ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЧЕРНІВЕЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 серпня 2024 року м. ЧернівціСправа № 926/966/24

Господарський суд Чернівецької області у складі судді Гурина М.О., за участю помічника судді (за дорученням судді) Гливко А.В., розглянувши матеріали справи

за позовом управління комунальної власності Чернівецької міської ради (58002, м.Чернівці, вул. Якоба Петровича, 18, )

до громадської організації «Глобальний силовий альянс» (58018, м.Чернівці, вул. Текстильників, 6/38, )

про стягнення заборгованості в сумі 310133,97 грн

Представники сторін:

від позивача - не з`явився;

від відповідача - не з`явився.

1. Стислий виклад позицій учасників справи.

Управління комунальної власності Чернівецької міської ради звернулось до Господарського суду Чернівецької області з позовом до громадської організації «Глобальний силовий альянс» про стягнення заборгованості по орендній платі, пені та неустойки на загальну суму 310133,97 грн.

В обґрунтування своїх позовних вимог позивач посилається на те, що 28.11.2013 між Департаментом економіки Чернівецької міської ради, правонаступником якого є Управління комунальної власності Чернівецької міської ради (далі - орендодавець) та громадською організацією «Глобальний силовий альянс» (попередня назва - громадська організація «Федерація боді-білдінгу і армрестлінгу, далі - орендар) було укладено договір оренди нерухомого майна №368 на нежитлове приміщення загальною площею 189,9 кв.м., що розташоване за адресою: м. Чернівці, вул. Комарова Володимира, 9 а/б , в підвалі будинку, з метою використання його під спортивний клуб.

18.12.2019 Додатковим договором №3 продовжено дію Договору оренди №368 до 27.08.2022.

Однак в подальшому, у зв`язку із виникненням заборгованості по Договору, управління комунальної власності Чернівецької міської ради звернулось до Господарського суду Чернівецької області з позовом про стягнення з громадської організації «Глобальний силовий альянс» заборгованості по орендній платі за договором оренди нерухомого майна № 368 від 28.11.2013 в сумі 46248,53 грн, в тому числі 3102,64 грн пені, розірвання договору оренди нерухомого майна № 368 від 28.11.2013 та звільнення нежитлового приміщення шляхом передання по акту приймання- передання. Рішенням Господарського суду Чернівецької області у справі №926/3086/21 від 04.11.2021 позовні вимоги управління було задоволено в повному обсязі.

Оскільки відповідач на виконання рішення суду не звільнив орендоване приміщення, управління комунальної власності Чернівецької міської ради звернулось до суду з вимогою про стягнення з громадської організації «Глобальний силовий альянс» заборгованості на загальну суму 310133,97 грн, з яких: 23927,85 грн - борг по орендній платі, 3092,50 грн - пеня та 283113,62 - неустойка.

30.05.2024 через систему «Електронний суд» представником відповідача подано письмові заперечення по справі (вх.№1595) в яких зокрема вказано, що положеннями Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)» визначено, що тепер форс-мажорними обставинами (обставинами непереборної сили) визнається карантин, встановлений Кабінетом Міністрів України. Відповідні зміни внесені до Закону України «Про торгово-промислові палати в Україні». А з 24.02.2022 року має місце повномасштабне військове вторгнення військами рф, що теж розцінюється як форс-мажор. Зазначені обставини звільняють відповідача від відповідальності за невиконання зобов`язань, та від санкцій.

Відповідач зазначає, що стосовно заборгованості за оренду - це зрозуміло. Вони займають приміщення, і тому нараховується орендна плата. Хоча за вищенаведених умов має бути скасована. Але що ж стосується пені в сумі 3092,50 грн. та неустойка в сумі 283113,62 грн - ця вимога є однозначно неправомірною, та й не зрозуміло, з чого вона взята. За твердженням відповідача, штрафні санкції в період карантину та військового стану, як доконаного факту форс-мажорних обставин, є неправомірними.

17.06.2024 Господарським судом Чернівецької області отримано відповідь на відзив (вх.№1747) в яких позивач підтримав в повному обсязі заявлені позовні вимоги вказуючи при цьому на необґрунтованість письмових заперечень.

2. Рух справи.

04.04.2024 відділом документального забезпечення та аналітичної роботи суду матеріали позовної заяви зареєстровані за вх.№966.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 04.04.2024 позовну заяву передано судді Гурину М.О.

Ухвалою Господарського суду Чернівецької області від 09.04.2024 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 25.04.2024.

Ухвалою Господарського суду Чернівецької області від 25.04.2024 відкладено розгляд справи у підготовчому засіданні на 16.05.2024.

Ухвалою Господарського суду Чернівецької області від 16.05.2024 відкладено розгляд справи у підготовчому засіданні на 30.05.2024.

30.05.2024 через систему «Електронний суд» до Господарського суду Чернівецької області від представника відповідача надійшло клопотання про зупинення провадження у справі (вх.№1484).

Ухвалою Господарського суду Чернівецької області від 30.05.2024 продовжено строк підготовчого провадження на 30 днів, відкладено розгляд клопотання про зупинення провадження у справі (вх.№1484) до наступного судового засідання та оголошено перерву до 18.06.2024.

17.06.2024 від представника позивача отримано відповідь на відзив (вх.№1747) та заперечення на клопотання про зупинення провадження у справі (вх.№1748).

Ухвалою Господарського суду Чернівецької області від 18.06.2024 відмовлено у задоволенні клопотання про зупинення провадження у справі (вх.№1484), закрито підготовче провадження та призначено розгляд справи по суті на 10.07.2024.

10.07.2024 у судовому засіданні оголошено перерву з розгляду справи по суті до 06.08.2024.

Ухвалою Господарського суду Чернівецької області від 06.08.2024 відкладено розгляд справи по суті на 13.08.2024.

13.08.2024 до Господарського суду Чернівецької області надійшла заява позивача про розгляд справи без їх участі у зв`язку із зайнятістю представника в іншому судовому засіданні. Також зазначено, що позивач позовні вимоги підтримує в повному обсязі.

На призначений день розгляду справи представники сторін у судове засідання не з`явились, відповідач про причини неявки представника суд не повідомив, про дату час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином шляхом надіслання ухвал через систему «Електронний суд».

Відтак суд вважає, що відповідач був належним чином повідомлений про дату, час та місце слухання справи.

Відповідно до частини першої статті 202 Господарського процесуального кодексу України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Згідно із пунктом 1 частини третьої цієї статті Господарського процесуального кодексу України, якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.

За таких обставин суд вирішив за можливе розглянути справу в даному судовому засіданні на підставі наявних матеріалів без участі представників сторін.

3. Фактичні обставини справи, встановлені судом.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши надані суду докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд установив таке.

28.11.2013 між Департаментом економіки Чернівецької міської ради та Громадською організацією «Федерація боді-білдингу і армреслінгу» було укладено договір оренди нерухомого майна № 368 за умовами якого орендодавець на підставі рішень виконавчого комітету Чернівецької міської ради від 26.10.2004 № 916/20 від 12.11.2013 №586/19 та заяви від 26.07.2013 № 02/01-11-2841/0 передає, а орендар приймає у строкове платне користування нежиле приміщення загальною площею 189,9 кв. м. розташоване за адресою: м. Чернівці, вул. Комарова Володимир, 9 а/б в підвалі будинку, з метою використання його під спортивний клуб (п.1.1. договору).

Пунктом 2.1 договору визначено, що за користування об`єктом оренди орендар сплачує орендну плату, розрахунок якої здійснюється на підставі Положення про порядок розрахунку плати за оренду майна, що належить до комунальної власності територіальної громади м. Чернівців, затвердженого міською радою, та на дату укладення договору, місячний розмір якої згідно з розрахунком орендної плати, що є додатком до цього договору на дату його укладення з урахуванням ПДВ становить 1312,58 гривень.

Нарахування орендної плати починається з дня підписання договору. Орендна плата за перший місяць сплачується орендарем залежно від кількості календарних днів оренди майна. Розмір орендної плати за кожний наступний місяць визначається шляхом коригування розміру орендної плати за попередній місяць на індекс інфляції попереднього місяця, що визначається Державною службою статистики України (п. 2.2-2.4 договору).

Пунктом 2.5 договору передбачено, що орендар щомісячно самостійно розраховує орендну плату з урахуванням податку на додану вартість та сплачує її впродовж поточного місяця, незалежно від результатів його господарської діяльності.

У відповідності до п. 2.12 договору починаючи з першого числа наступного місяця на суму недоїмки нараховується пеня за кожний день прострочення платежу, включаючи день оплати, в розмірі подвійної облікової ставки НБУ що діяла в період за який сплачується пеня.

Відповідно до п. 5.4 договору за несвоєчасне внесення орендної плати орендар сплачує пеню у розмірі подвійної облікової ставки Національного України, що діяла у період, за який сплачується пеня, від суми простроченого платежу за кожен день прострочки.

Нежиле приміщення розташоване за адресою: м. Чернівці, вул. Комарова Володимир, 9 а/б , в підвалі будинку, загальною площею 189,90 кв.м. було передано відповідачу за актом приймання-передання від 10.11.2004 року.

14.08.2014на підставі рішення виконавчого комітету Чернівецької міської ради №351/12 від 22.07.2014 між сторонами укладено додатковий договір №1 до договору оренди № 368 від 28.11.2013, яким внесено зміни в назву орендаря, а саме: слова «Федерація боді-білдінгу і армрестлінгу» замінено словами «Громадська організація «Глобальний силовий альянс».

28.10.2016 сторони підписали додатковий договір №2 до договору оренди №368 від 28.11.2013 яким продовжили термін дії договору до 27.09.2019.

01.04.2019 між сторонами укладено додатковий договір про зміну орендодавця до договору оренди нерухомого майна №368 від 28.11.2013, яким визначено Департамент розвитку Чернівецької міської ради - орендодавцем, як правонаступника Департаменту економіки Чернівецької міської ради в частині діючих договорів оренди нежилих приміщень, що знаходяться у комунальній власності територіальної громади міста Чернівці.

18.12.2019 сторони підписали додатковий договір №3 до договору оренди №368 від 28.11.2013 яким продовжили термін дії договору до 27.08.2022 та виклали п. 2.1 договору в такій редакції: орендар зобов`язується починаючи з 18.12.2019 сплачувати орендну плату розраховану згідно додатку №1/3, що в місяць з урахуванням ПДВ складає 4443,66 грн та коригується на індекс інфляції попереднього місяця.

Рішенням Чернівецької міської ради від 15.04.2021 №177 ліквідовано з 01.07.2021 Департамент розвитку Чернівецької міської ради та утворено Управління комунальної власності Чернівецької міської ради з 15.06.2021.

31.05.2021 рішенням Чернівецької міської ради VIII скликання №253 затверджено Положення про Управління комунальної власності Чернівецької міської ради, відповідно до п.1.6 якого Управління комунальної власності Чернівецької міської ради, є правонаступником представництва Фонду державного майна України в місті Чернівцях, Департаменту економіки Чернівецької міської ради та Департаменту розвитку Чернівецької міської ради, Коровійської та Чорнівської сільських рад в частині укладених до дати затвердження цього Положення договорів купівлі-продажу майна комунальної власності Чернівецької міської ради, Коровійської та Чорнівської сільських рад, патентів на право оренди будівель (споруд, приміщень), договорів оренди та позички нежилих приміщень комунальної власності територіальної громади міста Чернівців, Коровійської та Чорнівської сільських рад та обліку комунального майна територіальної громади міста Чернівців, Коровійської та Чорнівської сільської рад, в тому числі в частині договорів оренди, по яких необхідно стягнути заборгованість з орендної плати за комунальне майно, та виявлених порушень і недоліків під час здійснення перевірок відповідними контролюючими органами.

Рішенням Господарського суду Чернівецької області від 04.11.2021 по справі 926/3086/21 задоволено позов Управління комунальної власності Чернівецької міської ради, стягнуто з громадської організації «Глобальний силовий альянс» на користь Управління комунальної власності Чернівецької міської ради заборгованість за договором оренди нерухомого майна №368 від 28.11.2013 в сумі 46248,53 грн за період березень, липень 2020 - червень 2021, розірвано договір оренди нерухомого майна №368 від 28.11.2013 на нежитлове приміщення, розташоване за адресою: м. Чернівці вул. Комарова Володимира, 9 А/Б , у підвалі будинку, з метою використання його під спортивний клуб, загальною площею 189,90 кв.м., зобов`язано громадську організацію «Глобальний силовий альянс» звільнити приміщення, розташоване за адресою: м. Чернівці вул. Комарова Володимира, 9 А/Б , у підвалі будинку, загальною площею 189,90 кв.м. шляхом передання нежилого приміщення Управлінню комунальної власності Чернівецької міської ради.

Відповідачем орендна плата не сплачувалась, рішення суду в частині звільнити приміщення ні в добровільному порядку ні в примусовому станом на день розгляду справи не виконане.

Згідно відомості розрахунків з орендарями по оренді нежитлових приміщень за період з 01.07.2021 по 29.02.2024 заборгованість відповідача з орендної плати, пені та неустойки становить 310133,97 грн, в тому числі: 23927,85 грн заборгованість з орендної плати за період з 07.2021 по 24.11.2021 включно, 3092,50 грн пені за період з 01.07.2021 по 24.11.2021 та неустойка в розмірі 283113,62 грн за період з 25.11.2021 по 29.02.2024.

Доказів сплати вказаної заборгованості відповідачем суду не надано.

4. Позиція суду по суті спору.

Частина 1 статті 193 Господарського кодексу України передбачає, що суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться.

До виконання господарських договорів застосовуються відповідні положення Цивільного кодексу України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом.

Так, частина 1 та пункт 2 частини 2 статті 11 Цивільного кодексу України встановлюють, що цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.

Між позивачем та відповідачем виникли зобов`язання з приводу оренди нерухомого майна на підставі договору оренди в силу п. 1 ч.2 ст. 11 Цивільного кодексу України.

Статтею 759 Цивільного кодексу України встановлено, що за договором найму (оренди) наймодавець передає або зобов`язується передати наймачеві майно у користування за плату на певний строк. Законом можуть бути передбачені особливості укладення та виконання договору найму (оренди). Тотожні норми права закріплені у ч.1 ст. 283 ГК України.

При цьому суд враховує, що орендні правовідносинами між сторонами у даному спорі регулюються спеціальним законодавством, а саме Законом України «Про оренду державного та комунального майна».

Частиною 10 ст. 1 Закону України «Про оренду державного та комунального майна» визначено, що оренда це речове право на майно, відповідно до якого орендодавець передає або зобов`язується передати орендарю майно у користування за плату на певний строк.

Відповідно до ст. 762 Цивільного кодексу України за користування майном з наймача справляється плата, розмір якої встановлюється договором найму.

Частиною 4 ст. 17 Закону України «Про оренду державного та комунального майна» передбачено, що орендар за користування об`єктом оренди вносить орендну плату незалежно від наслідків провадження господарської діяльності.

Пунктом 1 ст. 286 Господарського кодексу України встановлено, що орендна плата - це фіксований платіж, який орендар сплачує орендодавцю незалежно від наслідків своєї господарської діяльності.

Відповідно до статті 509 Цивільного кодексу України, зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послуги, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу. Зобов`язання має ґрунтуватися на засадах добросовісності, розумності та справедливості.

Статтею 526 Цивільного кодексу України встановлено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Частиною 1 пункту 1 статті 530 Цивільного кодексу України передбачено, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк.

Відповідно до статті 610 Цивільного кодексу України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Згідно частини 3 статті 18 Закону України «Про оренду державного та комунального майна» орендар зобов`язаний вносити орендну плату своєчасно і у повному обсязі.

За частиною першою статті 612 Цивільного кодексу України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

Відтак, обґрунтованою є пред`явлена позивачем до стягнення з відповідача заборгованість у розмірі несплаченої орендної плати у сумі 23927,85 грн за період з 07.2021 по 24.11.2021 включно.

Крім того, позивачем заявлено позовну вимогу про стягнення з відповідача пені за період прострочення відповідачем виконання обов`язку по сплаті орендних платежів у сумі 3092,50 грн за період з 01.07.2021 по 24.11.2021.

Штрафними санкціями у Господарському кодексі України визнаються господарські санкції у вигляді грошової суми (неустойка, штраф, пеня), яку учасник господарських відносин зобов`язаний сплатити у разі порушення ним правил здійснення господарської діяльності, невиконання або неналежного виконання господарського зобов`язання (частина 1 статті 230 Господарського кодексу України).

Відповідно до норм частини 1 статті 549 Цивільного кодексу України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання.

Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання (ч.ч. 2, 3 ст. 549 Цивільного кодексу України).

Згідно зі статтею 1 Закону України «Про відповідальність за несвоєчасне виконання грошових зобов`язань» платники грошових коштів сплачують на користь одержувачів цих коштів за прострочку платежу пеню в розмірі, що встановлюється за згодою сторін.

Стаття 3 Закону України «Про відповідальність за несвоєчасне виконання грошових зобов`язань» передбачає, що розмір пені, передбачений статтею 1 цього Закону, обчислюється від суми простроченого платежу та не може перевищувати подвійної облікової ставки Національного банку України, що діяла у період, за який сплачується пеня.

Пунктом 5.4 договору оренди передбачено, що за несвоєчасне внесення орендної плати орендар сплачує пеню у розмірі подвійної облікової ставки НБУ, що діяла у період, за який сплачується пеня, від суми простроченого платежу за кожен день прострочки.

На цій підставі позивачем правомірно нарахована пеня в сумі 3092,50 грн.

Нарахування позивачем пені є обґрунтованим та законним, розрахунок здійснений вірно.

Щодо стягнення неустойки передбаченої ч.2 ст. 785 Цивільного кодексу України в сумі 283113,62 грн за період з 25.11.2021 по 29.02.2024, суд зазначає наступне.

Згідно із статтею 785 Цивільного кодексу України у разі припинення договору найму наймач зобов`язаний негайно повернути наймодавцеві річ у стані, в якому вона була одержана, з урахуванням нормального зносу, або у стані, який було обумовлено в договорі. Якщо наймач не виконує обов`язку щодо повернення речі, наймодавець має право вимагати від наймача сплати неустойки у розмірі подвійної плати за користування річчю за час прострочення.

Частиною 1 статті 614 Цивільного кодексу України передбачено, що особа, яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом. Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов`язання.

Таким чином неустойка, стягнення якої передбачено частиною 2 статті 785 Цивільного кодексу України, є самостійною майновою відповідальністю у сфері орендних правовідносин і для притягнення наймача, який порушив зобов`язання, до такої відповідальності необхідна наявність його вини (умислу або необережності) відповідно до вимог статті 614 Цивільного кодексу України.

У постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 19.04.2021 у справі № 910/11131/19 викладено висновок про те, що після спливу строку дії договору невиконання чи неналежне виконання обов`язку з негайного повернення речі свідчить про неправомірне користування майном, яке було передане в найм (оренду). Тому права та обов`язки наймодавця і наймача, що перебували у сфері регулятивних правовідносин, переходять у сферу охоронних правовідносин та охоплюються правовим регулюванням за частиною другою статті 785 Цивільного кодексу України, яка регламентує наслідки невиконання майнового обов`язку щодо негайного повернення речі наймодавцеві. З урахуванням викладеного суд доходить висновку, що користування майном після припинення договору є таким, що здійснюється не відповідно до його умов - неправомірне користування майном, у зв`язку з чим вимога щодо орендної плати за користування майном за умовами договору, що припинився (у разі закінчення строку, на який його було укладено тощо), суперечить змісту правовідносин за договором найму (оренди) та регулятивним нормам Цивільного кодексу України та Господарського кодексу України. Оскільки поведінка боржника не може бути одночасно правомірною та неправомірною, то регулятивна норма статті 762 Цивільного кодексу України ("Плата за користування майном") і охоронна норма частини другої статті 785 Цивільного кодексу України ("Обов`язки наймача у разі припинення договору найму") не можуть застосовуватися одночасно, адже орендар не може мати одночасно два обов`язки, які суперечать один одному: сплачувати орендну плату, що здійснюється за правомірне користування майном, і негайно повернути майно.

З огляду на те, що після розірвання у судовому порядку договору оренди та набрання рішенням суду законної сили, об`єкт оренди не був повернений відповідачем ні в добровільному ні в примусовому порядку, рішення Господарського суду Чернівецької області від 04.11.2021 по справі 926/3086/21 на даний час відповідачем невиконане, вимога позивача про стягнення з відповідача неустойки у розмірі подвійної плати за найм майна за час прострочення його повернення з орендного користування в загальному розмірі 283113,62 грн є обґрунтованою.

Щодо заперечень представника відповідача викладених у письмових запереченнях по справі (вх.№1595) щодо наявності форс-мажорних обставин які звільняють відповідача від обов`язку із сплати як заборгованості з орендної плати так і пені та неустойки у зв`язку із тим, що згідно положень Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)», зокрема, визначено, що тепер форс-мажорними обставинами (обставинами непереборної сили) визнається карантин, встановлений Кабінетом Міністрів України. Відповідні зміни внесені до закону України «Про торгово-промислові палати в Україні», а з 24.02.2022 має місце повномасштабне військове вторгнення військами рф, що теж розцінюється як форс-мажор, суд зазначає наступне.

Загальновідомим є факт, що 11.03.2020 Всесвітня організація охорони здоров`я (ВООЗ) оголосила пандемію коронавірусу та постановою Кабінету Міністрів України №211 від 11.03.2020 (далі Постанова Кабінету Міністрів України №211) на усій території України установлено карантин з 12.03.2020.

Разом з цим, постановою КМУ від 09.12.2020 №1236 було встановлено адаптивний карантин на всій території України, який полягав у визначенні рівнів епідеміологічної небезпеки на території регіону (адміністративно-територіальної одиниці) та встановлення відповідних карантинних обмежень і заборон згідно визначеного рівня.

Підпунктом 17 п. 3 цієї постанови визначено, що у разі встановлення "жовтого" рівня епідемічної небезпеки додатково до обмежувальних протиепідемічних заходів, передбачених пунктом 2-2 цієї постанови, забороняється приймання відвідувачів у спортивних залах, фітнес-центрах, басейнах, крім спортсменів національних збірних команд України та їх тренерів за умови дотримання відповідних санітарних і протиепідемічних заходів.

Пунктом 2-3 цієї постанови визначено, що "Жовтий" рівень епідемічної небезпеки встановлюється одночасно на території всіх регіонів рішенням Державної комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій за ініціативою Міністра охорони здоров`я, яке розміщується на офіційному інформаційному порталі Кабінету Міністрів України (за посиланням http://covid19.gov.ua). Рішення Державної комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій щодо запровадження "жовтого" рівня епідемічної небезпеки набирає чинності не раніше ніж через два дні з дати його оприлюднення.

Суд зазначає, що представником відповідача не надано жодного доказу, а саме рішення Державної комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій, який б підтверджував факт введення в м. Чернівці в період нарахування орендної плати з 07.2021 по 24.11.2021 включно «жовтого» чи «червоного» рівня епідемічної небезпеки, щоб унеможливило використання ним орендованого приміщення згідно умов договору оренди у зв`язку із дією у цьому періоді законних заборон та обмежень.

Крім того, як на факт наявності форс-мажорних обставин, представник відповідача посилається на лист Торгово-промислової палати України від 28.02.2022 №2024/02.0-7.1 згідно якого всіх кого це стосується Торгово-промислової палати України засвідчує форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили): військову агресію рф проти України, що стало підставою введення воєнного стану із 24.02.2022 та положення Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)» яким, зокрема, визначено, що тепер форс-мажорними обставинами (обставинами непереборної сили) визнається карантин, встановлений Кабінетом Міністрів України.

Згідно з п. 2 ч. 3 ст. 14 Закону України «Про торгово-промислові палати в Україні» Торгово-промислова палата України засвідчує форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили), а також торговельні та портові звичаї, прийняті в Україні, за зверненнями суб`єктів господарської діяльності та фізичних осіб.

Відповідно до ч. 1 ст. 14-1 Закону України «Про торгово-промислові палати в Україні» Торгово-промислова палата України та уповноважені нею регіональні торгово-промислові палати засвідчують форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) та видають сертифікат про такі обставини протягом семи днів з дня звернення суб`єкта господарської діяльності за собівартістю.

Частиною 2 наведеної статті передбачено, що форс-мажорними обставинами (обставинами непереборної сили) є надзвичайні та невідворотні обставини, що об`єктивно унеможливлюють виконання зобов`язань, передбачених умовами договору (контракту, угоди тощо), обов`язків згідно із законодавчими та іншими нормативними актами, а саме: загроза війни, збройний конфлікт або серйозна погроза такого конфлікту, включаючи але не обмежуючись ворожими атаками, блокадами, військовим ембарго, дії іноземного ворога, загальна військова мобілізація, військові дії, оголошена та неоголошена війна, дії суспільного ворога, збурення, акти тероризму, диверсії, піратства, безлади, вторгнення, блокада, революція, заколот, повстання, масові заворушення, введення комендантської години, карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України, експропріація, примусове вилучення, захоплення підприємств, реквізиція, громадська демонстрація, блокада, страйк, аварія, протиправні дії третіх осіб, пожежа, вибух, тривалі перерви в роботі транспорту, регламентовані умовами відповідних рішень та актами державних органів влади, закриття морських проток, ембарго, заборона (обмеження) експорту/імпорту тощо, а також викликані винятковими погодними умовами і стихійним лихом, а саме: епідемія, сильний шторм, циклон, ураган, торнадо, буревій, повінь, нагромадження снігу, ожеледь, град, заморозки, замерзання моря, проток, портів, перевалів, землетрус, блискавка, пожежа, посуха, просідання і зсув ґрунту, інші стихійні лиха тощо.

Відповідно до ст. 617 Цивільного кодексу України особа, яка порушила зобов`язання, звільняється від відповідальності за порушення зобов`язання, якщо вона доведе, що це порушення сталося внаслідок випадку або непереборної сили. Проте, не вважається випадком, зокрема, недодержання своїх обов`язків контрагентом боржника, відсутність на ринку товарів, потрібних для виконання зобов`язання, відсутність у боржника необхідних коштів.

Статтею 218 Господарського кодексу України унормовано, що підставою господарсько-правової відповідальності учасника господарських відносин є вчинене ним правопорушення у сфері господарювання. Учасник господарських відносин відповідає за невиконання або неналежне виконання господарського зобов`язання чи порушення правил здійснення господарської діяльності, якщо не доведе, що ним вжито усіх залежних від нього заходів для недопущення господарського правопорушення. У разі якщо інше не передбачено законом або договором, суб`єкт господарювання за порушення господарського зобов`язання несе господарсько-правову відповідальність, якщо не доведе, що належне виконання зобов`язання виявилося неможливим внаслідок дії непереборної сили, тобто надзвичайних і невідворотних обставин за даних умов здійснення господарської діяльності.

У постанові Верховного Суду від 30.11.2021 у справі № 913/785/17 викладений висновок, що форс-мажорні обставини не мають преюдиціального характеру і при їх виникненні сторона, яка посилається на них як на підставу неможливості виконання зобов`язання, повинна довести наявність таких обставин не тільки самих по собі, але й те, що ці обставини були форс-мажорними саме для цього конкретного випадку виконання господарського зобов`язання.

Представником відповідача не надано суду доказів звернення останнього до Торгово-промислова палата України та отримання на підставі такого звернення сертифікату про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) який би засвідчував наявність форс-мажорні обставини саме для відповідача.

Крім того, суд звертає увагу, що наявність самих по собі форс-мажорних обставин не звільняє особу у наданні доказів які б підтвердили неможливості вчасної сплати орендних платежів, повернення орендованого приміщення та невиконання рішення суду. Суд констатує, що матеріали справи таких доказів не містять.

5. Висновки за наслідками розгляду справи

Статтею 86 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Відповідно до частини першої статті 14 Господарського процесуального кодексу України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у господарських справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Оцінюючи подані докази, що ґрунтуються на повному, всебічному й об`єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, з урахуванням вищезазначеного та в аспекті забезпечення ефективного захисту прав позивача, наявність встановленого порушення відповідача, суд дійшов висновку про необхідність задоволення позову, оскільки таке рішення відповідає завданням господарського судочинства та є адекватним фактичним обставинам справи.

6. Розподіл судових витрат.

Відповідно до частини першої статті 129 Господарського процесуального кодексу України судовий збір покладається: 1) у спорах, що виникають при укладанні, зміні та розірванні договорів, на сторону, яка безпідставно ухиляється від прийняття пропозицій іншої сторони, або на обидві сторони, якщо судом відхилено частину пропозицій кожної із сторін; 2) у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Враховуючи обґрунтованість позову, судовий збір підлягає стягненню з відповідача на користь позивача.

Керуючись статтями 237, 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, суд

У Х В А Л И В :

1. Позов задовольнити .

2. Стягнути з громадської організації «Глобальний силовий альянс» (58018, м.Чернівці, вул.Текстильників, 6/38, ) на користь Управління комунальної власності Чернівецької міської ради (58002, м. Чернівці, вул. Петровича Якоба, 18, ) заборгованість по орендній платі в сумі 23927,85 грн, 3092,50 грн пені, 283113,62 неустойки та судовий збір в сумі 4653,00 грн.

3. З набранням судовим рішенням законної сили видати наказ.

Повний текст рішення складено та підписано 16.08.2024.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом двадцяти днів з дня його проголошення до Західного апеляційного господарського суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя М.О. Гурин

Інформацію по справі, що розглядається можна отримати на сторінці суду на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: http://cv.arbitr.gov.ua/sud5027/.