ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

"30" липня 2024 р. м. Київ Справа № 911/1871/24

Суддя А.Ю. Кошик, розглянувши матеріали

позовної заяви Акціонерного товариства «Райффайзен Банк»

до Товариства з обмеженою відповідальністю «Багрян»

прo визнання права іпотеки на нерухоме майно та звернення стягнення

Обставини справи:

До Господарського суду Київської області надійшла позовна заява Акціонерного товариства «Райффайзен Банк» до Товариства з обмеженою відповідальністю «Багрян» прo визнання права іпотеки на нерухоме майно та звернення стягнення.

Так, у позовній заяві Акціонерне товариство «Райффайзен Банк» просить суд:

- визнати за АТ «Райффайзен Банк» () право іпотеки на нежитлове приміщення, складське приміщення літ. В, площею 227,4 кв.м. за адресою: Київська обл., Фастівський (Васильківський) район, с. Діброва, вул. Центральна, 46-Ж (реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна - 214), що належить на праві власності ТОВ «БАГРЯН» () згідно з Договором іпотеки 18.08.2007 року, посвідченим приватним нотаріусом Васильківського районного нотаріального округу Київської області, за реєстровим № 814, зі змінами та доповненнями від 17.05.2013 року за реєстровим № 956;

- в рахунок погашення заборгованості, визначеної рішенням Васильківського міськрайонного суду у справі № 362/5858/14-ц за виконавчим листом, виданим 24.02.2016 року у сумі 26 264 394,18 грн., звернути стягнення в порядку ст. 23 Закону України «Про іпотеку» на нежитлове приміщення, складське приміщення літ. В, площею 227,4 кв.м. за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна - 214), що належить на праві власності ТОВ «БАГРЯН» () згідно з Договором іпотеки 18.08.2007 року, посвідченим приватним нотаріусом Васильківського районного нотаріального округу Київської області, за реєстровим № 814, зі змінами та доповненнями від 17.05.2013 року за реєстровим № 956. Встановити початкову ціну предмета іпотеки на рівні, не нижчому за звичайні ціни на цей вид майна, на підставі оцінки, проведеної суб`єктом оцінюючої діяльності - незалежним експертом - на стадії оцінки майна під час проведення виконавчих дій;

- визнати за АТ «Райффайзен Банк» () право іпотеки на нежитлове приміщення, складське приміщення літ. «Б», площею 1257,6 кв.м. за адресою: Київська обл., Фастівський (Васильківський) район, с. Діброва, вул. Центральна, 46-Ж (реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна - 214), що належить на праві власності ТОВ «БАГРЯН» () згідно з Договором іпотеки 18.08.2007 року, посвідченим приватним нотаріусом Васильківського районного нотаріального округу Київської області, за реєстровим № 814, зі змінами та доповненнями від 17.05.2013 року за реєстровим № 956;

- в рахунок погашення заборгованості, визначеної рішенням Васильківського міськрайонного суду у справі № 362/5858/14-ц за виконавчим листом, виданим 24.02.2016 року у сумі 26 264 394,18 грн., звернути стягнення в порядку ст. 23 Закону України «Про іпотеку» на нежитлове приміщення, складське приміщення літ. «Б», площею 1257,6 кв.м. за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна - 214), що належить на праві власності ТОВ «БАГРЯН» () згідно з Договором іпотеки 18.08.2007 року, посвідченим приватним нотаріусом Васильківського районного нотаріального округу Київської області, за реєстровим № 814, зі змінами та доповненнями від 17.05.2013 року за реєстровим № 956. Встановити початкову ціну предмета іпотеки на рівні, не нижчому за звичайні ціни на цей вид майна, на підставі оцінки, проведеної суб`єктом оцінюючої діяльності - незалежним експертом - на стадії оцінки майна під час проведення виконавчих дій.

Згідно з п. 2 ч. 3 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта (для фізичних осіб - громадян України), якщо такі відомості відомі позивачу, вказівку на статус фізичної особи - підприємця (для фізичних осіб - підприємців), відомі номери засобів зв`язку та адресу електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Як вбачається з матеріалів позовної заяви, позивачем вищенаведені вимоги при поданні позову не дотримані, а саме: не вказано відомостей про відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти відповідача, відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету у відповідача.

Згідно з п. 3 ч. 3 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Відповідно до ч. 1 ст. 163 Господарського процесуального кодексу України ціна позову визначається:

1) у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, або сумою, оспорюваною за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку;

2) у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна;

3) у позовах, які складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог.

Якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при розгляді справи (ч. 2 ст. 163 Господарського процесуального кодексу України).

Тобто будь-який майновий спір має ціну, тоді як різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього.

Метою подання позову з вимогою про визнання за особою права іпотекодержателя є підтвердження існування у відповідної особи майнового інтересу щодо нерухомого майна, яке є предметом іпотеки та має вартісну оцінку, визначену в договорі іпотеки.

Велика Палата Верховного Суду в постанові від 04.10.2023 року у справі № 906/1026/22, дійшла висновку, що позов про визнання права іпотекодержателя необхідно розглядати саме як вимогу майнового характеру, оскільки, визнавши за собою таке право, іпотекодержатель набуває легітимного очікування успішної реалізації своєї можливості отримати у власність майно (нерухоме майно або грошові кошти) для задоволення своїх майнових вимог до боржника за основним зобов`язанням, забезпеченим іпотекою. При поданні позовної заяви позивачу необхідно вказати в ній ціну позову та сплатити судовий збір, виходячи з вартості предмета іпотеки, визначеної в договорі іпотеки, за ставкою, передбаченою законом для вимог майнового характеру.

Зважаючи на вищевикладене, позивачу необхідно надати суду докази на підтвердження вартості спірного майна (складське приміщення літ. В, площею 227,4 кв.м. за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна - 214; складське приміщення літ. «Б», площею 1257,6 кв.м. за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна - 214) станом на дату звернення позивача до суду та з урахуванням даних доказів визначити ціну позову стосовно вимог про визнання права іпотеки на вищевказане майно.

Крім того, відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» прожитковий мінімуму для працездатних осіб станом на 1 січня 2024 року складає 3 028 гривень.

Згідно з пп. 1 п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Як встановлено судом, позивачем заявлено чотири вимоги майнового характеру, а тому сплаті підлягає судовий збір в розмірі 1,5% кожної з них, але не менше 3 028,00 грн. та не більше 1 059 800,00 грн.

В якості доказів сплати судового збору позивачем долучено до позовної заяви платіжну інструкцію № 21730 від 15.07.2024 на суму 9 689,60 грн.

Тоді як належним до сплати є судовий збір в сумі (1,5% від визначеної та підтвердженої відповідними доказами ціни спірного майна) + (1,5% від визначеної позивачем заборгованості, на яку необхідно звернути стягнення).

Враховуючи викладене вище, після визначення позивачем ціни позову можливо буде встановити розмір судового збору належного до сплати.

Отже, позивачу необхідно визначити ціну позову та доплатити судовий збір у відповідному розмірі з наданням суду доказів такої сплати (оригінал платіжного доручення про сплату судового збору).

Згідно з ч. 1 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з ч. 2 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст.ст. 162, 164, 174, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

Ухвалив:

1. Залишити позовну заяву без руху.

2. Встановити позивачу орієнтовний строк для усунення недоліків до 14.08.2024 року, однак в будь-якому випадку не пізніше десяти днів з дня отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху (з наданням відповідних доказів).

3. Зобов`язати позивача усунути недоліки позовної заяви та подати до суду:

- відомості про відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти відповідача, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету у відповідача;

- правильно визначену ціну позову;

- докази сплати повної та належної суми судового збору з заявлених позовних вимог.

4. Попередити позивача про те, що у разі неусунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважатиметься неподаною і буде повернута позивачу.

5. Інформацію у справі сторони можуть отримати на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет (http://court.gov.ua/fair/).

6. Витребувані документи та письмові пояснення у справі подаються з супровідним листом через канцелярію Господарського суду Київської області.

7. Копію ухвали надіслати учасникам справи.

Ухвала набирає законної сили відповідно до статті 235 Господарського процесуального кодексу України. Оскарження даної ухвали окремо від рішення суду не передбачено.

Суддя А.Ю. Кошик