УХВАЛА

12 серпня 2024 року

м. Київ

cправа № 904/4790/21 (904/123/24)

Верховний Суд у складі судді Касаційного господарського суду Пєскова В. Г.

перевіривши матеріали касаційної скарги Товариства з обмеженою відповідальність "Цукорпром" (вх. № 5511/2024)

на постанову Центрального апеляційного господарського суду від 19.06.2024

у складі колегії суддів: Паруснікова Ю.Б. (головуючий), Верхогляд Т.А., Коваль Л.А,

у справі № 904/4790/21 (904/123/24)

за позовом Акціонерного товариства комерційний банк "Приватбанк"

до відповідача-1 - Товариства з обмеженою відповідальністю "Монтана-естейт"

відповідача-2 - Товариства з обмеженою відповідальність "Цукорпром"

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача-1, - арбітражний керуючий Савченко В`ячеслав Анатолійович

про визнання недійсними правочинів,

в межах справи № 904/4790/21

про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю "Монтана-естейт"

В С Т А Н О В И В:

Акціонерне товариство Комерційний банк "Приватбанк" звернулося до Господарського суду Дніпропетровської області з позовом про визнання недійсними договору № 7553 від 02.12.2019 щодо внесення додаткового вкладу і акту приймання-передачі майна від 05.12.2019 та просив застосувати наслідки недійсності правочину, згідно з якими Товариство з обмеженою відповідальністю "Приватофис" передало належний йому дебаркадер "Д-270" до статутного капіталу Товариства з обмеженою відповідальністю "Цукорпром".

Акціонерне товариство Комерційний банк "Приватбанк" звернулося до Господарського суду Дніпропетровської області з заявою про забезпечення позову у справі № 904/4790/21 (904/123/24), в якій просило суд накласти арешт та встановити заборону Товариству з обмеженою відповідальністю "Цукорпром" змінювати характеристики, а також відчужувати майно, що є предметом спору, зокрема, шляхом внесення до статутного капіталу інших юридичних осіб або передачі у спільну власність.

22.01.2024 ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області заяву Акціонерного товариства Комерційний банк "ПриватБанк" про забезпечення позову-задоволено частково. Вжито заходи забезпечення позову шляхом встановлення заборони Товариству з обмеженою відповідальністю "Цукорпром" відчужувати, в тому числі, але не виключно, шляхом внесення до статутного капіталу інших юридичних осіб, шляхом передачі у спільну власність, змінювати характеристики рухомого майна, а саме: дебаркадер "Д-270" пасажирський; Класифікаційне свідоцтво, Регістр судноплавства України: №111-1 -769-10 від 11.06.2010.

19.06.2024 постановою Центрального апеляційного господарського суду (повний текст складено 02.07.2024) ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 22.01.2024 у справі № 904/4790/21 (904/123/24) змінено, виклавши резолютивну частину у редакції такого змісту:

"Заяву Акціонерного товариства комерційний банк "Приватбанк" про забезпечення позову задовольнити у повному обсязі. Вжити заходи забезпечення шляхом накладення арешту на рухоме майно - дебаркадер "Д-270" пасажирський; Класифікаційне свідоцтво, Регістр судноплавства України № 111-1-769-10 від 11.06.2010. Вжити заходи забезпечення позову шляхом встановлення заборони Товариству з обмеженою відповідальністю "Цукорпром" відчужувати, в тому числі, але не виключно, шляхом внесення до статутного капіталу інших юридичних осіб, шляхом передачі у спільну власність, змінювати характеристики стосовно такого рухомого майна - дебаркадер "Д-270" пасажирський; Класифікаційне свідоцтво, Регістр судноплавства України № 111-1-769-10 від 11.06.2010".

15.07.2024 (згідно з відміткою на поштовому конверті) Товариством з обмеженою відповідальністю "Цукорпром" подано до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду касаційну скаргу, в якій скаржник просить скасувати постанову Центрального апеляційного господарського суду від 19.06.2024 та залишити в силі ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 22.01.2024 у справі №904/4790/21 (904/123/24).

29.07.2024 зазначену касаційну передано колегії суддів у складі: головуючого - Пєскова В. Г. (суддя-доповідач), суддів: Жукова С.В., Огородніка К. М.

Перевіривши матеріали касаційної скарги, Верховний Суд дійшов висновку про залишення її без руху з огляду на таке.

Статтею 290 ГПК України передбачені вимоги до форми і змісту касаційної скарги.

Відповідно до пункту 2 частини четвертої статті 290 ГПК України до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено у Законі України "Про судовий збір".

Згідно з частиною першою статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до підпункту 7 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" ставка судового збору за подання до господарського суду апеляційної і касаційної скарги на ухвалу суду становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Законом України "Про Державний бюджет України на 2024 рік" розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб встановлено з 1 січня - 3 028 грн.

Як вбачається з матеріалів касаційної скарги, Товариством з обмеженою відповідальністю "Цукорпром" до скарги додана платіжна інструкція № 6137 від 15.07.2024 про сплату 3 028 грн, проте зазначений платіжний документ не може вважатися належним доказом сплати судового збору за подання касаційної скарги у справі № 904/4790/21 (904/123/24) у встановленому законодавством порядку, з огляду на таке.

Відповідно до частин першої і другої статті 9 Закону України "Про судовий збір" судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України. Суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Судовий збір перераховується у безготівковій або готівковій формі, в тому числі з використанням платіжних систем через мережу Інтернет у режимі реального часу (частина перша статті 6 Закону України "Про судовий збір").

Постановою Правління Національного банку України від 29.07.2022 № 163 затверджено Інструкцію про безготівкові розрахунки в національній валюті користувачів платіжних послуг (далі - Інструкція), якою встановлено загальні правила, види і стандарти розрахунків клієнтів банків та банків у грошовій одиниці України на території України, що здійснюються за участю банків. Нормами Інструкції встановлені вимоги щодо заповнення розрахункових документів.

Відповідно до пунктів 9, 10 розділу І Інструкції ініціатор має право оформити платіжну інструкцію в електронній або паперовій формі; ініціатор заповнює реквізити платіжної інструкції державною мовою з урахуванням вимог, зазначених в указівках щодо заповнення реквізитів платіжної інструкції, оформленої в паперовій або електронній формі (додаток), та вимог розділів II-IV, VI цієї Інструкції. Ініціатор має право заповнювати реквізити платіжної інструкції латинськими літерами, якщо це передбачено правилами платіжної системи/внутрішніми правилами надавача платіжних послуг.

Згідно з пунктом 37 розділу ІІ Інструкції платіжна інструкція, оформлена платником в електронній або паперовій формі, повинна містити такі обов`язкові реквізити:

1) дату складання і номер;

2) унікальний ідентифікатор платника або найменування/прізвище, власне ім`я, по батькові (за наявності), код платника та номер його рахунку;

3) найменування надавача платіжних послуг платника;

4) суму цифрами та словами;

5) призначення платежу;

6) підпис(и) платника;

7) унікальний ідентифікатор отримувача або найменування/прізвище, власне ім`я, по батькові (за наявності), код отримувача та номер його рахунку;

8) найменування надавача платіжних послуг отримувача.

Пунктом 41 Інструкції визначено, що платник заповнює реквізит "Призначення платежу" платіжної інструкції так, щоб надавати отримувачу коштів повну інформацію про платіж та документи, на підставі яких здійснюється платіжна операція. Повноту інформації визначає платник з урахуванням вимог законодавства України.

Необхідними реквізитами ідентифікації скарги є, зокрема, номер справи, у межах якої подається відповідна скарга та дата оскаржуваного процесуального документа.

При цьому на вебсайті Верховного Суду у розділі "Платiжнi реквiзити для перерахування судового збору в гривнях" (https://supreme.court.gov.ua/supreme/gromadyanam/platig/) вказано, що у графі "Призначення платежу" має бути зазначено: ?*;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), ВЕРХОВНИЙ СУД (назва відповідного касаційного суду, де розглядається справа, або Велика Палата Верховного Суду), номер справи, у якій сплачується судовий збір".

Водночас, скаржник до касаційної скарги додав платіжну інструкцію № 6137 від 15.07.2024 про сплату 3 028 грн, яка не містить ні номера справи, у межах якої подається касаційна скарга, ні дати оскаржуваного судового рішення, у зв`язку з чим вона не є належним доказом сплати судового збору за подання касаційної скарги у встановленому порядку.

Таким чином, касаційна скарга Товариства з обмеженою відповідальністю "Цукорпром" оформлена з порушенням вимог, встановлених пунктом 2 частини четвертої статті 290 ГПК України.

Частиною другою статті 292 ГПК України визначено, що у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 цього Кодексу, а також подана особою, яка відповідно до частини шостої статті 6 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу, про що суддя постановляє відповідну ухвалу.

Згідно з частиною другою статті 174 ГПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

З огляду на викладене, касаційна скарга Товариства з обмеженою відповідальністю "Цукорпром" підлягає залишенню без руху з наданням скаржнику строку на усунення недоліків поданої касаційної скарги, який не може перевищувати 10 днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху, а саме: надати документ про сплату судового збору у встановленому порядку в розмірі 3 028 грн із зазначенням усіх обов`язкових реквізитів у платіжному документі.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 174, 234, 235, 290, 292 Господарського процесуального кодексу України, Суд

У Х В А Л И В:

1. Касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Цукорпром" на постанову Центрального апеляційного господарського суду від 19.06.2024 у справі № 904/4790/21 (904/123/24) - залишити без руху.

2. Надати Товариству з обмеженою відповідальністю "Цукорпром" строк для усунення недоліків касаційної скарги, який не може перевищувати 10 днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху.

3. Роз`яснити Товариству з обмеженою відповідальністю "Цукорпром", що у разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали, касаційну скаргу буде повернуто.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Суддя Верховного Суду В. Пєсков