ЦЕНТРАЛЬНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
У Х В А Л А

01.08.2024 м. Дніпро Справа № 904/1281/24

Суддя Центрального апеляційного господарського суду

Парусніков Ю.Б.

розглянувши матеріали апеляційної скарги ОСОБА_1 на рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 20.06.2024 у справі № 904/1281/24

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «Агроальянс», м. Дніпро

до відповідача-1 - Товариства з обмеженою відповідальністю «Дніпро-білогір`я» , м. Дніпро

відповідач-2 - ОСОБА_1 , м. Дніпро

про стягнення 4847995,60 грн;

за зустрічним позовом ОСОБА_1 , м. Дніпро

до відповідача-1 - Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «Агроальянс», м. Дніпро

відповідач-2 - Товариства з обмеженою відповідальністю «Дніпро-білогір`я», м. Дніпро

про визнання договорів недійсними, -

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Господарського суду Дніпропетровської області від 20.06.2024 первісний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Торговий дім «Агроальянс» у справі № 904/1281/24 задоволено, а у задоволенні зустрічного позову ОСОБА_1 відмовлено.

ОСОБА_1 звернувся до Центрального апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 20.06.2024 у справі № 904/1281/24 скасувати і ухвалити нове, яким у задоволенні первісного позову відмовити, а зустрічний позов задовольнити.

Розглянувши подані матеріали, суддя-доповідач доходить висновку, що апеляційну скаргу слід залишити без руху з наступних підстав.

Відповідно до пункту 2 частини третьої статті 258 Господарського процесуального кодексу України до апеляційної скарги додаються докази сплати судового збору.

Відповідно до частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» з 01 січня 2024 року встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб у місячному розмірі 3028,00 грн.

Відповідно до підпункту 1 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру справляється у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а за подання позовної заяви немайнового характеру - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Частиною третьою статті 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Ціна первісного позову у даній справі складає 4847995,60 грн, тому за його пред`явлення підлягав сплаті судовий збір у сумі 72719,93 грн (4847995,60 грн х 1,5%). За пред`явлення зустрічного позову, який має дві вимоги немайнового характеру, ставка судового збору складає 6056,00 грн.

Підпунктом 4 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір за подання апеляційної скарги на рішення суду встановлений у розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті за подання позовної заяви.

Таким чином, судовий збір, що підлягає сплаті за оскарження рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 20.06.2024 за вимогами майнового характеру і двома немайновими вимогами у справі № 904/1281/24, становить 94531,12 грн ((72719,93 грн + 6056,00 грн) х 150% х 0,8).

Скаржник не надав доказів на підтвердження сплати і зарахування до Державного бюджету судового збору за подання апеляційної скарги на ухвалу місцевого господарського суду у встановленому законом розмірі.

Посилаючись на пункт 1 частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір», скаржник звернувся з клопотанням про зменшення суми судового збору, що підлягає сплаті за подання апеляційної скарги на рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 20.06.2024 у справі № 904/1281/24 на 90%, тобто до 9453,11 грн.

В обґрунтування клопотання про відстрочення сплати судового збору скаржник посилається на скрутне матеріальне становище та відсутність у нього доходів, на підтвердження чого надав відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків, відповідно до яких за 2023 рік ОСОБА_1 не має доходів.

Згідно з пунктом 1 частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті (частина друга статті 8 Закону України «Про судовий збір»).

У постанові Верховного Суду від 12.03.2021 по справі № 912/1061/20 наведено висновок про застосування норм права про те, що відстрочення (розстрочення) сплати судового збору, а також звільнення від його сплати або зменшення його розміру з підстав, передбачених статтею 8 Закону України «Про судовий збір», є прерогативою суду, який вирішує питання відкриття провадження (прийняття заяви, скарги тощо). Зазначені норми є диспозитивними і встановлюють не обов`язок, а право суду на власний розсуд звільнити особу від сплати судового збору (відстрочити, розстрочити його сплату або зменшити його розмір).

Водночас особа, яка звертається до суду, має право подати відповідне клопотання, у якому навести обставини щодо її майнового стану, за наявності підстав, з якими закон пов`язує можливість реалізації судом повноважень зменшити тягар судових витрат стосовно сплати судового збору. Такі обставини мають бути підтверджені належними, допустимими, достатніми та достовірними доказами.

Своєю чергою, Господарський процесуальний кодекс України покладає на суд обов`язок розглянути заявлені сторонами клопотання та з врахуванням кожного окремого випадку навести мотиви щодо їх задоволення чи відмови у їх задоволенні відповідно до норм чинного законодавства.

Визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану. Доказами рівня майнового стану можуть бути документи, які підтверджують скрутний майновий стан особи, що, відповідно, унеможливлює сплату нею судових витрат. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини можуть бути підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати (аналогійні висновки здійснені Верховним Судом у постановах від 20.02.2020 у справі № 420/1582/19, від 17.09.2020 у справі № 460/3138/19 тощо).

Питання перевірки реальної спроможності заявника сплатити судовий збір набуває особливої актуальності та має детально перевірятися судами у випадку, якщо заявники ставлять питання про звільнення, зменшення та/чи розстрочення/відстрочення сплати судового збору. За наявності таких питань суди повинні вказувати, які конкретно докази заявник має надати на підтвердження факту свого незадовільного майнового стану, у разі якщо наданих доказів недостатньо або вони не

Європейський суд з прав людини неодноразово вказував, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції щодо зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах.

Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового стану (рішення ЄСПЛ «Kniat v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункт 44; рішення ЄСПЛ «Jedamski and Jedamska v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункти 63-64).

Наведені скаржником доводи не дають достатніх підстав для звільнення його від сплати судового збору у даній справі, оскільки надані відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків не відображають у повній мірі майнового стану фізичної особи, оскільки містять лише інформацію про джерела/суми нарахованого доходу, який фізична особа самостійно визначає.

Докази того, що у скаржника відсутні інші реальні доходи, відсутнє рухоме чи нерухоме майно, цінні папери, якими скаржник не може розпорядження без значного погіршення фінансового стану, матеріали апеляційної скарги не містять.

Таким чином, оскільки скаржником не наведено належних доводів та не надані достатні докази, які підтверджують його майновий стан і відсутність у нього можливості сплатити судовий збір, апеляційний господарський суд доходить висновку, що відсутні визначені статтею 8 Закону України «Про судовий збір» підстави для зменшення суми судового збору, що підлягає сплаті за подання апеляційної скарги.

Відповідно до частини другої статті 260 Господарського процесуального кодексу України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 258 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу.

Відповідно до частин першої, другої статті 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Для усунення недоліків апеляційної скарги, скаржнику необхідно надати апеляційному господарському суду докази сплати судового збору у сумі 94531,12 грн.

Відповідно до частини четвертої статті 174 Господарського процесуального кодексу України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Враховуючи викладене та керуючись статтями 174, 234, 235, 258, 260 Господарського процесуального кодексу України, апеляційний господарський суд, -

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 20.06.2024 у справі № 904/1281/24 залишити без руху.

Для усунення недоліків апеляційної скарги, скаржнику необхідно надати Центральному апеляційному господарському суду докази сплати судового збору у сумі 94531,12 грн протягом 10 днів з дати отримання копії цієї ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню в касаційному порядку.

Головуючий суддя Ю. ПАРУСНІКОВ