УХВАЛА

14 серпня 2024 року

м. Київ

cправа № 922/732/24

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Булгакової І. В. (головуючий), Ємця А. А. та Малашенкової Т.М.,

розглянувши матеріали касаційної скарги Харківської міської ради (далі - Міськрада)

на ухвалу Східного апеляційного господарського суду від 17.07.2024

за позовом Приватного акціонерного товариства "Харківенергозбут"

до Міськради

про стягнення 51 035,28 грн,

ВСТАНОВИВ:

Міськрада 02.08.2024 (через систему "Електронний суд") звернулася до касаційного господарського суду у складі Верховного Суду з касаційною скаргою, в якій просить скасувати ухвалу Східного апеляційного господарського суду від 17.07.2024, а справу № 922/732/24 направити для продовження розгляду до апеляційного господарського суду.

Розглянувши матеріалів касаційної скарги, Суд дійшов висновку про відмову у відкритті касаційного провадження з огляду на таке.

Як свідчать обставини справи та вбачається з оскаржуваного судового рішення, приватне акціонерне товариство "Харківенергозбут" звернулося до господарського суду Харківської області з позовом до Харківської міської ради про стягнення заборгованості за спожиту електричну енергію за договором про закупівлю (про постачання електричної енергії споживачу) у розмірі 48 166,00 грн, пені у розмірі 2433,85 грн; 3% річних у розмірі 201,54 грн та інфляційних втрат у розмірі 233,89 грн.

Рішенням господарського суду Харківської області від 02.04.2024 у цій справі позовні вимоги задоволено повністю.

Не погодившись з вказаним рішенням, Міськрада звернулася з апеляційною скаргою, в якій просила скасувати рішення господарського суду Харківської області від 02.04.2024 у справі № 922/732/24 та прийняте нове рішення, яким в задоволенні позовних вимог відмовити повністю.

Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 04.07.2024 у справі №922/732/24 апеляційну скаргу Міськради ради на рішення господарського суду Харківської області від 02.04.2024 у цій справі залишено без руху; встановлено апелянту десятиденний строк з дня вручення ухвали скаржнику для виправлення недоліків апеляційної скарги, шляхом подання до апеляційного господарського суду докази сплати судового збору у розмірі 3 633,6 грн; нове клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення господарського суду Харківської області від 02.04.2024 у цій справі з доказами на його обґрунтування; роз`яснено скаржнику, що при невиконанні вимог вказаної ухвали, судом апеляційної інстанції може бути відмовлено у відкритті апеляційного провадження або повернуто апеляційну скаргу.

Вказана ухвала від 04.07.2024 мотивована тим, що з апеляційною скаргою на рішення господарського суду від 02.04.2024 (повний текст якого складено 04.04.2023), а строк подання апеляційної скарги сплив 24.04.2024, апелянт звернувся 27.06.2024, тобто з пропуском більше як на два місяці строку, встановленого статтею 256 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України; Кодекс).

При цьому обставини, що зумовили пропуск строку на апеляційне оскарження, викладені Міськрадою в апеляційній скарзі в обґрунтування клопотання про поновлення цього строку, зокрема, постійні та тривалі відключення електроенергії, відсутність інтернет зв`язку в період березень - травень 2024 року, що вплинуло на функціонування інформаційних систем Харківської міської ради та її виконавчих органів, в тому числі електронного документообігу міської ради, електронного кабінету в ЄСІТС, повноцінного доступу до них, обробку даних, апеляційний господарський суд визнав неповажними, оскільки апелянтом не доведено належними та допустимими доказами викладені ним обставини щодо відсутності в органу місцевого самоврядування можливості своєчасного подання апеляційної скарги; надано апелянту можливість вказати інші підстави поновлення строку на апеляційне оскарження з наданням доказів на їх підтвердження.

Додатково апеляційний господарський суд зазначив про те, що відповідачу рішення господарського суду Харківської області від 02.02.2024 у даній справі було доставлено до особистого кабінету підсистеми "Електронний суд" 04.04.2024 о 19:49, та отримано місцевим господарським судом повідомлення про доставку 05.04.2024, що в силу приписів пункту 2 частини шостої статті 42 названого Кодексу є належним повідомленням апелянта про наявність оскаржуваного судового рішення.

Окрім того апеляційний господарський суд зазначив, що згідно інформацією з Єдиного державного реєстру судових рішень, рішення господарського суду Харківської області від 02.02.2024 у справі №922/732/24 оприлюднено у 08.04.2024, а, отже, скаржник, беручи до уваги обізнаність з відкриттям провадженням у даній справі, про що свідчать відомості про доставку відповідачу ухвали про відкриття провадження у справі до особистого кабінету "Електронного суду" (07.03.2024), не був позбавлений можливості ознайомитися з текстом цього судового рішення.

На виконання вимог ухвали від 04.07.2024 про залишення апеляційної скарги без руху від апелянта 12.07.2024 до Східного апеляційного господарського суду надійшла заява про усунення недоліків апеляційної скарги та нове клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, в якому, як і в попередньому клопотанні, апелянт просить поновити строк на апеляційне оскарження, посилаючись на те, що строк на апеляційне оскарження був пропущений відповідачем з причин, що від нього не залежали, зокрема, постійних ракетних обстрілів, відсутності електроспоживання в період березень - травень 2024 року та сталого інтернет зв`язку, що вплинуло на функціонування інформаційних систем Харківської міської ради та її виконавчих органів, в тому числі електронного документообігу міської ради, електронного кабінету в ЄСІТС, повноцінного доступу до них, обробку даних.

Також апелянт зазначав про те, що про оскаржуване судове рішення відповідачу стало відомо після заблокування рахунків Харківської міської ради та повідомлення про прийняття виконавчого документа Управлінням Державної казначейської служби України у м. Харкові Харківської області (вх. № 8816/0/3-24 від 03.06.2024), після чого останнім впродовж розумного строку вчинювались дії, спрямовані на подання апеляційної скарги, а також на те, що опрацювання вхідних документів до особистого кабінету модуля "Електронний суд" було утруднене з причин їх великої кількості внаслідок накопичення у період відсутності сталого інтернет-зв`язку, некоректної роботи систем ЄСІТС, відключень світла та у зв`язку зі скороченням чисельності відповідальних працівників Харківської міської ради.

Оскаржуваною в касаційному порядку ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 17.07.2024 у цій справі відмовлено у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Міськради на рішення господарського суду Харківської області від 02.04.2024 у цій справі відповідно до пункту 4 частини першої статті 261 ГПК України.

Відмовляючи у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Міськради на підставі пункту 4 частини першої статті 261 ГПК України, апеляційний господарський суд виходив з того, що апелянтом не доведено наявності обставин об`єктивної неможливості звернутися з апеляційною скаргою у межах встановленого процесуального строку, а також наявності непереборних обставин, які стали наслідком причин пропуску строку на апеляційне оскарження, оскільки поряд із загальновідомими обставинами ворожих обстрілів міста Харкова, періодичних тимчасових проблем електропостачання, апелянтом не доведено належними та допустимими доказами викладені ним обставини щодо відсутності в органу місцевого самоврядування можливості своєчасного подання апеляційної скарги, у тому числі з підстав відсутності електроживлення впродовж тривалого періоду, так само не можуть бути визнані поважними причини пропуску строку на апеляційне оскарження, що зумовлені скороченням штату працівників та великою кількістю повідомлень в особистому кабінеті заявника.

Разом з тим суд апеляційної інстанції вказав на ту обставину, що відповідачем попри наведені причини пропуску строку на апеляційне оскарження, було сплачено судовий збір за подання апеляційної скарги ще 30.05.2024, однак апеляційну скаргу подано 27.06.2024, що свідчить про те, що причини пропуску строку є наслідком суб`єктивних дій відповідача.

Звертаючись з касаційною скаргою, Міськрада посилається на те, що оскаржувана ухвала апеляційної інстанції від 17.07.2023 постановлена з порушенням норм процесуального права, а також основних засад судочинства, таких як рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом та право на оскарження судових рішень; апеляційним господарським судом проігноровані доводи скаржника щодо його необізнаності про наявність рішення суду першої інстанції.

Проте твердження Міськради, викладені у касаційній скарзі, не є безумовною підставою для скасування судового рішення, а наведені в ній доводи не спростовують висновків суду апеляційної інстанції та не викликають сумнівів щодо правомірності застосування норм процесуального права, оскільки їх застосування чітко передбачено процесуальним законом.

За приписами статті 256 ГПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів, а на ухвалу суду - протягом десяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Згідно з частиною четвертою статті 260 ГПК України якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 261 цього Кодексу.

Відповідно до пункту 4 частини першої статті 261 ГПК України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Згідно до приписів статті 119 ГПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини цього пропуску поважними.

При цьому, клопотання чи заява про відновлення процесуального строку повинна містити роз`яснення причин пропуску і підстави, з яких заявник вважає ці причини поважними. В клопотанні чи заяві повинні бути докази того, що здійснити відповідні процесуальні дії у визначений строк у заявника не було можливості.

Питання про поважність причин пропуску процесуального строку в розумінні статті 86 ГПК України вирішується судом за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Суд апеляційної інстанції, розглянувши клопотання Міськради про поновлення строку на апеляційне оскарження та оцінивши відповідно до приписів статті 86 цього Кодексу доводи, наведені у ньому, дійшов висновку, що скаржник не довів поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження рішення господарського суду Харківської області від 02.04.2024 у цій справі, оскільки останнім не надано доказів, що підтверджували б наявність непереборних обставин, які зумовили пропуск строку на апеляційне оскарження, тому суд апеляційної інстанції дійшов висновку про відсутність поважних підстав для поновлення процесуального строку, у зв`язку з чим відмовив у відкритті апеляційного провадження за апеляційного скаргою Міськради.

Відповідне право апеляційного оскарження не є абсолютним, і у будь-якому разі на суд покладено обов`язок надавати оцінку обґрунтованості причин пропуску строку оскарження судового рішення, у тому числі суд має звернути увагу на те, наскільки швидко й сумлінно діяв скаржник з метою оскарження судового рішення та, відповідно, чи є в його діях ознаки зловживання правом на оскарження судового рішення, і мотивувати підстави поновлення цього строку.

За змістом частини другої статті 293 ГПК України у випадку оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи) суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо правильне застосовування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення.

Інші викладені в касаційній скарзі доводи зводяться до необхідності переоцінки доказів у справі та безпосередньо пов`язані із встановленням фактичних обставин справи, тоді як суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази (частина друга статті 300 ГПК України).

З урахуванням наведеного суд касаційної інстанції дійшов висновку про відмову у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Міськради на ухвалу Східного апеляційного господарського суду від 17.07.2024 про відмову у відкритті касаційного провадження, оскільки під час постановлення вказаної ухвали у даній справі правильне застосовування апеляційною інстанцією норм права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо їх застосування чи тлумачення.

Враховуючи наведене та керуючись статтями 234, 255, 260, 293 ГПК України, Верховний Суд

У Х В А Л И В:

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Харківської міської ради на ухвалу Східного апеляційного господарського суду від 17.07.2024 зі справи № 922/732/24.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Суддя І. Булгакова

Суддя А. Ємець

Суддя Т. Малашенкова