ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

"15" серпня 2024 р. м. Київ Справа № 910/9120/24

Суддя Бабкіна В.М., розглянувши розглянувши позовну заяву і додані до неї документи

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ОЛГА» (04053, м. Київ, вул. Січових Стрільців, буд. 37-41)

до Російської Федерації в особі Міністерства юстиції Російської Федерації (119991, м. Москва, вул. Житня, буд. 14, будівля 1)

про стягнення 962821,64 грн. збитків,

встановив:

До Господарського суду Київської області від Господарського суду міста Києва згідно з ухвалою від 31.07.2024 р. за виключною підсудністю надійшла позовна заява б/н, б/д (вх. № 1156/24 від 14.08.2024 р.) Товариства з обмеженою відповідальністю «ОЛГА» до Російської Федерації в особі Міністерства юстиції Російської Федерації про стягнення 962821,64 грн. збитків.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач зазначає, що у зв`язку із збройною агресією Російської Федерації, позивачеві було завдано збитків внаслідок пошкодження збройними формуваннями відповідача нерухомого майна, яке належить позивачу на праві власності та розташоване на території Київської області.

Відповідно до ч. 1 ст. 176 Господарського процесуального кодексу України за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження суд відкриває провадження у справі протягом п`яти днів з дня надходження позовної заяви або заяви про усунення недоліків, поданої в порядку, передбаченому ст. 174 цього Кодексу.

Поряд з цим, згідно з приписами ч. 1 ст. 3 Господарського процесуального кодексу України судочинство в господарських судах здійснюється відповідно до Конституції України, цього Кодексу, Закону України "Про міжнародне приватне право", Закону України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом", а також міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Відповідно до ч. 1 ст. 79 Закону України "Про міжнародне приватне право" пред`явлення позову до іноземної держави, залучення іноземної держави до участі у справі як відповідача або третьої особи, накладення арешту на майно, яке належить іноземній державі та знаходиться на території України, застосування щодо такого майна інших засобів забезпечення позову і звернення стягнення на таке майно, - можуть бути допущені лише за згодою компетентних органів відповідної держави, якщо інше не передбачено міжнародним договором України або законом України.

Закон України Про міжнародне приватне право встановлює судовий імунітет щодо іноземної держави, за відсутності згоди компетентних органів цієї держави на залучення її до участі у справі у національному суді іншої держави, зокрема, в якості відповідача.

Відповідно до правового висновку, викладеного у постанові Верховного Суду від 14.04.2022 р. у справі № 308/9708/19 щодо судового імунітету Російської Федерації у справах про відшкодування шкоди, завданої державою-агресором, Верховний Суд дійшов висновку, що Російська Федерація, вчинивши неспровокований та повномасштабний акт збройної агресії проти Української держави, численні акти геноциду Українського народу, не вправі надалі посилатися на свій судовий імунітет, заперечуючи тим самим юрисдикцію судів України на розгляд та вирішення справ про відшкодування шкоди, завданої такими актами агресії.

Крім того, в постановах від 18.05.2022 р. у справах № 428/11673/19 та № 760/17232/20-ц Верховний Суд виклав правові висновки, згідно з якими підтримання юрисдикційного імунітету Російської Федерації позбавить позивача ефективного доступу до суду для захисту своїх прав, що є несумісним з положеннями пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Судом встановлено, що, звертаючись із позовом до Російської Федерації в особі Міністерства юстиції Російської Федерації, для правильного вирішення спору позивач не потребує згоди компетентних органів держави Російської Федерації на розгляд справи у судах України або наявності міжнародної угоди між Україною та Російською Федерацією з цього питання.

Також судом враховано правову позицію, викладену в постанові Верховного Суду від 14.04.2022 р. у справі № 308/9708/19, відповідно до якої національне законодавство України виходить із того, що за загальним правилом шкода, завдана в Україні особі в результаті протиправних дій будь-якої іншої особи (суб`єкта), може бути відшкодована за рішенням суду України (за принципом «генерального делікту»).

Поряд з цим, відповідно до ч.ч. 1, 5 ст. 12 Господарського процесуального кодексу України, господарське судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку наказного провадження, позовного провадження (загального або спрощеного). Для цілей цього Кодексу малозначними справами є: 1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Пунктом 2 ч. 3 ст. 12 Господарського процесуального кодексу України визначено, що загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Приписи ч. 3 ст. 247 Господарського процесуального кодексу України встановлюють норму, згідно якої, при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) ціну позову; 2) значення справи для сторін; 3) обраний позивачем спосіб захисту; 4) категорію та складність справи; 5) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; 6) кількість сторін та інших учасників справи; 7) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 8) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Беручи до уваги характер спірних правовідносин та предмет доказування, враховуючи ціну позову, обраний позивачем спосіб захисту, обсяг та характер доказів у справі, які мають бути зібрані та досліджені, господарський суд дійшов висновку, що дану справу слід розглядати за правилами загального позовного провадження з повідомленням сторін.

Таким чином суд дійшов висновку щодо відкриття провадження у справі за вказаним позовом та її розгляду за правилами загального позовного провадження.

Враховуючи розірвання дипломатичних відносин України з Російською Федерацією, що унеможливлює надсилання цієї ухвали на адресу відповідача в особі Міністерства юстиції Російської Федерації, повідомлення відповідача про дату, час та місце проведення судових засідань у даній справі здійснюватиметься шляхом розміщення на офіційному веб-порталі судової влади України відповідного оголошення в порядку, передбаченому ч.ч. 4, 5 ст. 122 Господарського процесуального кодексу України.

Керуючись ст.ст. 12, 122, 164, 165, 166, 167, 176, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

постановив:

1. Прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у даній справі.

2. Розгляд справи здійснювати за правилами загального позовного провадження.

3. Підготовче засідання призначити на 05 вересня 2024 р. о 14:00.

Засідання відбудеться у приміщенні Господарського суду Київської області (м. Київ, вул. С. Петлюри, 16/108).

4. Встановити відповідачу строк протягом 16-ти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі для подання до суду обґрунтованого письмового відзиву на позовну заяву, з викладенням мотивів повного або часткового відхилення або визнання вимог позивача з посиланням на діюче законодавство та з дотриманням приписів ст. 165 Господарського процесуального кодексу України. До відзиву додаються докази, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, а також документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів учасникам справи.

5. Встановити позивачу строк - протягом 7-ми днів з дня отримання відзиву на позов (якщо такий буде поданий) для подання суду: відповіді на відзив, копію якої направити відповідачу, докази чого надати суду.

6. Встановити відповідачу строк - протягом 7-ми днів з дня отримання відповіді на відзив (якщо таку буде подано) для подання суду: заперечень на відповідь на відзив, копію яких направити позивачу, докази чого надати суду.

7. Повідомити учасників процесу про судове засідання.

8. Інформацію по справі учасники процесу можуть отримувати на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет (http://court.gov.ua/fair/).

9. Ухвалу направити позивачу.

10. Повідомити відповідача про судове засідання шляхом розміщення на офіційному веб-порталі судової влади України оголошення в порядку, передбаченому ч.ч. 4, 5 ст. 122 Господарського процесуального кодексу України.

Ухвала господарського суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею в порядку статті 235 Господарського процесуального кодексу України та оскарженню окремо від рішення суду не підлягає відповідно до ст.ст. 254, 255 ГПК України.

Ухвалу підписано 15.08.2024 р.

Суддя В.М. Бабкіна