УХВАЛА

м. Київ

24.06.2024Справа № 910/1911/24

Господарський суд міста Києва у складі судді Ковтуна С.А., секретар судового засідання Мамонтова О.О., розглянувши матеріали справи

за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «МТІ»

до громадської спілки «Український музичний альянс»

про стягнення 1090382,82 грн,

Представники:

від позивача Тарземан Д.В.

від відповідача Неволіна А.Ю.

УСТАНОВИВ:

До суду звернулося товариство з обмеженою відповідальністю «МТІ» з позовом до громадської спілки «Український музичний альянс» про стягнення 1090382,82 грн.

Позовні вимоги мотивовані тим, позивач добровільно виконав судові рішення та сплатив відповідачу 12.02.2024 кошти у розмірі 1090382,82 грн (складаються з 42900 грн витрат на професійну правничу допомогу за додатковим рішенням Господарського суду міста Києва від 05.10.2023 у справі № 910/9577/23, 1029482,82 грн стягнутих за рішенням Господарського суду міста Києва від 19.09.2023 у справі № 910/9577/23, 20000 грн на професійну правничу допомогу за додатковою постановою Північного апеляційного господарського суду від 24.01.2024 у справі № 910/9577/23), а тому стягнення їх приватним виконавцем, що також мало місце 12.02.2024, носить помилковий характер.

Суд своєю ухвалою від 21.02.2024 відкрив провадження у справі № 910/1911/24, постановив розгляди справу у порядку загального позовного провадження, призначив підготовче засідання на 25.03.2024.

Громадська спілка «Український музичний альянс» відхилила позовні вимоги у повному обсязі. Відповідач не заперечив факт отримання 1090382,82 грн, які складаються з платежів, ухвалених до стягнення за вказаними вище судовими рішеннями, 12.02.2024 одночасно від позивача та в порядку примусового виконання наказів суду. Всього отримано 2180765,64 грн (1090382,82 грн х 2). Водночас, на думку відповідача, строк повернення 1090382,82 грн не настав, оскільки позивач не надіслав вимогу відповідно до ст. 530 Цивільного кодексу (далі - ЦК) України. Крім того відповідач вважає, що обов`язок з повернення 1090382,82 грн припинився внаслідок зарахування зустрічних однорідних вимог на підставі заяви від 26.02.2024. За цією заявою були зараховані зобов`язання позивача перед відповідачем зі сплати 230522,92 грн 3% річних та 859859,9 грн інфляційної складової боргу, та зобов`язання відповідача перед позивачем на суму помилково останнім сплачених 12.02.2024 коштів у розмірі 1090382,82 грн. Обов`язок позивача сплатити 3% річних та інфляційної складової боргу пов`язаний з невиконанням обов`язку щодо сплати боргу у розмірі 2561365,79 грн, який підтверджено рішенням суду у справі № 910/12523/18.

Позивач не погодився з зарахуванням зустрічних однорідних вимог, оскільки на час вчинення заяви борг був спірним.

Досліджуючи наведені вище обставини суд констатує, що в рамках цієї справи підлягає встановленню чинність зобов`язань сторін однієї щодо одної, настання строку їх виконання та наявність підстав для припинення зобов`язань зарахуванням зустрічних вимог.

Зобов`язання громадської спілки «Український музичний альянс» щодо повернення товариству з обмеженою відповідальністю «МТІ» 1090382,82 грн.

19.09.2023 Господарський суд міста Києва ухвалив рішення у справі № 910/9577/23 про стягнення з товариства з обмеженою відповідальністю «МТІ» на користь громадської спілки «Український музичний альянс» 158006,08 грн трьох відсотків річних, 856262,71 грн втрат від інфляції та 15214,03 грн судового збору.

05.10.2023 Господарський суд міста Києва ухвалив додаткове рішення у справі № 910/9577/23, яким вирішив стягнути з товариства з обмеженою відповідальністю «МТІ» на користь громадської спілки «Український музичний альянс» 42900 грн витрат на професійну правову допомогу.

Також 24.01.2024 Північний апеляційний господарський суд ухвалив додаткову постанову у справі № 910/9577/23 про стягнення з товариства з обмеженою відповідальністю «МТІ» на користь громадської спілки «Український музичний альянс» 20000 грн витрат на професійну правову допомогу.

Ці рішення набрали законної сили, що визнається сторонами. На їх виконання Господарський суд міста Києва 09.02.2024 видав три виконавчих документи - накази: про стягнення 42900 грн витрат на професійну правову допомогу; про стягнення 158006,08 грн трьох відсотків річних, 856262,71 грн втрат від інфляції та 15214,03 грн судового збору, всього 1029482,82 грн; про стягнення 20000 грн витрат на професійну правову допомогу.

Виконання вказаних вище рішень суду відбулось 12.02.2024 двічі: шляхом добровільного виконання товариством з обмеженою відповідальністю «МТІ» та шляхом примусового виконання.

Зокрема, 12.02.2024 товариство з обмеженою відповідальністю «МТІ» переказало громадській спілці «Український музичний альянс» за платіжною інструкцією № 99965 42900 грн (призначенням платежу є оплата витрат на професійну правничу допомогу за додатковим рішенням Господарського суду міста Києва від 05.10.2023 та наказу від 09.02.2024 у справі № 910/9577/23), за платіжною інструкцією № 99,82 грн (призначенням платежу є оплата витрат по сплаті судового збору, 3% річних та інфляційних за рішенням Господарського суду міста Києва від 19.09.2023 та наказу від 09.02.2024 у справі № 910/9577/23), за платіжною інструкцією № 99967 20000 грн (призначенням платежу є оплата витрат на професійну правничу допомогу за додатковою постановою Північного апеляційного господарського суду від 24.01.2024 у справі № 910/9577/23).

Також 12.02.2024 приватний виконавець виконавчого округу міста Києва Д`яченко Євгеній Станіславович, який здійснював примусове виконання наказів Господарського суду міста Києва від 09.02.2024 про стягнення з товариства з обмеженою відповідальністю «МТІ» на користь громадської спілки «Український музичний альянс» 42900 грн витрат на професійну правову допомогу, та про стягнення 158006,08 грн трьох відсотків річних, 856262,71 грн втрат від інфляції та 15214,03 грн судового збору, стягнув з рахунку товариства з обмеженою відповідальністю «МТІ» 1202059,35 грн, що складається з загальної суми стягнення за виконавчими документами (1090382,82 грн) та виконавчого збору/винагороди виконавця.

Незалежно від того, який платіж мав місце першим, наявне свідчить про подвійне отримання громадською спілкою «Український музичний альянс» коштів у розмірі 1090382,82 грн.

Загальні положення про зобов`язання у зв`язку з набуттям, збереженням майна без достатньої підстави визначені у ст. 1212 ЦК України, відповідно до якої особа, яка набула або зберегла у себе майно за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути це майно потерпілому.

Цей вид зобов`язань виникає на підставі таких юридичних фактів:

1) набуття або збереження майна однією особою за рахунок іншої;

2) відсутність для цього законних підстав.

При цьому не має значення, чи є безпідставно набуте або збережене майно результатом поведінки особи, яка збагатіла, самого потерпілого, третіх осіб або це склалось поза їх волею. Для виникнення зобов`язання, передбаченого ст. 1212 ЦК України, важливим є сам лише факт безпідставного набуття або збереження, а не конкретна підстави, за якою це відбулось. Для визначення зобов`язання таким, що винило внаслідок набуття, збереження майна без достатньої правової підстави, вирішальне значення має не характер поведінки набувача і не юридичні факти, на підставі яких виникає це зобов`язання, а відсутність передбачених законом або правочином підстав для набуття або збереження майна.

Принцип, який покладений у зміст ст. 1212 ЦК України (ніхто не має права набувати майно за чужий рахунок без передбаченої законом або правочином підстави), безпідставність такого набуття робить протиправним, яка проявляється у самому факті зменшення охоронюваних законом майнових інтересів потерпілого. Протиправність поведінки не належить ні до обов`язкових, ні до кваліфікуючих умов безпідставного набуття майна.

Отже, змістом цього зобов`язання (набуття, збереженням майна без достатньої підстави) є право потерпілого вимагати повернення безпідставного збагачення від безпідставно забагатілої особи та обов`язок останнього повернути отримане (збережене) майно потерпілому.

Тому права особи, яка вважає себе власником майна, підлягають захисту шляхом

задоволення позову до володільця, з використанням правового механізму, установленого

ст.1212 ЦК України, у разі наявності правових відносин речово-правового характеру

безпосередньо між власником та володільцем майна.

Такий спосіб захисту можливий шляхом застосування кондикційного позову, якщо для цього існують підстави, передбачені статтею 1212 ЦК України, які дають право витребувати у набувача це майно, що мало місце і в даних правовідносинах, оскільки громадська спілка «Український музичний альянс» отримала 2180765,64 грн за рахунок товариства з обмеженою відповідальністю «МТІ», з яких наявні правові підстави для отримання 1090382,82 грн, 1090382,82 грн отримані за відсутності таких підстав.

Обов`язок громадської спілки «Український музичний альянс» щодо повернення товариству з обмеженою відповідальністю «МТІ» 1090382,82 грн в силу ст.1212 ЦК України виник негайно з моменту набуття коштів, а тому його строк виконання не залежить від застосування механізмів, врегульованих ст. 530 ЦК України.

Зобов`язання товариства з обмеженою відповідальністю «МТІ» щодо сплати громадській спілці «Український музичний альянс» 230522,92 грн 3% річних та 859859,9 грн інфляційної складової боргу.

У 2018 році між громадською спілкою «Український музичний альянс», яка є правонаступником об`єднання підприємств «Український музичний альянс», та товариством з обмеженою відповідальністю «МТІ» існували правовідносини щодо відрахування останнім за імпортовані товари. Ці сплати виникли на підставі договору про виплату відрахувань від 16.06.2016, укладеного між сторонами, за умовами якого товариство з обмеженою відповідальністю «МТІ», як імпортер, зобов`язалося щокварталу, не пізніше 15 числа місяця, наступного за звітним кварталом, сплачувати альянсу відрахування (відсотки) з вартості обладнання і матеріальних носіїв, ввезених ним на митну територію України у звітному кварталі, в розмірі, встановленому додатком до постанови Кабінету Міністрів України від 27.06.2003 № 992 «Про розмір відрахувань, що сплачуються виробниками та імпортерами обладнання і матеріальних носіїв, із застосуванням яких у домашніх умовах можна здійснити відтворення творів і виконань, зафіксованих у фонограмах і (або) відеограмах». Відрахування (відсотки) сплачуються у гривні, виходячи з курсу валют Національного банку України, встановленого на день митного оформлення обладнання і матеріальних носіїв.

За період з 01.01.2018 по 30.06.2018 товариство з обмеженою відповідальністю «МТІ» зобов`язано було сплатити громадській спілці «Український музичний альянс» відрахування за імпортовані товари за період з 01.01.2018 по 30.06.2018 під час розмитнення останніх у розмірі 2561365,79 грн.

Ці обставини встановлені рішенням Господарського суду міста Києва від 19.09.2023 у справі № 910/12523/18 за позовом громадської спілки «Український музичний альянс» до товариства з обмеженою відповідальністю «МТІ» про стягнення 2561365,79 грн, яким (рішенням) позов задоволено та стягнуто з товариства з обмеженою відповідальністю «МТІ» на користь громадської спілки «Український музичний альянс» наведену вище суму (2561365,79 грн). Рішення суду набрало законної сили 16.02.2024 (постанова Верховного суду у складі Касаційного господарського суду). Оскільки обставини, що наведені у рішенні Господарського суду міста Києва від 19.09.2023 у справі № 9190/12523/18, не спростовані, вони не доказуються при розгляді цієї справи (ч. 4 ст. 75 Господарського процесуального кодексу (далі - ГПК) України).

Станом на лютий 2024 року товариство з обмеженою відповідальністю «МТІ» не виконало свій обов`язок перед громадською спілкою «Український музичний альянс» за договором про виплату відрахувань від 16.06.2016 про виплату відрахувань за імпортовані товари за період з 01.01.2018 по 30.06.2018 під час розмитнення останніх у розмірі 2561365,79 грн.

Відповідно до ч. 2 ст. 625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Згідно з правовою позицією Великої Палати Верховного Суду, що викладена у постанові від 08.11.2019 у справі № 127/15672/16-ц, невиконання боржником грошового зобов`язання є триваючим правопорушенням, тому право на позов про стягнення коштів на підставі статті 625 ЦК України виникає у кредитора з моменту порушення грошового зобов`язання до моменту його усунення і обмежується останніми трьома роками, які передували подачі такого позову.

За період прострочення з 27.02.2021 по 26.02.2024 3% річних за порушення товариством з обмеженою відповідальністю «МТІ» грошового зобов`язання перед громадською спілкою «Український музичний альянс» зі сплати 2561365,79 грн становлять 230522,92 грн.

Інфляційні втрати внаслідок прострочення товариством з обмеженою відповідальністю «МТІ» грошового зобов`язання перед громадською спілкою «Український музичний альянс» зі сплати 2561365,79 грн за період з березня 2021 року по січень 2024 року становлять 1117523,89 грн.

Товариство з обмеженою відповідальністю «МТІ» помилково ототожнює момент виникнення свого обов`язку зі сплати 2561365,79 грн з моментом набрання законної сили рішенням Господарського суду міста Києва від 19.09.2023 у справі № 910/12523/18.

Зокрема, відповідно до ст. 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дії (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо), або утриматись від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Суб`єктами зобов`язання є його сторони: управомочена сторона - кредитор, та зобов`язана сторона - боржник. У переважній більшості зобов`язань кожний із суб`єктів зобов`язання є водночас і кредитором і боржником один щодо одного. А тому, відповідно до ч. 3 ст. 510 ЦК України, якщо кожна із сторін зобов`язання має одночасно і права, і обов`язки, вона вважається боржником у тому, що вона зобов`язана вчинити на користь другої сторони, і одночасно кредитором у тому, що вона має право вимагати від неї.

Отже, використання терміну «зобов`язання» застосовується як для позначення зобов`язального правовідношення в цілому, так і для позначення окремого обов`язку боржника (боргу).

Зобов`язальні правовідносини, як цивільні правовідносини, виникають з обставин, які мають значення юридичних фактів. Перелік юридичних фактів, що є підставою для виникнення цивільних прав та обов`язків, встановлено в ст. 11 ЦК України і з їх настанням норми права пов`язують виникнення, зміну або припинення цивільних правовідносин.

Договір як правочин є різновидом юридичного факту, дії, в основі якого лежить погоджена воля двох або більше сторін, спрямована на виникнення, зміну або припинення цивільних прав і обов`язків (ст. 626 ЦК України).

Рішення суду є підставою для виникнення, зміни чи припинення цивільних правовідносин тільки в сукупності з іншими юридичним фактами за наявності прямого законодавчого припису (наприклад, оголошення особи померлою, визнання особи недієздатною тощо).

Само по собі рішення суду, як акт правосуддя, що постановляється за результатами вирішення спору з метою захисту порушених цивільних прав і інтересів, будучи таким, що впливає на поведінку учасників цивільних відносин, водночас не створює інших цивільних прав чи обов`язків, якщо тільки акти цивільного законодавства не надають такому рішенню суду правовстановлюючого статусу.

А тому рішення суду про стягнення коштів, обов`язок зі сплати яких пов`язаний з виконанням договору, що є самостійною підставою виникнення цивільних прав і обов`язків, є правозахисним актом, який не породжує нових цивільних прав і обов`язків. Строк виконання зобов`язання визначається саме змістом договору, а не рішенням суду, з постановленням якого у сторони тільки виникає право застосувати примусову процедуру виконання зобов`язання.

З огляду на це станом на 26.02.2024 у товариства з обмеженою відповідальністю «МТІ» існували зобов`язання щодо сплати громадській спілці «Український музичний альянс» 230522,92 грн 3% річних та 859859,9 грн інфляційної складової боргу (є частиною з 1117523,89 грн).

Зарахування зустрічних вимог.

04 березня 2024 року громадська спілка «Український музичний альянс» на адресу товариства з обмеженою відповідальністю «МТІ» надіслала заяву № 01-26/02/24 від 26.02.2024 про зарахування спірних коштів у розмірі 1090382,82 грн в рахунок оплати заборгованості ТОВ «МТІ» за договором від 16.06.2016 про виплату відрахувань (відсотків).

У заяві зазначено про зарахування вимог громадської спілки «Український музичний альянс» до товариства з обмеженою відповідальністю «МТІ» щодо сплати 230522,92 грн 3% річних та 859859,9 грн інфляційної складової боргу за рахунок вимог товариства з обмеженою відповідальністю «МТІ» до громадської спілки «Український музичний альянс» про сплату отриманих без правової підстави 1090382,82 грн.

Товариство з обмеженою відповідальністю «МТІ» визнає факт отримання цієї заяви.

Правовий інститут зарахування зустрічних однорідних вимог є складовою процедури припинення зобов`язань, загальні правила якої сформовано у главі 50 «Припинення зобов`язань» розділу І книги п`ятої «Зобов`язальне право» Цивільного кодексу України (далі - ЦК України). Застосування цього інституту має наслідком погашення внаслідок дій правоприпиняючих юридичних фактів прав і обов`язків сторін, що становлять його зміст. Юридична спроможність таких дій бути підставою для припинення зумовлена сукупністю умов здійснення зарахування (ст. 601 ЦК України), та відсутності законодавчих заборон такого зарахування (ст. 602 ЦК України).

Умови припинення зобов`язань шляхом зарахування зустрічних однорідних наведені у ст. 601 ЦК України. Згідно з цим законодавчим приписом умовами застосування цього способу припинення цивільного-правового зобов`язання є:

- зустрічність вимог, тобто сторони одночасно беруть участь у декількох зобов`язаннях, в яких сторона, що є кредитором в одному зобов`язанні, в іншому є боржником, і навпаки;

- однорідність вимог, під якими розуміють як їх однорідний предмет (зміст), так і однорідність підстав виникнення;

- настання строку виконання цих вимог.

Обрана законодавцем правова конструкція зарахування вказує на те, що воно може здійснюватися за заявою однієї із сторін без згоди на це іншої сторони. Тобто, припинення зобов`язань шляхом зарахування зустрічних однорідних вимог може здійснюватися не лише за взаємною згодою боржника і кредитора, але і в односторонньому порядку однієї із сторін. Такий спосіб припинення зобов`язання кореспондується зі ст. 598 ЦК України, якою передбачено, що припинення зобов`язань на вимогу однієї зі сторін допускається лише у випадках, встановлених договором або законом. Право на припинення зобов`язання шляхом зарахування в односторонньому порядку є тим випадком, на який вказує закон.

У зв`язку з цим заяву про зарахування слід розглядати як односторонній правочин, для вчинення якого достатньо волевиявлення однієї сторони. Таке волевиявлення однієї сторони не потребує погодження з боку іншої сторони. А тому дійсність правочину про зарахування, тобто його спроможність бути підставою для припиняти зобов`язання, залежить від наявності визначених ст. 601 ЦК України умов, і не залежить від незгоди іншої сторони з заявленими зустрічним вимогами, їх розміром, строками виконання тощо.

Схожий правовий висновок сформовано у постанові Верховного Суду у складі об`єднаної палати Касаційного господарського суду 22.01.2021 у справі № 910/11116/19, відповідно до якого наявність заперечень однієї сторони щодо зарахування не є перешкодою для зарахування зустрічних однорідних вимог за заявою іншої сторони, відмова цієї сторони від прийняття заяви про зарахування зустрічних однорідних вимог і проведення такого зарахування не має юридичного значення (п. 51).

Особливість зарахування зустрічних однорідних вимог як способу припинення зобов`язань полягає в тому, що його правовим наслідком є одночасне припинення кількох зобов`язань, тобто припинення прав і обов`язків сторін в рамках кількох зобов`язань, за якими сторони мають однорідні вимоги один до одного.

Інститут припинення зобов`язань зарахуванням є окремим інститутом, який не є тотожним припиненню зобов`язання шляхом його виконання, що має інше правове регулювання (ст. 599 ЦК України). Метою його запровадження є уникнення необхідності переміщенням однорідних предметів матеріального світу від однієї сторони до іншої та навпаки, яке може мати додаткове організаційне і вартісне навантаження, та спрощення таких організаційних стосунків між сторонами. Зустрічність вимог, як умова зарахування, полягає в реальності таких вимог, а не наявності підтвердження їх судовими чи іншими актами.

Підсумовуючи наведене суд констатує:

- позивач та відповідач є одночасно і боржниками, і кредиторами один щодо одного за зобов`язаннями, що підлягають зарахуванню;

- ці вимоги є однорідними - засновані на зобов`язальних відносинах (зобов`язання з повернення безпідставно набутого майна та зобов`язання з оплати за договором), предмет вимоги є сплата коштів;

- строк їх виконання настав.

А тому зобов`язання громадської спілки «Український музичний альянс» перед товариством з обмеженою відповідальністю «МТІ» про сплату 1090382,82 грн є припиненими внаслідок зарахування. Оскільки таке припинення мало місце після звернення громадської спілки «Український музичний альянс» до суду з цим позовом, провадження у справі підлягає закриттю на підставі пункту 2 частини 1 статті 231 Господарського процесуального кодексу України - відсутній предмет спору.

Судові витрати покладаються на громадську спілку «Український музичний альянс».

Керуючись статтями 231, 234 Господарського процесуального кодексу України Господарський суд міста Києва

ПОСТАНОВИВ:

Закрити провадження у справі за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «МТІ» до громадської спілки «Український музичний альянс».

Стягнути з громадської спілки «Український музичний альянс» (вул. Шовковична, 10, оф. 28, м. Київ, 01021, код 31815383) на користь товариства з обмеженою відповідальністю «МТІ» (бульвар Л. України, 4, м. Київ, 01001, код 13669756) 16355,74 грн судового збору

Апеляційна скарга на ухвалу може бути подана до Північного апеляційного господарського суду.

Повний текст ухали складений 31.07.2024.

Суддя С. А. Ковтун