ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
УХВАЛА

15 серпня 2024 року м. ХарківСправа № 922/121/24 (643/10994/19)
Господарський суд Харківської області у складі:

судді Усатого В.О.

при секретарі судового засідання Мазуренко А.О.

розглянувши в судовому засіданні в приміщенні Господарського суду Харківської області матеріали справи

за позовом ОСОБА_1
до 1. ОСОБА_2 , 2. ОСОБА_3 , 3. ОСОБА_4 , 4. ОСОБА_5
про визнання недійсним договору купівлі-продажу квартири, скасування державної реєстрації права власності, застосування двосторонньої реституції в межах справи №922/121/24 про неплатоспроможність фізичної особи ОСОБА_2
учасники справи в судове засідання не з`явились

ВСТАНОВИВ:

У липні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про визнання недійсним договору купівлі-продажу квартири, скасування державної реєстрації права власності на квартиру, застосування реституції.

Ухвалою Октябрського районного суду м.Полтави від 18.01.2023 справу було передано на розгляд до Московського районного суду м. Харкова.

Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 22.03.2023 цивільну справу прийнято до провадження, призначено підготовче засідання.

Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 16.10.2023 підготовче провадження у справі закрито. Призначено справу до судового розгляду у відкритому судовому засіданні.

Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 30.04.2024 цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про визнання недійсним договору купівлі-продажу квартири, скасування державної реєстрації права власності та запису про державну реєстрацію права власності, застосування двосторонньої реституції постановлено надіслати до Господарського суду Харківської області для розгляду в межах справи №922/121/24 про неплатоспроможність фізичної особи ОСОБА_2 .

Матеріали справи №643/10994/19 надійшли до Господарського суду Харківської області.

Суд зазначив, що ухвалою Господарського суду Харківської області від 06.02.2024 відкрито провадження у справі про неплатоспроможність фізичної особи ОСОБА_2 , введено процедуру реструктуризації боргів боржника та мораторій на задоволення вимог кредиторів, керуючим реструктуризацією фізичної особи ОСОБА_2 призначено арбітражного керуючого Онищенка К.С.; призначено попереднє засідання суду на 09.04.2024.

13.02.2024 здійснено офіційне оприлюднення оголошення про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність ОСОБА_2 № 72518.

Частиною другою статті 7 Кодексу України з процедур банкрутства визначено, що господарський суд, у провадженні якого перебуває справа про банкрутство, в межах цієї справи вирішує всі майнові спори, стороною в яких є боржник; спори з позовними вимогами до боржника та щодо його майна; спори про визнання недійсними результатів аукціону; спори про визнання недійсними будь-яких правочинів, укладених боржником; спори про повернення (витребування) майна боржника або відшкодування його вартості відповідно; спори про стягнення заробітної плати; спори про поновлення на роботі посадових та службових осіб боржника; спори щодо інших вимог до боржника. Склад учасників розгляду спору визначається відповідно до Господарського процесуального кодексу України. Господарський суд розглядає спори, стороною в яких є боржник, за правилами, визначеними Господарським процесуальним кодексом України. За результатами розгляду спору суд ухвалює рішення.

Враховуючи вищевикладене, відповідно до протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду позовна заява в межах справи про неплатоспроможність ОСОБА_2 №922/121/24 передана на розгляд судді Усатому В.О.

Ухвалою суду від 15 липня 2024 року, крім іншого, прийнято справу №643/10994/19 до розгляду в межах справи №922/121/24 про неплатоспроможність ОСОБА_2 . Постановлено розгляд справи здійснювати за правилами загального позовного провадження. Постановлено повторно провести підготовче провадження та призначити підготовче засідання у справі на "15" серпня 2024 р. об 11:20 год.

01.08.2024 до суду від представника позивача надійшла заява (вх.№ 19381) про зміну (доповнення) підстав позову.

Вищезазначена заява обґрунтована, крім іншого, тим, що позивач ОСОБА_1 вважав за необхідне доповнити фактичні підстави позову новими обставинами, які з`ясувались після подання позову. Представник позивача зазначає, що боржник ОСОБА_2 відчужив оспорювану квартиру за ціною значно нижчою від ринкової, що в силу вимог ст. 42 КУзпБ є спеціальною підставою для визнання правочину недійсним. При цьому для штучного зменшення ціни квартири, як вказує представник позивача, був використаний недостовірний звіт оцінювача.

В судове засідання 15.08.2024 учасники справи не з`явились, про причини неявки суд не повідомили.

Суд, розглянувши в судовому засіданні заяву представника позивача (№ 19381 від 01.08.2024) про зміну(доповнення) підстав позову, зазначає наступне.

Відповідно до ч.2 ст.14 Господарського процесуального кодексу України, учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Відповідно до частини третьої статті 46 Господарського процесуального кодексу України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Слід зазначити, що правові підстави позову - це зазначена у позовній заяві нормативно-правова кваліфікація обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Отже зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки у разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом.

Не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права.

Аналогічні висновки Верховного Суду щодо застосування частини третьої статті 46 Господарського процесуального кодексу викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 червня 2019 року у справі №924/1473/15 та у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 15 жовтня 2020 року у справі №922/2575/19.

Відповідно до правової позиції Верховного Суду, викладеної в постанові від 22.07.2021 по справі №910/18389/20, особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Предмет позову кореспондується із способами захисту права, які визначені, зокрема у статті 16 Цивільного кодексу України, статті 20 Господарського кодексу України, а відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/них способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.

Необхідність у зміні предмету позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів.

Зміна предмету позову можлива, зокрема у такі способи: заміна одних позовних вимог іншими; доповнення позовних вимог новими; вилучення деяких із позовних вимог; пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

При цьому Верховний Суд зазначає про те, що збільшити або зменшити розмір позовних вимог можна лише тоді, коли вони виражені у певному цифровому еквіваленті, наприклад, у грошовому розмірі. Доповнення позовних вимог новими відбувається шляхом зміни предмету позову, а не через збільшення розміру позовних вимог.

Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається.

Заяву позивача про зміну предмету або підстав позову, можна вважати новим позовом у разі, якщо в ній зазначена самостійна матеріально-правова вимога (або вимоги) та одночасно в її обґрунтування наведені інші обставини (фактичні підстави), які не були визначені позивачем первісно підставою позову та які у своїй сукупності дають особі право на звернення до суду з позовними вимогами.

Разом з тим, не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права, так як і посилання суду в рішенні на інші норми права, ніж зазначені у позовній заяві, не може розумітися як вихід суду за межі позовних вимог.

Враховуючи право сторони, передбачене статтею 46 Господарського процесуального кодексу України, та фактичну реалізацію такого права у передбачені процесуальним законом строки, суд вважає за можливе прийняти до розгляду заяву представника позивача (№ 19381 від 01.08.2024) про зміну(доповнення) підстав позову та з її урахуванням здійснювати подальший розгляд справи.

Крім того, відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 50 Господарського процесуального кодексу України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї із сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи.

Якщо суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до розгляду встановить, що рішення господарського суду може вплинути на права та обов`язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі у справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору.

Про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі (ч. 4 ст. 50) Господарського процесуального кодексу України).

Суд зазначає, що ухвалою Господарського суду Харківської області від 06.02.2024 відкрито провадження у справі про неплатоспроможність фізичної особи ОСОБА_2 , введено процедуру реструктуризації боргів боржника та мораторій на задоволення вимог кредиторів, керуючим реструктуризацією фізичної особи ОСОБА_2 призначено арбітражного керуючого Онищенка К.С.; призначено попереднє засідання суду.

13.02.2024 здійснено офіційне оприлюднення оголошення про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність ОСОБА_2 № 72518.

Відповідно до ст. 114 КЗпБ України арбітражний керуючий у справі про неплатоспроможність фізичної особи користується всіма правами арбітражного керуючого відповідно до законодавства, у тому числі має право: отримувати інформацію з державних реєстрів, у тому числі з бюро кредитних історій, у порядку, передбаченому законодавством; здійснювати огляд майна боржника. Арбітражний керуючий у справі про неплатоспроможність фізичної особи зобов`язаний: 1) розглядати заяви кредиторів із грошовими вимогами до боржника, що надійшли у встановленому цим Кодексом порядку; 2) повідомляти кредиторів про результати розгляду їхніх вимог; 3) скласти та у випадках, передбачених цим Кодексом, вести реєстр вимог кредиторів; 4) скликати збори кредиторів та організовувати їх проведення; 5) організувати виявлення та складання опису майна боржника (проведення інвентаризації), визначити його вартість; 6) сформувати ліквідаційну масу; 7) брати участь у розробленні плану реструктуризації боргів боржника, забезпечити його розгляд зборами кредиторів та подання на затвердження до господарського суду; 8) відкрити спеціальний рахунок для розрахунків із кредиторами; 9) погашати вимоги кредиторів згідно з черговістю у процедурі погашення боргів боржника, а якщо планом реструктуризації передбачено продаж майна боржника - відповідно до плану реструктуризації за рахунок коштів, отриманих від продажу такого майна; 10) якщо планом реструктуризації передбачено продаж майна боржника, звітувати перед господарським судом та зборами кредиторів про результати продажу майна боржника протягом трьох робочих днів з дня такого продажу; 11) виконувати функції з управління та розпорядження майном боржника; 12) здійснювати інші повноваження відповідно до законодавства.

Суд, приймаючи до уваги приписи ст. 50 ГПК України, вважає за необхідне залучити до участі у справі керуючого реструктуризацією фізичної особи ОСОБА_2 арбітражного керуючого Онищенка К.С. в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача1, оскільки розгляд цієї справи стосується майна боржника, а отже може вплинути на права та обов`язки арбітражного керуючого.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 183 ГПК України, суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим Кодексом строку підготовчого провадження в інших випадках, коли питання, визначені частиною другою статті 182 цього Кодексу, не можуть бути розглянуті у даному підготовчому засіданні.

Частиною 2 ст. 183 ГПК України встановлено, що суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим Кодексом строку підготовчого провадження у випадках:

1) визначених частиною другою статті 202 цього Кодексу;

2) залучення до участі або вступу у справу третьої особи, заміни неналежного відповідача, залучення співвідповідача;

3) в інших випадках, коли питання, визначені частиною другою статті 182 цього Кодексу, не можуть бути розглянуті у даному підготовчому засіданні.

Приймаючи до увагу вищевикладене, для надання учасникам судового процесу можливості реалізації прав, передбачених ст. 42 ГПК України, з метою недопущення порушення прав сторін враховуючи те, що усі питання, визначені ч. 2 ст. 182 ГПК України, не можуть бути вирішені у даному підготовчому засіданні, суд вважає за доцільне відкласти підготовче засідання.

Керуючись ст. ст. 7 Кодексу України з процедур банкрутства, ст. ст. 2, 14, 42, 46, 50,51Ю 120, 177, 182, 183, 202, 216, 232-235, 255-257 ГПК України

УХВАЛИВ:

Заяву представника позивача (№ 19381 від 01.08.2024) про зміну(доповнення) підстав позову задовольнити.

Продовжувати розгляд справи з урахуванням заяви представника позивача (№ 19381 від 01.08.2024) про зміну(доповнення) підстав позову.

Залучити до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача1 керуючого реструктуризацією фізичної особи ОСОБА_2 арбітражного керуючого Онищенка К.С. ( АДРЕСА_1 , свідоцтво про право на здійснення діяльності арбітражного керуючого № 357 від 27.02.2013, РНОКПП НОМЕР_1 ).

Позивачу направити на адресу третьої особи копію позовної заяви з доданими до неї документами в строк 3 дні з дня отримання цієї ухвали, докази такого направлення надати суду.

Встановити третій особі строк для подання пояснень щодо позову, оформлених відповідно до ст. 168 ГПК України - протягом 10 днів з дня отримання даної ухвали.

Відкласти підготовче засідання на "12" вересня 2024 р. о 12:40 год.

Засідання відбудеться у приміщенні господарського суду за адресою: 61022, місто Харків, майдан Свободи 5, 8-й під`їзд, 1-й поверх, зал № 111.

Роз`яснити учасникам справи, що вони мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду, у тому числі з використанням власних технічних засобів відповідно до ст. 197 ГПК України.

Повідомити учасників справи про можливість одержання інформації по справі з сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою http://court.gov.ua/.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею. Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Ухвалу складено та підписано 15.08.2024 року

Суддя В.О. Усатий