ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЗАКАРПАТСЬКОЇ ОБЛАСТІ
______________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
УХВАЛА

"15" серпня 2024 р. м. Ужгород Справа № 907/638/24

Господарський суд Закарпатської області у складі судді Худенка А.А.,

розглянувши матеріали за позовом

Берегівської окружної прокуратури, м. Берегове Закарпатської області в інтересах держави в особі Вилоцької селищної ради Берегівського району Закарпатської області, смт. Вилок Берегівський район Закарпатської області

до відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю Закарпаттяенергозбут, м. Ужгород Закарпатської області

про визнання недійсними Додаткових угод №3 від 04.11.2021 та №4 від 03.12.2021; стягнення грошових коштів у сумі 19 078 грн,

Представники учасників процесу: не викликались

ВСТАНОВИВ:

До Господарського суду Закарпатської області надійшла позовна заява Берегівської окружної прокуратури, в інтересах держави в особі Вилоцької селищної ради Берегівського району Закарпатської області до Товариства з обмеженою відповідальністю Закарпаттяенергозбут, про визнання недійсними Додаткових угод №3 від 04.11.2021 та №4 від 03.12.2021 до Договору на постачання електричної енергії №120040/22 від 10.03.2020, а також стягнення грошових коштів у сумі 19 078 грн покликаючись на положення ст. 6, 16, 203, 215, 216, 236, 632, 638, 669, 1212 Цивільного кодексу України, ст. 4, 20, 27, 29, 49, 53, 136, 137, 162, 208 Господарського кодексу України, Закону України Про публічні закупівлі.

Ухвалою суду від 16.07.2024 вказану позовну заяву залишено без руху.

На виконання вказаної ухвали 29.07.2024 від Берігівської окружної прокуратури надійшла заява заяви про усунення недоліків із додатками.

Ухвалою Господарського суду Закарпатської області від 01.08.2024 суд прийняв позовну заяву до розгляду, відкрив провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи, встановив учасникам справи процесуальні строки для подання заяв по суті спору, заяв із обґрунтуванням заперечень проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження та клопотань про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням учасників справи.

Поряд з цим, 12.08.2024 через систему «Електронний суд» відповідачем подано заперечення проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, в якому одночасно заявлено клопотання про перехід до загального позовного провадження.

В обґрунтування наведених вимог заявник зазначає, що для нього ця справа має важливе значення, оскільки у відповідача наявна значна кількість укладених договорів про постачання електричної енергії споживачу, у тому числі з тими контрагентами, з якими відповідні договори були укладено за результатами процедури закупівель.

Отже важливим, за твердженням заявника, є визначення обставин справи, які підлягають встановленню, вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті, використання усіх процесуальних засобів, що вважає може бути в повній мірі реалізовано в рамках загального позовного провадження.

Також відповідач звертає увагу на те, що у справі має бути здійснено ретельний аналіз та оцінка укладених додаткових угод, щодо яких заявлено вимоги, зокрема, встановлення підстав їх укладення, правомірність збільшення ціни товару (електричної енергії) на ринку, перевірка розрахунків позивача.

Вважає, що загальний обсяг доказів у справі, що є значним та громіздким, який, проте, підлягає дослідженню судом, та з`ясування таким позиції сторін у справі щодо поданих доказів.

Дослідивши подану заяву, суд дійшов висновку про відмову в її задоволенні з огляду на наступне.

Приписами ч. 3, 5 ст. 12 Господарського процесуального кодексу України визначено, що спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Для цілей цього Кодексу малозначними справами є: 1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 1, 2, 3 ст. 247 Господарського процесуального кодексу України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються малозначні справи. У порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції господарського суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті. При вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: - ціну позову; - значення справи для сторін; - обраний позивачем спосіб захисту; - категорію та складність справи; - обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; - кількість сторін та інших учасників справи; - чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; - думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Ціна позову становить 19078 грн, що не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За змістом ст. 250 Господарського процесуального кодексу України (далі ГПК України) питання про розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі. У випадку, передбаченому ч. 2 ст. 247 цього Кодексу, за наслідками розгляду відповідного клопотання позивача суд з урахуванням конкретних обставин справи може: задовольнити клопотання та визначити строк відповідачу для подання заяви із запереченнями щодо розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження або відмовити в задоволенні клопотання та розглянути справу за правилами загального позовного провадження. Якщо суд за результатами розгляду клопотання позивача дійде висновку про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження, він зазначає про це в ухвалі про відкриття провадження у справі. Якщо відповідачем у встановлений судом строк буде подано заяву із запереченням проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача постановляє ухвалу про залишення заяви відповідача без задоволення або про розгляд справи за правилами загального провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

При цьому, відповідно до ч.7 ст. 250 ГПК України, частини друга - шоста цієї статті не застосовуються, якщо відповідно до цього Кодексу справа підлягає розгляду тільки в порядку спрощеного провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 ГПК України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Згідно з ч. ч. 3, 5 ст. 12 ГПК України спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Так, відповідно до ч. 1, 2 ст. 161 ГПК України при розгляді справи судом в порядку позовного провадження (як спрощеного так і загального) учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву.

Згідно з ч. 1-3 ст. 80 ГПК України учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви. Відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи.

Отже, за змістом указаних приписів закону відповідач має право (і судом йому надана така можливість) реалізувати всі свої процесуальні права та добросовісно виконати свої обов`язки, передбачені законом з метою повного, всебічного та об`єктивного розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, а сама процедура спрощеного провадження не означає, що в даній справі судом не встановлюватимуться її обставини, не здійснюватиметься ретельний аналіз та оцінка укладених додаткових угод.

При цьому, загальний обсяг матеріалів справи (кількість її сторінок) в розумінні ГПК України не є визначальним критерієм для вибору форми судочинства.

З огляду на наведене, на думку суду, дана судова справа підлягає розгляду в порядку спрощеного провадження, враховуючи відсутність на час розгляду заяви відповідача доказів, які б спростовували її незначну складність, характер спірних правовідносин та предмет доказування, заявлені відповідачем підстави можуть слугувати як заперечення проти позову та їм надаватиметься судом оцінка під час розгляду даної справи в порядку спрощеного позовного провадження, а відтак, в задоволенні заяви відповідача про розгляд справи в порядку загального позовного провадження слід відмовити.

Згідно з ч. 5 ст. 252 Господарського процесуального кодексу України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої із сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

З урахуванням наведеного, з метою повного, всебічного та об`єктивного з`ясування всіх обставин справи та беручи до уваги декларований відповідачем у поданих суду клопотаннях намір взяти участь в усних слуханнях справи з посиланнями на правові позиції Європейського суду з прав людини (рішення від 13.03.2018 у справі Mirovni Institut v Slovenia), суд вважає за доцільне призначити справу до розгляду з повідомленням учасників, у зв`язку з чим в справі призначається судове засідання, про яке повідомляються учасники процесу.

Керуючись ст.ст. 12, 42, 234, 247, 250, 252 Господарського процесуального кодексу України, суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Відмовити у задоволенні заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «Закарпаттяенергозбут» від 12.08.2024 про розгляд справи в порядку загального позовного провадження.

2. Призначити справу №907/638/24 до розгляду у судовому засіданні та повідомити учасників справи, що воно відбудеться 16 вересня 2024 р. на 16:45 год. у приміщенні Господарського суду Закарпатської області за адресою: м. Ужгород, вул. Коцюбинського, 2а, зал судових засідань № 3

3. Відповідно до вимог ст. 169 ГПК України встановити учасникам справи обов`язок подавати суду заяви, клопотання і заперечення щодо процесуальних питань тільки у письмовій формі.

4. Явку уповноважених представників сторін у судове засідання визнати обов`язковою.

5. Копію ухвали надіслати сторонам спору.

6. Ухвала набирає законної сили у відповідності до ст. 235 Господарського процесуального кодексу України та не може бути оскаржена в апеляційному порядку окремо від рішення суду на підставі ст. 255 Господарського процесуального кодексу України. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

7. Вебадреса сторінки на офіційному вебпорталі судової влади України в Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію по справі, що розглядається, http://court.gov.ua/fair/sud5008/ або http://www.reyestr.court.gov.ua.

Суддя А.А. Худенко