ЦЕНТРАЛЬНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
У Х В А Л А

01.08.2024 м. Дніпро Справа № 904/1281/24

Суддя Центрального апеляційного господарського суду

Парусніков Ю.Б.

розглянувши в приміщенні Центрального апеляційного господарського суду матеріали апеляційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю «Дніпро-білогір`я» на рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 20.06.2024 у справі № 904/1281/24

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «Агроальянс», м. Дніпро

до відповідача-1 - Товариства з обмеженою відповідальністю «Дніпро-білогір`я» , м. Дніпро

відповідач-2 - ОСОБА_1 , м. Дніпро

про стягнення 4847995,60 грн;

за зустрічним позовом ОСОБА_1 , м. Дніпро

до відповідача-1 - Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «Агроальянс», м. Дніпро

відповідач-2 - Товариства з обмеженою відповідальністю «Дніпро-білогір`я», м. Дніпро

про визнання договорів недійсними, -

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Господарського суду Дніпропетровської області від 20.06.2024 первісний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «Агроальянс» у справі № 904/1281/24 задоволено, а у задоволенні зустрічного позову ОСОБА_1 відмовлено.

Товариство з обмеженою відповідальністю «Дніпро-білогір`я» звернулося до Центрального апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 20.06.2024 у справі № 904/1281/24 скасувати і ухвалити нове, яким у задоволенні первісного позову відмовити, а зустрічний позов задовольнити.

Розглянувши матеріали апеляційної скарги, суддя-доповідач доходить висновку, що апеляційну скаргу слід залишити без руху з наступних підстав.

Відповідно до пункту 2 частини третьої статті 258 Господарського процесуального кодексу України до апеляційної скарги додаються докази сплати судового збору.

Відповідно до частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» з 01 січня 2024 року встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб у місячному розмірі 3028,00 грн.

Відповідно до підпункту 1 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру справляється у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а за подання позовної заяви немайнового характеру - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Частиною третьою статті 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Ціна первісного позову у даній справі складає 4847995,60 грн, тому за його пред`явлення підлягав сплаті судовий збір у сумі 72719,93 грн (4847995,60 грн * 1,5%). За предявлення зустрічного позову, який має дві вимоги немайнового характеру, ставка судового збору складає 6056,00 грн.

Підпунктом 4 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір за подання апеляційної скарги на рішення суду встановлений у розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті за подання позовної заяви.

Таким чином, судовий збір, що підлягає сплаті за оскарження рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 20.06.2024 за вимогами майнового характеру і двома немайновими вимогами у справі № 904/1281/24, становить 94531,12 грн ((72719,93 грн + 6056,00 грн) х 150% х 0,8).

Скаржником не надано доказів на підтвердження сплати і зарахування до Державного бюджету судового збору за подання апеляційної скарги на ухвалу місцевого господарського суду у встановленому законом розмірі.

Водночас скаржник заявив клопотання про відстрочення сплати судового збору, мотивоване складним матеріальним становищем скаржника через перебування у складі засновників товариства осіб, які є громадянином РФ, що унеможливлює провадження господарської діяльності.

Частиною першою статті 8 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 14.01.2021 у справі № 0940/2276/18 дійшла висновку, що положення пунктів 1 та 2 частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір» не поширюються на юридичних осіб, незалежно від наявності майнового критерію (майнового стану учасника справи юридичної особи), а положення пункту 3 частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір» можуть бути застосовані до юридичної особи за наявності майнового критерію, але тільки у справах, визначених цим пунктом, тобто предметом позову у яких є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`я.

Скаржник не відноситься до осіб яким згідно з пунктами 1 та 2 частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір» суд може відстрочити чи розстрочити сплату судового збору, а предмет позову у даній справі не стосується прав, захист яких відповідно до пункту 3 частини першої вказаної статті може бути підставою розстрочення або відстрочення сплати судового збору юридичній особі за наявності майнового критерію, що є підставою для відмови у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору.

Скрутне матеріальне становище, що стало наслідком мораторію на задоволення кредиторських вимог скаржника через перебування у складі його учасників громадян РФ, апеляційний господарський суд не визнає обставиною, наявність якої надає суду право відстрочити чи розстрочити сплату судового збору, оскільки диспозиція пункту 3 частини першої статті 8 Закону України "Про судовий збір" застосування майнового критерію при вирішенні судом такого клопотання ставить у залежність від предмету позову, водночас предмет позову у даній справі не стосується правовідносин, у разі звернення з позовом про захист яких юридична особа, яка є стороною у справі, може розраховувати на задоволення її клопотання про відстрочення, розстрочення, зменшення або звільнення від сплати судового збору.

З огляду на вищевикладене, апеляційний господарський суд доходить висновку про відмову у задоволенні клопотання скаржника про відстрочення сплати судового збору.

Відповідно до пункту 3 частини 3 статті 258 Господарського процесуального кодексу України до апеляційної скарги додаються докази надсилання копії скарги іншій стороні у справі з урахуванням положень статті 42 цього Кодексу.

Статтею 259 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що особа, яка подає апеляційну скаргу, надсилає іншим учасникам справи копію цієї скарги і доданих до неї документів, які у них відсутні, листом з описом вкладення.

Частина шоста статті 6 Господарського процесуального кодексу України встановлює, що адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Згідно з частиною сьомою статті 42 Господарського процесу України встановлено, якщо цим Кодексом передбачено обов`язок учасника справи щодо надсилання копій документів іншим учасникам справи, такі документи в електронній формі можуть направлятися з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а в разі відсутності в іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність в іншого учасника справи електронного кабінету - у паперовій формі листом з описом вкладення. Якщо інший учасник справи відповідно до частини шостої статті 6 цього Кодексу зобов`язаний зареєструвати електронний кабінет, але не зареєстрував його, учасник справи, який подає документи до суду в електронній формі з використанням електронного кабінету, звільняється від обов`язку надсилання копій документів такому учаснику справи.

Скаржник надіслав матеріали апеляційної скарги з додатками до електронного кабінету інших учасників провадження у справі, водночас ОСОБА_1 не має власного електронного кабінету, як і не має обов`язку щодо його реєстрації в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), у зв`язку з чим матеріали апеляційної скарги з додатками мають бути йому надіслані у паперовій формі листом з описом вкладення.

Таким чином, апеляційна скарга не відповідає вимогам пункту 3 частини 3 статті 258 Господарського процесуального кодексу України, яка встановлює вимоги до форми і змісту апеляційної скарги.

Відповідно до частини другої статті 260 Господарського процесуального кодексу України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 258 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу.

Відповідно до частин першої, другої статті 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Для усунення недоліків апеляційної скарги, скаржнику необхідно у десятиденний строк з дня отримання копії цієї ухвали надати апеляційному господарському суду докази сплати судового збору у розмірі 94531,12 грн і докази відправки апеляційної скарги з додатками іншій стороні у справі.

Відповідно до частини четвертої статті 174 Господарського процесуального кодексу України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Враховуючи викладене та керуючись статтями 174, 234, 235, 258, 260 Господарського процесуального кодексу України, апеляційний господарський суд, -

УХВАЛИВ:

Відмовити Товариству з обмеженою відповідальністю «Дніпро-білогір`я» у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги.

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Дніпро-білогір`я» на рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 20.06.2024 у справі № 904/1281/24 залишити без руху.

Для усунення недоліків апеляційної скарги, скаржнику протягом 10 днів з дати отримання копії цієї ухвали необхідно надати Центральному апеляційному господарському суду докази сплати судового збору у сумі 94531,12 грн і докази відправки апеляційної скарги з додатками ОСОБА_1 у паперовій формі листом з описом вкладення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню в касаційному порядку.

Суддя Ю. ПАРУСНІКОВ