаргою прокурора. Бажання сторони у справі викласти під час публічних слухань свої аргументи, які висловлені нею в письмових та додаткових поясненнях, не зумовлюють необхідність перенесення розгляду справи в силу положень чинного ГПК України.

Судом апеляційної інстанції враховується принцип ефективності судового процесу, який діє у господарському судочинстві і направлений на недопущення затягування процесу, а також положення ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якою передбачено, що справа має бути розглянута судом у розумний строк.

Матеріали справи свідчать, що скаржник обізнаний про апеляційне провадження та призначену дату судового засідання завчасно і він не був позбавлений можливості вчинити дії з організації представництва інтересів у суді раніше. Натомість відповідне клопотання надійшло він апелянта в день судового засідання.

Таким чином, з огляду на наведене, колегія суддів вважає клопотання відповідача про відкладення розгляду справи необґрунтованим, що виключає можливість його задоволення.

Враховуючи положення ч.12 ст.270 ГПК України, відповідно до яких неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи, судова колегія вважає за можливе розглянути подану апеляційну скаргу за відсутністю учасників справи.

Відповідно до ч.1 ст.271 ГПК України апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції розглядаються в порядку, передбаченому для розгляду апеляційних скарг на рішення суду першої інстанції з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.

Згідно із ст.269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права. У суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.

Судова колегія, беручи до уваги межі перегляду справи у апеляційній інстанції, обговоривши доводи апеляційної скарги, заслухавши в судовому засіданні прокурора, проаналізувавши на підставі встановлених фактичних обставин справи правильність застосування судом першої інстанції норм законодавства, дійшла до висновку про те, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Судом апеляційної інстанції встановлено, що Куп`янська окружна прокуратура Харківської області звернулася до Господарського суду Харківської області з позовною заявою в інтересах держави в особи Старосалтівської селищної військової адміністрації Чугуївського району Харківської області (позивач) до Товариства з обмеженою відповідальністю "Компанія Омега-Схід" (відповідач), згідно якої просить суд витребувати у Товариства з обмеженою відповідальністю "Компанія Омега-Схід" на користь Старосалтівської селищної територіальної громади в особі Старосалтівської селищної військової адміністрації Чугуївського району Харківської області земельних ділянок.

Куп`янська окружна прокуратура Харківської області разом з позовною заявою надала до суду заяву про забезпечення позову, згідно якої просить суд:

- вжити заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на нерухоме майно - земельну ділянку рекреаційного призначення для індивідуального дачного будівництва площею 0,0506 га з кадастровим номером :01:005:0138 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна -216), яка розташована на території Старосалтівської селищної ради Чугуївського району Харківської області та належить на праві власності ТОВ "Компанія Омега-Схід" (), до вирішення справи по суті та набрання рішенням суду законної сили;

- вжити заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на нерухоме майно - земельну ділянку рекреаційного призначення для індивідуального дачного будівництва площею 0,3494 га з кадастровим номером :01:005:0137 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 216), яка розташована на території Старосалтівської селищної ради Чугуївського району Харківської області та належить на праві власності ТОВ "Компанія Омега-Схід" (), до вирішення справи по суті та набрання рішенням суду законної сили;

- вжити заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на нерухоме майно - земельну ділянку рекреаційного призначення для індивідуального дачного будівництва площею 0,3285 га з кадастровим номером :01:005:2131 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 216), яка розташована на території Старосалтівської селищної ради Чугуївського району Харківської області та належить на праві власності ТОВ "Компанія Омега-Схід" (), до вирішення справи по суті та набрання рішенням суду законної сили;

- вжити заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на нерухоме майно - земельну ділянку рекреаційного призначення для індивідуального дачного будівництва площею 0,0501 га з кадастровим номером :01:005:1131 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 216), яка розташована на території Старосалтівської селищної ради Чугуївського району Харківської області та належить на праві власності ТОВ "Компанія Омега-Схід" (), до вирішення справи по суті та набрання рішенням суду законної сили;

- вжити заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на нерухоме майно - земельну ділянку рекреаційного призначення для індивідуального дачного будівництва площею 0,4 га з кадастровим номером :01:005:0132 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 120), яка розташована на території Старосалтівської селищної ради Чугуївського району Харківської області та належить на праві власності ТОВ "Компанія Омега-Схід" (), до вирішення справи по суті та набрання рішенням суду законної сили;

- вжити заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на нерухоме майно - земельну ділянку рекреаційного призначення для індивідуального дачного будівництва площею 0,6 га з кадастровим номером :01:005:0133 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 140), яка розташована на території Старосалтівської селищної ради Чугуївського району Харківської області та належить на праві власності ТОВ "Компанія Омега-Схід" (), до вирішення справи по суті та набрання рішенням суду законної сили.

В обґрунтування заяви про забезпечення позову прокурор посилається на те, що предметом позову є витребування у ТОВ "Компанія Омега-Схід" на користь Старосалтівської селищної територіальної громади в особі Старосалтівської селищної військової адміністрації Чугуївського району Харківської області земельних ділянок з кадастровими номерами :01:005:0138, :01:005:0137, :01:005:2131, :01:005:1131, :01:005:0132 та :01:005:0133. На час звернення прокурора до суду згідно з інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно власником вказаних земельних ділянок є ТОВ "Компанія Омега-Схід". За таких обставин прокурор вказує, що на теперішній час наявні достатні підстави вважати, що у випадку невжиття заходів забезпечення позову у вигляді накладення арешту на спірні земельні ділянки та заборони вчиняти певні дії, виконання рішення, постановленого за позовом прокурора, буде унеможливлено, оскільки володілець вказаного спірного нерухомого майна має реальні можливості здійснити його відчуження, об`єднання, поділ тощо.

Відмовляючи в задоволенні заяви про забезпечення позову, місцевий суд вказав, що посилання прокурора на можливість подальшого відчуження, об`єднання, поділу спірних земельних ділянок відповідачем не підтверджені належними засобами доказування. На даний час матеріали справи не містять докази неможливості виконання рішення у справі. З поданих прокурором матеріалів не вбачається доказів того, що відповідачем або іншими особами здійснюються певні дії по відчуженню, об`єднанню, поділу спірних земельних ділянок з метою істотного ускладнення чи унеможливлювання виконання рішення суду або ефективного захисту, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача.

Отже, доводи прокурора у даному випадку є лише його оціночними судженнями, побоюваннями, що не підтверджені належними засобами доказування, та не можуть бути прийняті судом як доказ, що свідчить про реальну загрозу невиконання рішення суду по даній справі.

Предметом апеляційного оскарження є ухвала місцевого господарського суду про відмову у задоволенні заяви про забезпечення позову.

Відповідно до ст.136 ГПК України господарський суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 137 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду, а також з інших підстав, визначених законом.

Згідно з п.п.1, 2, 4 ч.1 ст.137 ГПК України позов забезпечується, зокрема: накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачу і знаходяться у нього чи в інших осіб; забороною відповідачу вчиняти певні дії; забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві, або виконувати щодо нього інші зобов`язання.

Суд може застосувати кілька заходів забезпечення позову (ч.3 ст.137 ГПК України).

Особа, яка подала заяву про забезпечення позову, повинна обґрунтувати причини звернення із заявою про забезпечення позову.

Відповідно до ч.1 ст.2 ГПК України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

При вирішенні питання про забезпечення позову господарський суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позову, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; ймовірності ускладнення виконання або невиконання рішення господарського суду в разі невжиття таких заходів, а також ймовірності ускладнення ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками цього судового процесу.

Отже, підставою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача.

Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного заходу забезпечення позову. Саме лише посилання в заяві на потенційну можливість ухилення відповідача від виконання судового рішення без наведення відповідного обґрунтування не є достатньою підставою для задоволення відповідної заяви.

При цьому адекватність заходу до забезпечення позову, що застосовується господарським судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється господарським судом, зокрема, з урахуванням співвідношення прав (інтересу), про захист яких просить заявник, з вартістю майна, на яке вимагається накладення арешту, або майнових наслідків заборони відповідачеві вчиняти певні дії.

Східний апеляційний господарський суд звертає увагу, що при розгляді заяв про забезпечення позову не вирішується питання про законність або обґрунтованість позовних вимог по суті. До предмету дослідження на цій стадії входить лише питання про те, чи може існуючий стан організації правовідносин ускладнити чи зробити неможливим виконання судового рішення.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Дорани проти Ірландії" зазначено, що поняття "ефективний засіб" передбачає запобігання порушенню або припиненню порушення, а так само встановлення механізму відновлення, поновлення порушеного права. При цьому ефективний засіб - це запобігання тому, щоб відбулося виконання заходів, які суперечать Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, або настала подія, наслідки якої будуть незворотними.

Європейський Суд з прав людини також наголошує, що для Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод було б неприйнятно, якби стаття 13 декларувала право на ефективний засіб захисту, але без його практичного застосування. Таким чином, обов`язковим є практичне застосування ефективного механізму захисту. Протилежний підхід суперечитиме принципу верховенства права (рішення у справі "Каіч та інші проти Хорватії").

Заходи щодо забезпечення позову мають застосовуватися відповідно до їх мети, з урахуванням безпосереднього зв`язку між предметом позову та заявою про забезпечення позову. При цьому в немайнових спорах має досліджуватися, чи не призведе невжиття заявленого заходу забезпечення позову до порушення вимоги щодо справедливого та ефективного захисту порушених прав, оскільки заявник не зможе їх захистити в межах одного судового провадження за його позовом без нових звернень до суду.

Разом з тим, колегія суддів зазначає, що вирішуючи питання про забезпечення позову та виходячи з приписів ст.ст.13, 15, 74 ГПК України (змагальність сторін та пропорційність у господарському судочинстві, обов`язок доказування і подання доказів), господарський суд також має здійснити оцінку обґрунтованості доводів протилежної сторони (відповідача) щодо відсутності підстав та необхідності вжиття відповідних заходів забезпечення позову з урахуванням зокрема того, чи порушує вжиття відповідних заходів забезпечення позову (у вигляді заборони третім особам вчиняти певні дії щодо предмета спору тощо) права відповідача або вказаних осіб, а відповідно чи порушується при цьому баланс інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу та яким чином; чи спроможний відповідач фактично (реально) виконати судове рішення в разі задоволення позову, чи не призведе невжиття заявленого заходу забезпечення позову до порушення вимоги щодо справедливого та ефективного захисту порушених прав та чи спроможний позивач захистити їх в межах одного цього судового провадження за його позовом без нових звернень до суду, якщо захід забезпечення позову не буде вжито судом. Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 15.01.2019р. у справі №915/870/18.

Східний апеляційний господарський суд погоджується з висновком Господарського суду Харківської області про відсутність підстав для задоволення заяви прокурора про забезпечення позову у справі №922/2085/24 з огляду на таке.

Предметом позову у цій справі є вимоги прокурора про витребування у Товариства з обмеженою відповідальністю "Компанія Омега-Схід" земельних ділянок на користь Старосалтівської селищної територіальної громади в особі Старосалтівської селищної військової адміністрації Чугуївського району Харківської області.

Разом з тим, прокурор має довести наявність зв`язку між конкретним заходом щодо забезпечення позову і змістом позовних вимог та обґрунтувати, яким чином заходи забезпечення позову забезпечать реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача.

В обґрунтування заяви про забезпечення позову прокурор зазначив, що існує реальна загроза неможливості виконання судового рішення у випадку задоволення позову, оскільки протягом 2021-2024 років спірні 21 земельна ділянка ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_1 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 передано до статутного капіталу ТОВ «ФАУНА 21», у подальшому об`єднано в 4 земельні ділянки та відчужено на користь ТОВ "Компанія Омега-Схід", якою у травні 2024 року здійснено поділ двох із них.

Прокурор зазначає, що невжиття заходів забезпечення позову у даному випадку може призвести до вчинення відповідачем дій щодо відчуження, повторного поділу або об`єднання спірних земельних ділянок, що унеможливить виконання рішення суду у даній справі.

У свою чергу, відповідні твердження прокурора мають бути підтверджені належними та допустимими доказами у контексті норм ГПК України.

Статтею 73 ГПК України передбачено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Згідно з ч.1 ст.74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Частиною 1 ст.76 ГПК України унормовано, що належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Передбачена статтею 77 ГПК України вимога процесуального законодавства щодо допустимості доказів знаходить своє вираження в тому, що обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів (ч.1 ст.86 ГПК України).

Східний апеляційний господарський суд погоджується з висновком Господарського суду Харківської області про те, що всупереч наведеним положенням ГПК України, прокурором у заяві про забезпечення позову не було обґрунтовано, яким чином невжиття заходів забезпечення позову унеможливить виконання рішення у разі задоволення його вимог. Саме лише посилання прокурора в заяві на можливість вчинення відповідачами дій, зокрема, щодо продажу спірного майна, які в подальшому унеможливлять чи утруднять виконання рішення суду у разі задоволення позовних вимог, не є достатньою підставою для задоволення заяви про забезпечення позову.

Посилання прокурора в апеляційній скарзі щодо потенційної можливості подальшого відчуження спірних земельних ділянок іншим особам є лише припущеннями скаржника, які не базуються на жодних належних та допустимих доказах. Зокрема, прокурором не надано оголошення про продаж спірного нерухомого майна чи інших доказів готування до його відчуження відповідачем, тобто не доведено існування реальних ризиків подальшого утруднення чи неможливості виконання рішення про повернення такого майна законному власнику у випадку задоволення позовних вимог.

Крім того, в апеляційній скарзі прокурор зазначає, що у 2021 році на його думку, Великобурлуцький районний суд Харківської області незаконно визнав за ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ОСОБА_1 право власності на спірні земельні ділянки, незважаючи на наявність чинних судових рішень 2016-2017 років за позовами прокурора, на підставі яких скасовано розпорядження про передачу земельних ділянок у власність громадянам - первинним набувачам та відповідні рішення про державну реєстрацію таких прав. В подальшому, спірні земельні ділянки внесено до статутного капіталу новоствореного ТОВ «ФАУНА 21». Зазначає, що спірні земельні ділянки в подальшому об`єднувались, а також що право власності на них було зареєстровано за ТОВ «ФАУНА 21». Прокурор зазначає, що ТОВ «ФАУНА 21» на підставі договору купівлі-продажу 23.03.2023 відчужено земельні ділянки з кадастровими номерами :01:005:0130, :01:005:0131, :01:005:0132 та :01:005:0133 ТОВ «КОМПАНІЯ ОМЕГА-СХІД» (),за яким було зареєстровано право власності на них. Згідно даних Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, 19.05.2023 до реєстру внесено рішення засновників (учасників) юридичної особи або уповноваженого ними органу щодо припинення юридичної особи в результаті її ліквідації, а 13.10.2023 проведено державну реєстрацію припинення ТОВ «ФАУНА 21» в результаті її ліквідації

Так, прокурор вказує, що наведені обставити свідчать про те, що ТОВ «ФАУНА 21» створено не для здійснення статутної діяльності, а виключно для відчуження спірних земель комунальної власності.

З цього приводу судова колегія звертає увагу прокурора, що під час вирішення питання щодо забезпечення позову обґрунтованість позову не досліджується, адже питання обґрунтованості заявлених позовних вимог є предметом дослідження судом під час розгляду спору по суті.

Колегія суддів зазначає, що п`ятнадцять із двадцяти сторінок тексту апеляційної скарги фактично дублюють текст позовної заяви прокурора, зокрема щодо обґрунтування його позовних вимог.

У свою чергу, з огляду на не дослідження під час розгляду заяви про забезпечення позову обґрунтованості позовних вимог, про що зазначалося вище, колегія суддів зазначає про процесуальну неможливість ідентифікувати приналежність спірних земельних ділянок на стадії вирішення питання про вжиття заходів забезпечення позову. За таких обставин безпідставним є посилання скаржника на обставини та докази, що стосуються як предмету доказування безпосередньо позовних вимог, так і вимог про забезпечення позову.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів погоджується з висновками місцевого господарського суду про те, що прокурором не надано належних та допустимих доказів на підтвердження ускладнення чи унеможливлення виконання рішення або поновлення його порушеного права чи інтересу у разі невжиття заходів забезпечення позову, а доводи прокурора про наявність підстав для забезпечення позову ґрунтуються лише на припущеннях. У зв`язку з наведеним, заява Куп`янської окружної прокуратури Харківської області про вжиття заходів забезпечення позову не підлягає задоволенню.

Інші доводи апеляційної скарги відхиляються судовою колегією як такі, що спростовані викладеними вище висновками Східного апеляційного господарського суду та не спростовують відсутності правових підстав для вжиття заходів забезпечення позову у вигляді накладення арешту на об`єкт нерухомого майна.

Європейський суд з прав людини в рішенні у справі "Серявін та інші проти України" вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.

Названий Суд зазначив, що, хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довід (рішення Європейського суду з прав людини у справі "Трофимчук проти України").

Враховуючи вищевикладене, Східний апеляційний господарський суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для скасування оскаржуваної ухвали Господарського суду Харківської області від 19.06.2024 у справі №922/2085/24 та задоволення вимог апеляційної скарги Куп`янської окружної прокуратури Харківської області за наведеними в ній мотивами.

Враховуючи, що колегія суддів дійшла висновку про відмову в задоволенні апеляційної скарги, судові витрати понесені апелянтом, у зв`язку з переглядом справи у суді апеляційної інстанції відшкодуванню не підлягають в силу приписів статті 129 Господарського процесуального кодексу України.

Керуючись статтями 129, 269, п.1, ч.1 ст.275, 276, 282, 284 Господарського процесуального кодексу України, Східний апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Куп`янської окружної прокуратури Харківської області залишити без задоволення.

Ухвалу Господарського суду Харківської області від 19.06.2024 у справі №922/2085/24 залишити без змін.

Дана постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду в порядку, передбаченому статтями 286-289 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст постанови складено 08.08.2024.

Головуючий суддя П.В. Тихий

Суддя О.І. Терещенко

Суддя І.А. Шутенко