ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про визнання судового наказу таким, що не підлягає виконанню

07.08.2024м. Дніпро№ 904/1143/24

Суддя Ярошенко В.І., при секретарі судового засідання Бублича А.В., розглянувши заяву Акціонерного товариства "ЛІМАК ІНШААТ САНАЇ ВЕ ТІДЖАРЕТ АНОНІМ ШІРКЕТІ" (LIMAK INSAAT SANAYI VE TICARET ANONIM SIRKETI) в особі представництва "Лімак Іншаат Санаї Ве Тіджарет Анонім Шіркеті" про визнання наказу таким, що не підлягає виконанню у справі:

за позовом: Акціонерного товариства "Дніпрометробуд", м. Дніпро

до: Акціонерного товариства "ЛІМАК ІНШААТ САНАЇ ВЕ ТІДЖАРЕТ АНОНІМ ШІРКЕТІ" (LIMAK INSAAT SANAYI VE TICARET ANONIM SIRKETI), м. Анкара, Турецька Республіка в особі представництва "Лімак Іншаат Санаї Ве Тіджарет Анонім Шіркеті", м. Дніпро

про стягнення

Представники:

від позивача: Гордієнко Т.О.;

від відповідача: Бондаренко В.Ю.

ВСТАНОВИЛА:

Акціонерне товариство "Дніпрометробуд" звернулося до Господарського суду Дніпропетровської області з позовною заявою до Акціонерного товариства "ЛІМАК ІНШААТ САНАЇ ВЕ ТІДЖАРЕТ АНОНІМ ШІРКЕТІ" (LIMAK INSAAT SANAYI VE TICARET ANONIM SIRKETI) в особі представництва "Лімак Іншаат Санаї Ве Тіджарет Анонім Шіркеті" про стягнення заборгованості за Договором оренди виробничого майданчика № 2-ДО від 14.07.2019 в розмірі 419 892, 72 грн, з яких: основний борг у розмірі 360 930, 27 грн, пеня у розмірі 46 687, 86 грн, інфляційні нарахування у розмірі 6 171, 81 грн, 3% річних у розмірі 6 102, 78 грн.

Ухвалою суду від 20.03.2024 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін; відповідачу для подання відзиву на позов встановлено 15-тиденний строк з дня отримання даної ухвали.

Рішенням Господарського суду Дніпропетровської області від 22.07.2024 позов задоволено частково. Стягнуто з Акціонерного товариства Лімак Іншаат Санаї Ве Тіджарет Анонім Шіркеті (06700, Турецька Республіка, район Чінкая Газіосманпаша, м. Анкара, вул. Хафта Сокак, буд. 9) в особі Представництва Лімак Іншаат Санаї Ве Тіджарет Анонім Шіркеті (49000, м. Дніпро, пр. Гагаріна, буд. 69, офіс 323, ) на користь Акціонерного товариства Дніпрометробуд (49000, м. Дніпро, вул. Шмідта, буд. 5, ) основний борг у розмірі 337 793, 49 грн, пеню у розмірі 42 336, 94 грн, інфляційні втрати в розмірі 4 893, 34 грн, 3 % річних у розмірі 5 216, 49 грн та витрати зі сплати судового збору в розмірі 5 853, 60 грн. В іншій частині позову відмовлено.

На виконання рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 20.06.2024 судом видано наказ від 22.07.2024.

16.07.2024 від Акціонерного товариства "ЛІМАК ІНШААТ САНАЇ ВЕ ТІДЖАРЕТ АНОНІМ ШІРКЕТІ" (LIMAK INSAAT SANAYI VE TICARET ANONIM SIRKETI) в особі представництва "Лімак Іншаат Санаї Ве Тіджарет Анонім Шіркеті" надійшла заява про визнання наказу таким, що не підлягає виконанню.

Ухвалою суду від 22.07.2024 призначено розгляд заяви про зміну порядку виконання рішення суду в засіданні на 24.07.2024.

24.07.2024 від Акціонерного товариства "Дніпрометробуд" надійшли заперечення на заяву.

Ухвалою суду від 24.07.2024 відкладено розгляд заяви Акціонерного товариства "ЛІМАК ІНШААТ САНАЇ ВЕ ТІДЖАРЕТ АНОНІМ ШІРКЕТІ" (LIMAK INSAAT SANAYI VE TICARET ANONIM SIRKETI) в особі представництва "Лімак Іншаат Санаї Ве Тіджарет Анонім Шіркеті" про визнання наказу таким, що не підлягає виконанню до 06.08.2024.

В судове засідання 06.08.2024 з`явилися представники сторін.

Протокольною ухвалою в судовому засіданні 06.08.2024 оголошено перерву до 07.08.2024.

06.08.2024 від представника Акціонерного товариства "ЛІМАК ІНШААТ САНАЇ ВЕ ТІДЖАРЕТ АНОНІМ ШІРКЕТІ" (LIMAK INSAAT SANAYI VE TICARET ANONIM SIRKETI) в особі представництва "Лімак Іншаат Санаї Ве Тіджарет Анонім Шіркеті" надійшли письмові пояснення.

В судовому засіданні 07.08.2024, заслухавши представників сторін, суд дійшов наступного висновку.

В матеріалах справи наявна заява Представництва "Лімак Іншаат Санаї Ве Тіджарет Анонім Шіркеті" від 03.04.2024 вих. № LET-LIM-DNS-000473, надіслана на адресу Голови АТ "Дніпрометробуд (штамп АТ "Дніпрометробуд" про отримання вх. 61 від 03.04.2024) про зарахування однорідних вимог у сумі 178646, 16 грн в в господарській справі № 904/1143/24.

В обґрунтування поданої заяви, заявник посилається, що постановою Центрального апеляційного господарського суду у справі 904/1208/23 ухвалено стягнути з Акціонерного товариства "Дніпрометробуд" на користь Акціонерного товариства "ЛІМАК ІНШААТ САНАЇ ВЕ ТІДЖАРЕТ АНОНІМ ШІРКЕТІ" (LIMAK INSAAT SANAYI VE TICARET ANONIM SIRKETI) в особі представництва "Лімак Іншаат Санаї Ве Тіджарет Анонім Шіркеті" збитки 516 666, 57 грн, судові витрати за подання позову в розмірі 7 750 грн та апеляційної скарги в розмірі 11 625 грн.

Згідно з рішенням Господарського суду Дніпропетровської області від 20.06.2024 у справі № 904/1143/24 Акціонерне товариство "Дніпрометробуд" має грошові вимоги до Акціонерного товариства "ЛІМАК ІНШААТ САНАЇ ВЕ ТІДЖАРЕТ АНОНІМ ШІРКЕТІ" (LIMAK INSAAT SANAYI VE TICARET ANONIM SIRKETI) в загальному розмірі 396 093, 86 грн, з яких: основний борг у розмірі 337 793, 49 грн, пеню у розмірі 42 336, 94 грн, інфляційні втрати в розмірі 4 893, 34 грн, 3 % річних у розмірі 5 216, 49 грн та витрати зі сплати судового збору в розмірі 5 853, 60 грн.

З матеріалів справи вбачається, що 03.07.2024 Представництво "ЛІМАК ІНШААТ САНАЇ ВЕ ТІДЖАРЕТ АНОНІМ ШІРКЕТІ" направило на адресу АТ "Дніпрометробуд" заяву № LET-LIM-DMS-000478 про зарахування зустрічних однорідних вимог (вх. № 114 від 03.07.2024 АТ "Дніпрометробуд").

Як зазначено в цій заяві, оскільки при винесенні рішення господарським судом не було враховано "заяву про зарахування однорідних вимог" від 3 квітня 2024 року за вих. № LET-LIM-DNS-000473, заявник просить вважати з "заяву про зарахування однорідних вимог" від 3 квітня 2024 року за вих. № LET-LIM-DNS-000473 ( вх. № 61 від 03.04.2024) як таку, що не подавалась.

А також, керуючись статтею 601 Цивільного кодексу України, Представництво "ЛІМАК ІНШААТ САНАЇ ВЕ ТІДЖАРЕТ АНОНІМ ШІРКЕТІ" повідомило Акціонерне товариство "Дніпрометробуд" про припинення своїх зобов`язань зі сплати на користь стягувача грошових коштів в розмірі 396 093, 86 грн згідно рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 20.06.2024 у справі № 904/1143/24 шляхом зарахування боргу Акціонерного товариство "Дніпрометробуд" згідно Постанови Центрального апеляційного господарського суду від 28.03.2024 у справі № 904/1208/23.

Щодо посилань позивача, що зарахування зустрічних однорідних вимог на суму 396 093, 86 грн на підставі заяви про зарахування зустрічних однорідних вимог № LET-LIM-DMS-000478 від 03.07.2024 є неможливим, оскільки заявою про зарахування зустрічних однорідних вимог № LET-LIM-DMS-000473 від 03.04.2024 вже припинено зустрічні зобов`язання на суму 178 646, 16 грн, суд відхиляє з наступних підстав.

Відповідно до ч. 3 ст. 202 Цивільного кодексу України одностороннім правочином є дія однієї сторони, яка може бути представлена однією або кількома особами.

Згідно з ч. 5 ст. 202 Цивільного кодексу України до правовідносин, які виникли з односторонніх правочинів, застосовуються загальні положення про зобов`язання та про договори, якщо це не суперечить актам цивільного законодавства або суті одностороннього правочину.

Разом із заявою про визнання наказу таким, що не підлягає виконання (вх. 34112/24 від 16.07.2024) відповідачем було надано заяву про зарахування однорідних вимог на суму 396 093, 86 грн та в тексті цієї заяви було заявлено відкликання заяви про зарахування зустрічних однорідних вимог від 03.04.2024 № LET-LIM-DMS-000473 в сумі 178 646, 16 грн.

Відповідно до ч. 1 ст. 214 Цивільного кодексу України особа, яка вчинила односторонній правочин, має право відмовитися від нього, якщо інше не встановлено законом. Якщо такою відмовою від правочину порушено права іншої особи, ці права підлягають захисту.

Згідно з ч. 3 ст. 214 Цивільного кодексу України відмова від правочину вчиняється у такій самій формі, в якій було вчинено правочин.

Таким чином, заява відповідача про відкликання заяви про зарахування зустрічних однорідних вимог № LET-LIM-DMS-000478 від 03.07.2024 є, по суті, відмовою від одностороннього правочину - від зарахування зустрічних однорідних вимог, викладеного у формі заяви № LET-LIM-DMS-000473 від 03.04.2024.

При цьому, за своєю суттю відмова від одностороннього правочину, що вчинена у формі заяви про відкликання заяви про зарахування зустрічних однорідних вимог є в тому числі одностороннім правочином.

Вчинення стороною договору такого одностороннього правочину як відмова від договору, за відсутності рішення суду про визнання його недійсним або підстав нікчемності, зумовлює необхідність з`ясовувати чи зумовив такий правочин припинення цивільних прав та обов`язків (тобто чи є підстави для односторонньої відмови від договору передбачені договором та/або законом). Це обумовлено тим, що одностороння відмова від договору як вид одностороннього правочину розрахована на сприйняття іншими особами. У разі, якщо встановлена відсутність підстав для односторонньої відмови від договору, то такий односторонній правочин не зумовлює розірвання договору. При цьому слід розмежовувати підстави недійсності цього одностороннього правочину (зокрема, суперечність імперативній цивільно-правовій нормі) від підстав для односторонньої відмови від договору (див., зокрема, постанову Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 24 листопада 2021 року в справі № 357/15284/18, а також постанову Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 02 листопада 2022 року в справі № 146/1094/21).

Як вже було зазначено раніше, при винесені рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 20.06.2024, судом не було враховано заяву про зарахування зустрічних однорідних вимог № LET-LIM-DMS-000473 від 03.04.2024 на загальну суму 178 646, 16 грн.

В подальшому на виконання рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 20.06.2024, яке набрало законної сили 11.07.2024 у справі № 904/1143/24 було видано наказ про стягнення з Акціонерного товариства "Лімак Іншаат Санаї Ве Тіджарет Анонім Шіркеті" в особі Представництва "Лімак Іншаат Санаї Ве Тіджарет Анонім Шіркеті" на користь Акціонерного товариства "Дніпрометробуд" основний борг у розмірі 337 793, 49 грн, пеню у розмірі 42 336, 94 грн, інфляційні втрати в розмірі 4 893, 34 грн, 3 % річних у розмірі 5 216, 49 грн та витрати зі сплати судового збору в розмірі 5 853, 60 грн. Загальна сума, що підлягає стягненню - 396 093, 86 грн.

Таким чином, умови заяви представництва "ЛІМАК ІНШААТ САНАЇ ВЕ ТІДЖАРЕТ АНОНІМ ШІРКЕТІ" про зарахування зустрічних позовних вимог № LET-LIM-DMS-000473 від 03.04.2024 не стосуються наказу Господарського суду Дніпропетровської області від 22.07.2024 у справі № 904/1143/24, який видано на виконання рішення від 20.06.2024 та не відноситься до неврегульованих спірних питань щодо виконання Договору за якими було здійснено зарахування вимог в порядку ст. 601 ЦК України.

Крім того, згідно з практики Європейського суду з прав людини, реалізуючи положення Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, необхідно уникати занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, та як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним. Надмірний формалізм при вирішення питання щодо прийняття позовної заяви або скарги є порушенням права на справедливий судовий захист.

Європейським судом з прав людини зазначено, що надмірний формалізм може суперечити вимозі забезпечення практичного та ефективного права на доступ до суду згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції. Це зазвичай відбувається у випадку особливо вузького тлумачення процесуальної норми, що перешкоджає розгляду скарг заявника по суті, із супутнім ризиком порушення його чи її права на ефективний судовий захист (див. рішення у справах Белеш та інші проти Чеської Республіки, Зубац проти Хорватії (Zubac v. Croatia), (Beles and Others v. the Czech Republic), №47273/99, пп. 50-51 та 69, ЄСПЛ 2002 IX, та Волчлі проти Франції (Walchli v. France), №35787/03, п. 29, від 26 липня 2007 року).

При цьому, Європейський суд з прав людини провів лінію між формалізмом та надмірним формалізмом. Так, формалізм є явищем позитивним та необхідним, оскільки забезпечує чітке дотримання судами процесу. Надмірний ж формалізм заважає практичному та ефективному доступу до суду. Формалізм не є надмірним, якщо сприяє правовій визначеності та належному здійсненню правосуддя.

У такий спосіб здійснюється право на суд, яке відповідно до практики ЄСПЛ включає не тільки право ініціювати провадження, але й право отримати вирішення спору судом (рішення ЄСПЛ у справі Кутіч проти Хорватії, заява № 48778/99).

У даному випадку судом встановлено, що позивач проявляє надмірний формалізм та не надає можливості заявнику припинити зобов`язання на умовах визначених в заяві № LET-LIM-DMS-000478 від 03.07.2024.

Крім того, суд звертає увагу, що позивач не позбавлений права звернутись до суду за захистом свого права шляхом подання позову про визнання недійсним одностороннього правочинну у формі заяви про зарахування зустрічних вимог у встановленому законом порядку.

Верховний Суд у постановах від 16.05.2018 у справі №910/17770/17, від 18.06.2019 у справі №914/8912/16 зазначав, що не оскаржена та не визнана недійсною заява про зарахування зустрічних вимог породжує правові наслідки.

Отже розглянувши подану заяву про визнання наказу таким, що не підлягає виконанню суд дійшов до наступного висновку.

Статтею 18, частиною 1 статті 326 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об`єднаннями на всій території України.

Судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, - і за її межами.

Згідно статті 174 Господарського кодексу України господарські зобов`язання можуть виникати, зокрема, з господарського договору та інших угод, передбачених законом, а також з угод, не передбачених законом, але таких, які йому не суперечать.

Статтями 11, 202 Цивільного кодексу України визначено, що цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки.

Правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Правочини можуть бути односторонніми та дво- чи багатосторонніми (договори). Одностороннім правочином є дія однієї сторони, яка може бути представлена однією або кількома особами.

Згідно приписів статей 202, 203 Господарського кодексу України зобов`язання припиняється, зокрема, виконанням, проведеним належним чином; зарахуванням зустрічної однорідної вимоги або страхового зобов`язання. Господарське зобов`язання, всі умови якого виконано належним чином, припиняється, якщо виконання прийнято управненою стороною.

Господарське зобов`язання припиняється зарахуванням зустрічної однорідної вимоги, строк якої настав або строк якої не зазначений чи визначений моментом витребування. Для зарахування достатньо заяви однієї сторони.

До відносин щодо припинення господарських зобов`язань застосовуються відповідні положення Цивільного кодексу України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом.

У відповідності до статей 598, 599, 601, 602 Цивільного кодексу України зобов`язання припиняється частково або у повному обсязі на підставах, встановлених договором або законом. Припинення зобов`язання на вимогу однієї із сторін допускається лише у випадках, встановлених договором або законом.

Зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином.

Зобов`язання припиняється зарахуванням зустрічних однорідних вимог, строк виконання яких настав, а також вимог, строк виконання яких не встановлений або визначений моментом пред`явлення вимоги. Зарахування зустрічних вимог може здійснюватися за заявою однієї із сторін.

Водночас однією із важливих умов, за наявності якої можливе припинення зобов`язання зарахуванням зустрічних вимог, є безспірність вимог, які зараховуються, а саме відсутність спору щодо змісту, умов виконання та розміру зобов`язань.

Для задоволення заяви про зарахування зустрічних однорідних вимог слід встановити наявність таких умов: зустрічність вимог, однорідність цих вимог, строк виконання яких настав, та відсутність спору між сторонами щодо характеру зобов`язання, його змісту та умов виконання, оскільки лише за наявності всіх умов у сукупності можливо здійснити таке зарахування.

У постанові Верховного Суду у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 22.01.2021 у справі № 910/11116/19 сформовані, зокрема, такі висновки щодо застосування статті 601 Цивільного кодексу України та статей 202, 203 Господарського кодексу України:

- зарахування зустрічних однорідних вимог є способом припинення одночасно двох зобов`язань: в одному - одна сторона є кредитором, а інша - боржником, а в другому - навпаки (боржник у першому зобов`язанні - є кредитором у другому). Також можливе часткове зарахування, коли одне зобов`язання (менше за розміром) зараховується повністю, а інше (більше за розміром) - лише в частині, що дорівнює розміру першого зобов`язання. У такому випадку зобов`язання в частині, що залишилася, може припинятися будь-якими іншими способами;

- вимоги, які підлягають зарахуванню, мають відповідати таким умовам: бути зустрічними (кредитор за одним зобов`язанням є боржником за іншим, а боржник за першим зобов`язанням є кредитором за другим); бути однорідними (зараховуватися можуть вимоги про передачу речей одного роду, наприклад, грошей). При цьому правило про однорідність вимог поширюється на їх правову природу, але не стосується підстави виникнення таких вимог. Отже, допускається зарахування однорідних вимог, які випливають з різних підстав (різних договорів тощо); строк виконання таких вимог має бути таким, що настав, не встановлений або визначений моментом пред`явлення вимоги;

- безспірність вимог, які зараховуються, а саме: відсутність між сторонами спору щодо змісту, умов виконання та розміру зобов`язань, є важливою умовою для зарахування вимог. Умова безспірності стосується саме вимог, які зараховуються, а не заяви про зарахування, яка є одностороннім правочином і не потребує згоди іншої сторони, якщо інше не встановлено законом або договором;

- за дотримання умов, передбачених статтею 601 Цивільного кодексу України, та відсутності заборон, передбачених статтею 602 Цивільного кодексу України, незгода однієї сторони із зарахуванням зустрічних однорідних вимог, проведеним за заявою іншої сторони зобов`язання, не є достатньою підставою для визнання одностороннього правочину із зарахування недійсним;

- заява сторони щодо спірності вимог, які були погашені (припинені) зарахуванням, або щодо незгоди з проведеним зарахуванням з інших підстав, має бути аргументована, підтверджена доказами і перевіряється судом, який вирішує спір про визнання недійсним одностороннього правочину із зарахування зустрічних однорідних вимог;

- наявність заперечень однієї сторони щодо зарахування не є перешкодою для зарахування зустрічних однорідних вимог за заявою іншої сторони, відмова цієї сторони від прийняття заяви про зарахування зустрічних однорідних вимог і проведення такого зарахування не має юридичного значення.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 14.07.2022 у справі № 910/5109/21.

Водночас у межах розгляду заяви про визнання наказу таким, що не підлягає виконанню повністю або частково, встановлюється лише наявність чи відсутність чіткого та однозначного факту припинення обов`язку боржника добровільним виконанням боржником чи іншою особою або з інших причин. При цьому, перегляд самого судового рішення, самого спору по суті, встановлених судовим рішенням фактичних обставин справи, дослідження доказів, що свідчать про можливу зміну цих обставин, з прийняттям відповідних висновків не здійснюється.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 19.09.2022 у справі № 917/244/21.

Отже, в даному випадку вимоги є зустрічними, оскільки кредитор за одним зобов`язанням є боржником за іншим, а боржник за першим зобов`язанням є кредитором за другим, та однорідними, оскільки кожна зі сторін зобов`язана сплатити на користь іншої сторони грошові кошти відповідно до судових рішень. Строк виконання вимог, враховуючи судове рішення, якими визначено розмір вимог кожної зі сторін, є таким, що настав.

Судом враховано, що зарахування зустрічних однорідних вимог є дійсним в силу презумпції правомірності правочину, оскільки, за своєю правовою природою припинення зобов`язання зарахуванням зустрічних вимог є одностороннім правочином, який оформляється заявою однієї з сторін, і, якщо інша сторона не погоджується з проведенням такого зарахування, вона вправі на підставі та в порядку, визначеному законодавством звернутися за захистом своїх охоронюваних законом прав до господарського суду.

З огляду наведеного, оскільки боржником надано суду належні та допустимі докази на підтвердження вручення Акціонерному товариству "Дніпрометробуд" заяви про зарахування зустрічних однорідних вимог, враховуючи отримання стягувачем такої заяви, а також те, що односторонній правочин на підставі заяви представництва "ЛІМАК ІНШААТ САНАЇ ВЕ ТІДЖАРЕТ АНОНІМ ШІРКЕТІ" від 03.07.2024 про зарахування зустрічних однорідних вимог не визнано недійсним в судовому порядку, вимоги, які підлягають зарахуванню відповідно до останньої є однорідними, зустрічними та строк виконання щодо них настав, суд дійшов висновку, що зарахування зустрічних однорідних вимог вважається таким, що відбулось.

Оскільки зарахування зустрічних однорідних вимог на суму 396 093, 86 грн вважається таким, що відбулось та представництвом "ЛІМАК ІНШААТ САНАЇ ВЕ ТІДЖАРЕТ АНОНІМ ШІРКЕТІ" (LIMAK INSAAT SANAYI VE TICARET ANONIM SIRKETI) перед Акціонерним товариством "Дніпрометробуд" в розмірі 396 093, 86 грн, суд дійшов висновку, що зобов`язання вважається таким, що припинено.

Частинами 1, 2 статті 328 Господарського процесуального кодексу України передбачено право боржника звернутись до суду, який видав наказ, із заявою про визнання наказу таким, що не підлягає виконанню.

Суд визнає виконавчий документ таким, що не підлягає виконанню повністю або частково, якщо його було видано помилково або якщо обов`язок боржника відсутній повністю чи частково у зв`язку з його припиненням, добровільним виконанням боржником чи іншою особою або з інших причин.

Враховуючи викладене, подана Акціонерним товариством "ЛІМАК ІНШААТ САНАЇ ВЕ ТІДЖАРЕТ АНОНІМ ШІРКЕТІ" (LIMAK INSAAT SANAYI VE TICARET ANONIM SIRKETI) заява про визнання наказу Господарського суду Київської області від 22.07.2024 у справі № 904/1143/24 таким, що не підлягає виконанню є обґрунтованою та такою, що підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 234, 235, 328 Господарського процесуального кодексу України, суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Задовольнити заяву представництва "ЛІМАК ІНШААТ САНАЇ ВЕ ТІДЖАРЕТ АНОНІМ ШІРКЕТІ" (LIMAK INSAAT SANAYI VE TICARET ANONIM SIRKETI) про визнання наказу таким, що не підлягає виконанню.

2. Визнати таким, що не підлягає виконанню наказ Господарського суду Дніпропетровської області від 22.07.2024 у справі № 904/1143/24 про стягнення з Акціонерного товариства "Лімак Іншаат Санаї Ве Тіджарет Анонім Шіркеті" (06700, Турецька Республіка, район Чінкая Газіосманпаша, м. Анкара, вул. Хафта Сокак, буд. 9) в особі Представництва "Лімак Іншаат Санаї Ве Тіджарет Анонім Шіркеті" (49000, м. Дніпро, пр. Гагаріна, буд. 69, офіс 323, ) на користь Акціонерного товариства "Дніпрометробуд" (49000, м. Дніпро, вул. Шмідта, буд. 5, ) основний борг у розмірі 337 793, 49 грн, пеню у розмірі 42 336, 94 грн, інфляційні втрати в розмірі 4 893, 34 грн, 3 % річних у розмірі 5 216, 49 грн та витрати зі сплати судового збору в розмірі 5 853, 60 грн.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення 07.08.2024.

Ухвала може бути оскаржена в порядку та строки, передбачені статтями 256, 257 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст ухвали складено та підписано 07.08.2024.

Суддя В.І. Ярошенко