УХВАЛА

15 серпня 2024 року

м. Київ

cправа № 922/5110/21 (922/4755/23)

Верховний Суд у складі судді Касаційного господарського суду Пєскова В. Г.

перевіривши матеріали касаційної скарги керуючого реструктуризацією - арбітражного керуючого Артюха Юрія Володимировича (вх. № 5446/2024)

на постанову Східного апеляційного господарського суду від 12.06.2024

у складі колегії суддів: Радіонової О.О. (головуючий), Істоміної О.А., Медуниці О.Є.

та на рішення Господарського суду Харківської області від 03.04.2024

у складі судді Кононової О.В.

у справі № 922/5110/21 (922/4755/23)

за позовом арбітражного керуючого Артюха Юрія Володимировича

до 1. ОСОБА_1

2. ОСОБА_2 ,

3. ОСОБА_3

за участю 3-ї особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача - ОСОБА_4

про визнання недійсною угоди та витребування майна

в межах справі № 922/5110/23

про неплатоспроможність ОСОБА_1 , -

В С Т А Н О В И В:

06.01.2022 ухвалою Господарського суду Харківської області ,серед іншого, відкрито провадження у справі про неплатоспроможність фізичної особи ОСОБА_1 ; введено процедуру реструктуризації боргів боржника; керуючим реструктуризацією призначено арбітражного керуючого Артюха Ю.В..

10.11.2023 до Господарського суду Харківської області від керуючого реструктуризацією - арбітражного керуючого Артюха Ю.В. надійшла позовна заява до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , в якій (з урахуванням заяви про зміну предмету позову) він просив суд:

- визнати недійсним договір дарування від 20.10.2016 реєстровий №4149 нежитлових приміщень 1-го поверху № 1-1-:-1-4, 2-1-:-2-4, загальною площею 92,0 кв.м., в житловому будинку літ. А-5, які розташовані за адресою: АДРЕСА_1 , який був укладений між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 ;

- витребувати з чужого незаконного володіння ОСОБА_2 та ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 нежитлові приміщення 1-го поверху № 1-1-:-1-4, 2-1-:-2-4, загальною площею 92,0 кв. м., в житловому будинку літ. А-5, які розташовані за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 101);

- визнати право власності ОСОБА_1 на нежитлові приміщення 1-го поверху № 1-1-:-1-4, 2-1-:-2-4, загальною площею 92,0 кв. м., в житловому будинку літ. А-5, які розташовані за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 101).

03.04.2024 рішенням Господарського суду Харківської області у справі 922/5110/21 (922/4755/23) у задоволенні позову відмовлено.

12.06.2024 постановою Східного апеляційного господарського суду (повний текст постанови складено 24.06.2024) рішення Господарського суду Харківської області від 03.04.2024 у справі № 922/5110/21 (922/4755/23) скасовано. Прийнято нове рішення, яким в позові відмовлено повністю за необґрунтованістю.

12.07.2024 (згідно з відміткою на поштовому конверті) керуючим реструктуризацією - арбітражним керуючий Артюхом Ю.В. подано до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду касаційну скаргу, в якій скаржник просить скасувати постанову Східного апеляційного господарського суду від 12.06.2024 та рішення Господарського суду Харківської області від 03.04.2024 у справі № 922/5110/21 (922/4755/23); у скасованій частині ухвалити нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги, а саме:

- визнати недійсним договір дарування від 20.10.2016 реєстровий №4149 нежитлових приміщень 1-го поверху № 1-1-:-1-4, 2-1-:-2-4, загальною площею 92,0 кв.м., в житловому будинку літ. А-5, які розташовані за адресою: АДРЕСА_1 , який був укладений між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 ;

- витребувати з чужого незаконного володіння ОСОБА_2 та ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 нежитлові приміщення 1-го поверху № 1-1-:-1-4, 2-1-:-2-4, загальною площею 92,0 кв. м., в житловому будинку літ. А-5, які розташовані за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 101);

- визнати право власності ОСОБА_1 на нежитлові приміщення 1-го поверху № 1-1-:-1-4, 2-1-:-2-4, загальною площею 92,0 кв. м., в житловому будинку літ. А-5, які розташовані за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 101).

Також скаржником заявлено клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання касаційної скарги до прийняття судом рішення по суті скарги.

29.07.2024 зазначену касаційну передано колегії суддів у складі: головуючого - Пєскова В. Г. (суддя-доповідач), суддів: Жукова С. В., Огородніка К. М.

Перевіривши матеріали касаційної скарги, Верховний Суд дійшов висновку про залишення її без руху з огляду на таке.

Відповідно до пункту 2 частини четвертої статті 290 ГПК України до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено у Законі України "Про судовий збір".

Згідно з частиною першою статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до підпункту 5 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" ставка судового збору за подання до господарського суду касаційної скарги на рішення суду становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Підпунктом 1 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" визначено, що за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру розмір ставки судового збору складає 1, 5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Ціна позову визначається, зокрема, у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна (пункт 2 частини першої статті 163 ГПК України).

Судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Відповідно до підпункту 2 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" ставка судового збору за подання позовної заяви немайнового характеру становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Частиною 3 статті 6 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Предметом позову у справі № 922/5110/21 (922/4755/23) є вимоги арбітражного керуючого Артюха Ю. В. про визнання недійсним договору, витребування майна з чужого незаконного володіння та визнання права власності на майно, тобто одна вимога немайнового характеру і дві вимоги майнового характеру.

Як встановлено судами в оскаржуваних судових рішеннях, вартість спірного майна (нежитлових приміщень) відповідно до пункту 3 Договору дарування була оцінена сторонами на момент вчинення правочину в розмірі 200 000,00 грн.

Отже, звертаючись до Верховного Суду із касаційною скаргою на постанову Східного апеляційного господарського суду від 12.06.2024 та рішення Господарського суду Харківської області від 03.04.2024 у справі № 922/5110/21 (922/4755/23), арбітражному керуючому Артюху Ю.В. належало сплатити судовий збір у розмірі 17 368 грн (2 684 + (200 000 х 1,5%) х 2) х 200%).

Водночас у порушення зазначених вимог скаржником до касаційної скарги не додано документів, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку та розмірі, водночас, заявлено клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання касаційної скарги.

Зазначене клопотання обґрунтоване тим, що на момент подання арбітражним керуючим Артюхом Ю. В. цієї касаційної скарги відсутні грошові кошти для сплати судового збору у зв`язку з відсутністю авансування цих витрат керуючого реструктуризацією з боку кредиторів боржника.

Розглянувши клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання касаційної скарги, Верховний Суд не вбачає підстав для його задоволення з огляду на таке.

Відповідно до статті 8 Закону України "Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Перелік умов відстрочення, розстрочення сплати судового збору або звільнення від його сплати є вичерпним.

З аналізу статті 8 Закону України "Про судовий збір" вбачається, що законодавець, застосувавши конструкцію "суд, враховуючи майновий стан сторони, може…", тим самим визначив, що питання звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору осіб, є правом, а не обов`язком суду навіть за наявності однієї з умов для такого звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення.

Отже, арбітражний керуючий Артюх Ю.В. не є суб`єктом, на якого поширюється дія статті 8 Закону України "Про судовий збір".

Крім того, звертаючись до Верховного Суду з клопотанням про відстрочення сплати судового збору, скаржником не надано доказів, які б підтверджували можливість сплати судового збору протягом визначеного законом процесуального строку розгляду касаційної скарги до ухвалення рішення у справі.

За наведених обставин клопотання арбітражного керуючого Артюха Ю.В. про відстрочення сплати судового збору за подання касаційної скарги задоволенню не підлягає.

Верховний Суд зауважує, що "право на суд" не є абсолютним, воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, включно з фінансовими. Так, інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовуватися накладенням фінансових обмежень на доступ особи до суду. Вимога сплати зборів цивільними судами у зв`язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права на доступ до суду, яке є саме по собі таким, що суперечить пункту 1 статті 6 Конвенції (рішення Європейського суду з прав людини від 19.06.2001 у справі "Креуз проти Польщі").

Необхідність сплати судового збору є певним обмеженням при зверненні до суду, однак таке обмеження є загальним для всіх суб`єктів, узгоджується зі статтею 129 Конституції України, якою визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Отже, касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених пунктом 2 частини четвертої статті 290 ГПК України.

Частиною другою статті 292 ГПК України визначено, що у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу, про що суддя постановляє відповідну ухвалу.

Згідно з частиною другою статті 174 ГПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

З огляду на викладене, касаційна скарга керуючого реструктуризацією фізичної особи ОСОБА_1 - арбітражного керуючого Артюха Ю. В. підлягає залишенню без руху з наданням скаржнику строку на усунення недоліків поданої касаційної скарги, який не може перевищувати 10 днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху, а саме: надати документ про сплату судового збору у розмірі 17 368 грн.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 6, 174, 234, 235, 290, 292 Господарського процесуального кодексу України, Суд

У Х В А Л И В:

1. Відмовити у задоволенні клопотання керуючого реструктуризацією - арбітражного керуючого Артюха Юрія Володимировича про відстрочення сплати судового збору за подання касаційної скарги на постанову Східного апеляційного господарського суду від 12.06.2024 та рішення Господарського суду Харківської області від 03.04.2024 у справі № 922/5110/21 (922/4755/23).

2. Касаційну скаргу керуючого реструктуризацією - арбітражного керуючого Артюха Юрія Володимировича на постанову Східного апеляційного господарського суду від 12.06.2024 та рішення Господарського суду Харківської області від 03.04.2024 у справі № 922/5110/21 (922/4755/23) - залишити без руху.

3. Надати керуючому реструктуризацією - арбітражному керуючому Артюху Юрію Володимировичу строк для усунення недоліків касаційної скарги, який не може перевищувати 10 днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху.

4. Роз`яснити керуючому реструктуризацією - арбітражному керуючому Артюху Юрію Володимировичу, що у разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали, касаційну скаргу буде повернуто.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Суддя Верховного Суду В. Пєсков