ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

30 липня 2024 року м. Черкаси справа № 925/674/21(925/734/24)

Господарський суд Черкаської області у складі судді Чевгуза О.В., розглянувши зауваження позивача щодо протоколу судового засідання

у справі за позовом Фізичної особи - підприємця Мельника Олександра Григоровича

до Приватного акціонерного товариства «Черкасирибгосп»

треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача

1) Черкаська обласна військова адміністрація

2) Червонослобідська сільська рада

про визнання дій протиправними, скасування рішення про державну реєстрацію припинення іншого речового права та визнання права постійного користування земельною ділянкою,

без виклику представників сторін,

ВСТАНОВИВ:

Господарським судом Черкаської області розглядається справа за позовом Фізичної особи - підприємця Мельника Олександра Григоровича про визнання дій боржника Приватного акціонерного товариства «Черкасирибгосп» протиправними, скасування рішення про державну реєстрацію припинення іншого речового права та визнання права постійного користування земельною ділянкою.

Позивач із використанням підсистеми «Електронний суд» подав до суду зауваження з приводу неповноти або неправильності технічного запису або відомостей, вміщених у протоколі судового засідання. У прохальній частині позивач просить доповнити протокол судового засідання № 3145195 від 23.07.2024 у справі № 925/674/21(925/734/24) вказівкою на процесуальний статус прокурора (позивач, відповідач, третя особа чи представник учасника справи), а також вказівкою на підставу, з якої суд допустив прокурора до участі в даній справі.

Обґрунтовуючи зауваження на протокол судового засідання, позивач зазначає, що вважає його не повним з таких підстав.

Всупереч п. 3 ч. 1 ст. 223 Господарського процесуального кодексу України (ГПК України) в протоколі не зазначені імена (найменування) сторін та інших учасників справи, натомість зазначений як особа, яка бере участь у справі, представник прокуратури.

У протоколі зафіксовано, що представник прокуратури висловлював свою позицію щодо процесуальних питань, а судом ця позиція була врахована. Відповідно до ч. 1 ст. 45 ГПК України сторонами в судовому процесі є позивач та відповідач. У справі Фізична особа - підприємець Мельник Олександр Григорович є позивачем, ПрАТ «Черкасирибгосп» - відповідачем. Крім того ухвалою суду від 10.06.2024 були залучені до участі у справі треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: Черкаська обласна військова адміністрація та Червонослобідська сільська рада Черкаської області. Прокуратура до участі в даній справі не залучалась, заява прокурора про вступ в справу в порядку ч. 3 ст. 53 ГПК України, з обґрунтуваннями в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту із зазначенням визначених законом підстав для вступу в справу прокурора в матеріалах справи відсутня.

Прокурор в ході підготовчого судового засідання висловлював свою думку з процесуальних питань, тобто користувався процесуальними повноваженнями сторони процесу, що, на думку позивача, означає, що судом були підтверджені підстави для представництва прокурором інтересів держави, проте в протоколі дана інформація не відображена взагалі. Зокрема в протоколі відсутні відомості про те, що суд з`ясовував підстави для участі в даному підготовчому судовому засіданні прокурора, та що прокурор якимось чином обґрунтовував наявність таких підстав. Згідно з правовою позицією ЄСПЛ, оскільки прокурор, висловлюючи думку з процесуального питання, займає одну зі сторін спору, його участь може створювати для сторони відчуття нерівності (рішення у справі Kress v. France).

Відповідно до положень статті 8 Господарського процесуального кодексу України розгляд справ у господарських судах проводиться усно і відкрито, крім випадків, передбачених цим Кодексом. Будь-яка особа має право бути присутньою у відкритому судовому засіданні. Від особи, яка бажає бути присутньою у судовому засіданні, забороняється вимагати будь-які документи, крім документа, що посвідчує особу. Особи, які бажають бути присутніми у судовому засіданні, допускаються до зали судових засідань до початку судового засідання або під час перерви. Суд під час розгляду справи в судовому засіданні здійснює повне фіксування його перебігу за допомогою відео- та (або) звукозаписувального технічного засобу, крім випадків, передбачених цим Кодексом. Порядок такого фіксування встановлюється цим Кодексом. Офіційним записом судового засідання є лише технічний запис, здійснений судом у порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно з ч. 1 - 5 ст. 222 ГПК України суд під час судового розгляду справи здійснює повне фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу в порядку, передбаченому Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів). За заявою будь-кого з учасників справи або за ініціативою суду повне фіксування судового засідання здійснюється за допомогою відеозаписувального технічного засобу (за наявності в суді технічної можливості та за відсутності заперечень з боку будь-кого з учасників судового процесу). Фіксування судового засідання технічними засобами здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою технічного засобу не здійснюється. Повне або часткове відтворення технічного запису судового засідання здійснюється на вимогу учасника справи або за ініціативою суду. Технічний запис судового засідання є додатком до протоколу судового засідання і після закінчення судового засідання приєднується до матеріалів справи. Порядок зберігання технічного запису судового засідання визначається Положенням про Єдину інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Відповідно до ч. 1 - 3 ст. 223 ГПК України у судовому засіданні секретар забезпечує ведення протоколу судового засідання. У протоколі судового засідання зазначаються такі відомості: 1) рік, місяць, число і місце судового засідання; 2) найменування суду, який розглядає справу, прізвище та ініціали судді, секретаря судового засідання; 3) справа, що розглядається, імена (найменування) сторін та інших учасників справи; 4) порядковий номер вчинення процесуальної дії; 5) назва процесуальної дії; 6) час вчинення процесуальної дії; 7) ухвали суду, постановлені в судовому засіданні, не виходячи до нарадчої кімнати; 8) інші відомості, визначені цим Кодексом. Протокол судового засідання ведеться секретарем судового засідання та підписується ним невідкладно, але не пізніше наступного дня після судового засідання, і приєднується до справи.

Процесуальними гарантіями законності та об`єктивності технічного запису судового засідання і протоколу судового засідання є право осіб, які беруть участь у справі, ознайомитися з технічним записом та протоколом.

Протягом п`яти днів з дня підписання протоколу у справі особи, які беруть участь у справі, мають право подати до суду письмові зауваження з приводу неповноти або неправильності технічного запису або відомостей вміщених у протоколі судового засідання.

Неповнота запису це не відображення в записі усіх обставин, що відбувалися в судовому засіданні, а також відсутність відомостей, передбачених процесуальним законом. Неповнота може бути зумовлена несвоєчасним записом, неправильним використанням записуючого комплексу, випадковим знищенням частини запису.

Неправильність запису це відображення відомостей не в тій послідовності та не в тому порядку, в якій передбачає закон чи запис відомостей, які не відповідають дійсності. Наприклад, неправильний запис прізвищ учасників процесу (коли пояснення одного учасника фіксуються як пояснення іншого), помилка в даті запису тощо.

Суд, ознайомившись протоколом судового засідання від 23.07.2024, дійшов висновку про відсутність неповноти та неправильності записів, або відомостей у протоколі судового засідання.

При цьому суд зазначає, що Конституцією України встановлено у числі основних засад судочинства повне фіксування його технічними засобами.

Фіксування судового засідання є важливою гарантією його законності і дозволяє відтворити весь або частини процесу.

Фіксування судового процесу технічними засобами це технічний запис судового засідання за допомогою комплексу з фіксування судового процесу, що включає в себе створення аудіофонограми судового засідання. Саме фонограма судового засідання в повній мірі відображає хід судового засідання, усі репліки, пояснення та твердження учасників судового процесу.

За таких обставин, фіксування процесу полягає у сукупності цих двох засобів фіксування: протокол судового засідання відображає у хронологічному порядку процесуальні дії, які проводилися у судовому засіданні, а технічний запис містить інформацію про їх зміст.

Фіксація судового процесу у справі здійснювалася відповідно до Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи за допомогою підсистеми відеоконференцзв`язку: vkz.court.gov.ua.

Протокол судового засідання від 23.07.2024 містить відомості про участь (як видно з протоколу представники учасників справи не з`явилися) (найменування) сторін та інших осіб, що беруть участь у справі, що відповідає вимогам ст. 223 ГПК України щодо ведення протоколу судового засідання та присутність представника прокуратури.

Суд звертає увагу, що зауваження позивача на протокол судового засідання фактично зводяться до незгоди участі прокурора у судовому засіданні без підтвердження судом підстав для представництва та користування процесуальними правами, що не може вважатися зауваженням у розумінні статті 224 ГПК України.

Оскільки, при веденні протоколу судового засідання дотримані норми процесуального закону, які регламентують ведення протоколу судового засідання, суд дійшов висновку про відсутність підстав для врахування зауважень до протоколу судового засідання.

Суд зазначає, що прокурор із заявою про вступ у справу не звертався.

Проте, суд вважає за необхідне зазначити, що справа № 925/734/24 розглядається в межах справи № 925/674/21 про банкрутство Приватного акціонерного товариства «Черкасирибгосп», у розгляді якої приймали участь представники Черкаської обласної прокуратури.

З огляду на викладене, відповідно до вимог частини другої статті 224 ГПК України, суд відхиляє зауваження позивача до протоколу судового засідання від 23.07.2024 у справі № 925/674/21(925/734/24).

Керуючись ст. 223, 224, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

Відхилити зауваження Фізичної особи - підприємця Мельника Олександра Григоровича на протокол судового засідання від 23.07.2024 у справі № 925/674/21(925/734/24).

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і не може бути оскаржена окремо від рішення суду.

Суддя О.В. Чевгуз