ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

05.08.2024м. ДніпроСправа № 904/2867/24
за заявою ОСОБА_1 , м. Кривий Ріг Дніпропетровської області

про визнання неплатоспроможним

Суддя Мартинюк С.В.

за участю секретаря судового засідання Ільєнко В.Ю.

Представники:

Від заявника: не з`явився.

Арбітражний керуючий: не з`явився.

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Господарського суду Дніпропетровської області із заявою про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність фізичної особи на підставі ст. 116 Кодексу України з процедур банкрутства.

Ухвалою господарського суду від 03.07.2024 заяву ОСОБА_1 про порушення провадження у справі про неплатоспроможність фізичної особи залишено без руху. Запропоновано заявнику протягом десяти днів з дня вручення ухвали суду усунути недоліки заяви.

09.07.2024 до суду від ОСОБА_1 надійшла заява про усунення недоліків з додатками на виконання вимог ухвали господарського суду від 03.07.2024.

Ухвалою господарського суду від 11.07.2024 прийнято до розгляду заяву фізичної особи ОСОБА_1 про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність. Призначено підготовче засідання суду на 29.07.2024.

Ухвалою господарського суду від 29.07.2024 відкладено підготовче засідання з розгляду заяви фізичної особи ОСОБА_1 про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність на 05.08.2024. Повторно визнати явку фізичної особи ОСОБА_1 - обов`язковою, про що її повідомити цією ухвалою.

05.08.2024 до суду через систему "Електронний суд" від боржника надійшло клопотання про відкладення судового засідання. В обґрунтування поданого клопотання боржник посилається на введення військового стану відповідно до Указу Президента України від 24.02.2022 №64/2022.

Розглянувши клопотання боржника про відкладення судового засідання, господарський суд відмовляє у його задоволенні виходячи з наступного.

За змістом пунктів 1, 2 статті 202 Господарського процесуального кодексу України, суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку в зв`язку з неявкою в судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про направлення йому ухвали з повідомленням про дату, час і місце судового засідання, або у зв`язку з першою неявкою в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

Відповідно до Указу Президента України від 24.02.2022 №64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні" введений в Україні воєнний стан із 05:30 год. 24.02.2022 строком на 30 діб та неодноразово був продовжений, тобто, воєнний стан в країні почався з 24.02.2022.

Проте боржником не надано жодних доказів того як саме воєнний стан спричинив об`єктивні перешкоди щодо здійснення участі у судових засіданнях 29.07.2024 і 05.08.2024 та не наведено поважних обставин, які не залежали від волевиявлення боржника та пов`язані з дійсними істотними перешкодами та труднощами, що перешкоджали боржнику. Саме по собі посилання на військовий стан не свідчить про наявність перешкод щодо участі у судових засіданняї без пояснення та надання доказів того, яким чином введення воєнного стану перешкодило боржнику забезпечити участь у судових засідання 29.07.2024 та 05.08.2024, зокрема в режимі відеоконфернцзв`язку.

Враховуючи вищевикладене, беручи до уваги факт неявки в призначене судове засідання боржника, який був належним чином повідомлений про дату, час і місце розгляду справи та ненадання доказів поважності причин неявки у призначене судове засідання, суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для задоволення клопотання та відкладення судового засідання у справі.

Боржник у підготовче засідання суду не з`явився, про причини неявки суд не повідомив.

Дослідивши матеріали справи, господарський суд встановив наступне.

Відповідно вимог частини 1 статті 2 Кодексу України з процедур банкрутства провадження у справах про банкрутство регулюється самим Кодексом, Господарським процесуальним кодексом України, іншими законами України.

Згідно зі статтею 14 Господарського процесуального кодексу України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно зі статтею 46 Господарського процесуального кодексу України сторони користуються рівними процесуальними правами. Крім прав та обов`язків, визначених у статті 42 цього Кодексу, сторони (позивачі та відповідачі) також мають ще коло прав і обов`язків, передбачених статтею 46 Господарського процесуального кодексу України.

Одним із прав, які надаються учасникам справи, є право брати участь в судовому засіданні, якщо інше не визначено законом (пункт 2 частини першої статті 42 Господарського процесуального кодексу України). Однак, це право не є абсолютним, оскільки учасники зобов`язані з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою (пункт 3 частини другої статті 42 Господарського процесуального кодексу України).

Відповідно до частини першої статті 120 Господарського процесуального кодексу України суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою.

Крім того, за змістом частини третьої статті 196 Господарського процесуального кодексу України учасник справи може відмовитися від свого права брати участь в судовому засіданні, заявивши клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Відтак, учасник справи має право:

а) брати участь в судових засіданнях (особисто або через представника);

б) не брати участі в судових засіданнях, подавши клопотання про розгляд справи за його відсутності, крім випадків, коли суд визнав явку учасника обов`язковою.

Аналіз зазначених норм процесуального права свідчить про те, що учасник справи не може відмовитися від свого права на участь в судових засіданнях за принципом мовчання, його волевиявлення щодо цього має бути формалізовано.

Саме до наведених вище правових висновків дійшов Верховний суд у складі Об`єднаної палати касаційного господарського суду у постанові від 18.11.2022 по справі №905/458/21.

В контексті викладеного суд зазначає, що право на судовий захист не є абсолютним, та судовому захисту не підлягає право, яким особа зловживає.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 07.07.1989 у справі Alimentaria Sanders S.A. v. Spain, заява № 11681/85, зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Ініціювавши судовий розгляд справи, позивач насамперед повинен активно використовувати визначені законом процесуальні права, здійснювати їх з метою, з якою такі права надано. Реалізація особою процесуальних прав невіддільна від виконання нею процесуального обов`язку щодо сприяння встановленню в судовому процесі дійсних обставин у справі з метою отримання правосудного судового рішення. На цьому акцентувала увагу Велика Палата Верховного Суду у постанові від 12 січня 2023 року по справі №9901/278/21.

Разом з цим у разі, якщо позивач не з`явився в судове засідання, однак, повідомив суду інформацію про причини своє неявки, суд має здійснити оцінку поважності таких причин. За відсутності такого повідомлення суд приймає рішення про залишення заяви без розгляду.

Питання поважності причин є оціночним та залежить від доказів, якими підтверджуються відповідні обставини. Поважними причинами є лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, пов`язуються з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне вчинення певної процесуальної дії.

Суд зазначає, що ухвалами Господарського суду Дніпропетровської області від 11.07.2024 та 29.07.2024 явку боржника визнано обов`язковою.

У призначені судові засідання боржник не з`являвся, та не повідомв суд про поважні причини, які ускладнюють (унеможливлюють) явку у підготовче засідання.

Основними засадами (принципами) господарського судочинства є, зокрема, обов`язковість судового рішення (пункт 5 частини 3 статті 2 ГПК України), а отже, ОСОБА_1 повинен виконувати покладений на неї обов`язок неухильно, дотримуватись вимог суду та чинного законодавства в частині обов`язкової явки в судове засідання.

Відповідно до приписів частин 7, 8 статті 123, статті 124, частини 8 статті 126 КУзПБ право на процедуру неплатоспроможності та отримання відповідних пільг має лише добросовісний боржник (фізична особа).

Особиста явка боржника у судове засідання для з`ясування його особи та наміру, що останній дійсно бажає застосування до нього передбачених законодавством обмежень у процедурі неплатоспроможності, є обов`язковою. Задля уникнення зловживання іншими особами (наприклад колекторними організаціями) виникнення у боржника обмеження правосуб`єктності, суд має впевнитися, що саме ця особа бажає прийняти участь у справі про неплатоспроможність.

Неявка заявника, перешкоджає виконанню завдань підготовчого засідання, всебічному, повному та об`єктивному встановленню обставин справи, оскільки перешкоджає суду здійснити ідентифікацію заявниці, встановити її особу і дійсні наміри пройти судові процедури неплатоспроможності, повно і всебічно з`ясувати наявність підстав для відкриття провадження у справі про неплатоспроможність. Вказані дії суду є неможливими без особистої участі ОСОБА_1 у судовому засіданні, без з`ясування особистості боржниці суд позбавлений можливості відкрити провадження у справі про неплатоспроможність.

При цьому, встановлення особи боржниці та роз`яснення їй наслідків введення процедури реструктуризації боргів є невід`ємною частиною розгляду заяви про відкриття провадження у підготовчому засіданні з огляду на специфіку проведення відповідних судових процедур, які включають в себе, у тому числі, допуск арбітражного керуючого до майна заявниці з метою проведення інвентаризації та визначення його вартості.

З наведеного слідує, що хоча представник і наділений відповідними правами щодо представництва ОСОБА_1 у підготовчому засіданні, проте, не може безумовно замінювати собою заявника, оскільки провадження у справі про неплатоспроможність відкривається (у разі наявності підстав) не щодо представника, а щодо самої фізичної особи.

Враховуючи зазначене, попри те, що у ОСОБА_1 наявний представник, заявника не звільняється від покладеного на нього обов`язку неухильно дотримуватись вимог суду та чинного законодавства.

Варто зазначити, що у справах про банкрутство фізичних осіб заява про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність подається самим боржником (частина 1 статті 116 Кодексу України з процедур банкрутства).

Окрім того, господарський суд має право за вмотивованим клопотанням сторін у справі про неплатоспроможність чи за своєю ініціативою вжити заходів для забезпечення вимог кредиторів у вигляді заборони виїзду боржника за кордон (статті 118 Кодексу України з процедур банкрутства).

Аналіз вищенаведених положень Кодексу України з процедур банкрутства дає підстави для висновку про те, що на етапі ініціювання відкриття провадження у справі про банкрутство фізичної особи, та як наслідок, вирішення питання про наявність чи відсутність підстав для вжиття заходів для забезпечення вимог кредиторів обов`язкова особиста присутність боржника у підготовчому засіданні.

Аналогічний висновок міститься в постанові Верховного Суду від 08.11.2023 у справі №926/1402-б/23.

Системний аналіз змісту частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України свідчить про те, що процесуальним наслідком неявки позивача в судове засідання є залишення позову без розгляду.

Правова позиція Верховного Суду у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду (постанова від 18.11.2022 по справі №905/458/21) зазначає, що норми, закріплені у частині четвертій статті 202 та у пункті 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України, за методом правового регулювання є імперативними, що означає те, що відповідно до цих норм процесуального права у разі неявки позивача в судове засідання за умови, що він був належним чином повідомлений про час і місце судового засідання, не повідомив суд про причини його неявки та не надав суду заяви про розгляд справи за його відсутності, суд має імперативний процесуальний обов`язок залишити позов без розгляду.

З огляду на наведене, суд вважає за необхідне залишити без розгляду заяву ОСОБА_1 про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність.

Керуючись статтями 202, 226, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, ст.ст. 117, 119 Кодексу України з процедур банкрутства, суд

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 ) про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили 05.08.2024 та може бути оскаржена в порядку та строки встановлені ст.ст. 255, 256, 257 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст ухвали складено - 07.08.2024.

Суддя С.В. Мартинюк