ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"31" липня 2024 р. Справа№ 910/19136/23

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Андрієнка В.В.

суддів: Шапрана В.В.

Буравльова С.І.

секретар судового засідання - Сергієнко-Колодій В.В.

учасники справи:

від позивача: Сєркова С.Г.

від відповідача: Мізернюк Н.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Промагробуд-Р"

на рішення Господарського суду міста Києва від 03.05.2024

у справі №910/19136/23 (суддя Ващенко Т.М.)

за позовом Приватного акціонерного товариства "МХП"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Промагробуд-Р"

про стягнення 301 328,00 грн

УСТАНОВИВ:

Приватне акціонерне товариство "МХП" звернулось до Господарського суду міста Києва з позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю "Промагробуд-Р" про стягнення 301 328,00 грн штрафу за порушення строків виконання робіт за договором підряду в капітальному будівництві № БА15 від 09.09.2021.

Рішенням Господарського суду міста Києва від 03.05.2024 у справі №910/19136/23 позов задоволено повністю. Стягнуто з Товариства з обмеженою відповідальністю "Промагробуд-Р" на користь Приватного акціонерного товариства "МХП" 301 328 (триста одну тисячу триста двадцять вісім) грн 00 коп. штрафу та 2 684 (дві тисячі шістсот вісімдесят чотири) грн 00 коп. судового збору.

Рішення обґрунтовано зокрема тим, що судом установлено факт порушення відповідачем строків виконання робіт за договором підряду в капітальному будівництві № БА15 від 09.09.2021. Крім того відповідачем на надано жодних доказів звернення до позивача із будь-якими повідомленнями про наявність підстав для несвоєчасного виконання робіт або притримання результатів виконаних робіт у зв`язку із невиконанням позивачем своїх зобов`язань за Договором. Судом при цьому установлено відсутність у матеріалах справи і доказів наявності об`єктивних обставин, що не залежали від сторін, які вплинули на строк виконання відповідачем зобов`язань за Договором в частині строків виконання робіт.

Не погодившись з прийнятим рішенням, Товариство з обмеженою відповідальністю "Промагробуд-Р" подало апеляційну скаргу, у якій просило відкрити апеляційне провадження та призначити справу до розгляду. Розглянути апеляційну скаргу у судовому засіданні з повідомленням (викликом) учасників справи. Скасувати рішення Господарського суду м. Києва від 03.05.2024 у справі № 910/19136/23 та ухвалити нове рішення, яким зменшити суму штрафу заявленого позивачем до стягнення до 60 265,60 грн (шістдесят тисяч двісті шістдесят п`ять грн 60 коп.), судові витрати покласти на позивача.

Апеляційна скарга зокрема, обґрунтована тим, що на думку апелянта, ураховуючи положення діючого законодавства, з огляду на всі фактичні обставини справи, ураховуючи важливість збереження господарської діяльності відповідача, приймаючи до уваги відсутність доказів, які б свідчили про погіршення фінансового стану, ускладнення в господарській діяльності чи завдання позивачу збитків саме в результаті порушення відповідачем умов договору підряду, відсутність в діях відповідача прямого умислу, спрямованого на порушення зобов`язання, виконання зобов`язання відповідачем шляхом передачі об`єкта будівництва позивачу без зауважень шляхом підписання актів приймання будівельних робіт, наявність прострочення оплати позивачем прийнятих будівельних робіт ,припадання строку завершення будівництва вже після запровадження в Україні воєнного стану, а тому вимоги ст. 233 ГК України, ст. 551 ЦК України давало суду першої інстанції всі підстави дійти висновку про наявність правових підстав для зменшення розміру заявленої позивачем до стягнення суми штрафу, що збалансувало б майнові інтереси обох сторін.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 10.06.2024 клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "Промагробуд-Р" про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення Господарського суду міста Києва від 03.05.2024 у справі №910/19136/23 задоволено, поновлено пропущений строк на апеляційне оскарження, зупинено дію рішення Господарського суду міста Києва від 03.05.2024 у справі №910/19136/23, відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "Промагробуд-Р" на рішення Господарського суду міста Києва від 03.05.2024 у справі №910/19136/23, розгляд апеляційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "Промагробуд-Р" на рішення Господарського суду міста Києва від 03.05.2024 у справі №910/19136/23 призначено на 26.06.2024.

20.06.2024 через систему «Електронний суд» був поданий відзив на апеляційну скаргу від позивача у якому він просив суд рішення залишити без змін, а апеляційну скаргу - без задоволення.

26.06.2024 у судовому засіданні було оголошено перерву до 24.07.2024.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 24.07.2024 відкладено розгляд справи на 31.07.2024.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 275 ГПК України, суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.

Статтею 276 ГПК України визначено, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Судом установлено, що 09.09.2021 між позивачем (МХП) та відповідачем (Контрагент) було укладено договір підряду в капітальному будівництві № БА 15 (далі - Договір), відповідно до п. 1.1. якого відповідач зобов`язався у встановлені строки за завданням МХП виконати будівельно-монтажні роботи (в подальшому - Роботи), зазначені в Додатках до Договору, а МХП - прийняти та оплатити зазначені Роботи.

Невід`ємними частинами Договору, які визначають зобов`язання Сторін та регулюють його окремі положення, є Додатки №№ 1-9 до договору.

Відповідно до п. 1 Додатку 2 до Договору його предметом є виконання робіт з будівництва залізобетонних доріг і площадок розвороту) на об`єкті: "Нове будівництво дільниці з виробництва органічних добрив на землях Тульчинської міської ради (за межами населеного пункту), Вінницької області".

Відповідно до Додатку 3 до Договору договірна ціна на будівництво "Влаштування залізобетонних доріг та площадок (під`їзної та внутрішньо-майданчикових залізобетонних доріг і площадок розвороту) на об`єкті "Нове будівництво дільниці з виробництва органічних добрив на землях Тульчинської міської ради (за межами населеного пункту) Вінницької області" що здійснюється у 2021 році склала 10 320 000,00 (десять мільйонів триста двадцять тисяч) гривень, дана ціна Договору також стверджується Сторонами відповідно п. 5 Додатку 2 до Договору: Загальна вартість (ціна) Договору не перевищує 10 320 000,00 (десять мільйонів триста двадцять тисяч гривень 00 коп.) з урахуванням ПДВ 1 720 000,00 грн. На момент укладення Договору вартість замовлених робіт складає 10 320 000,00 (десять мільйонів триста двадцять тисяч гривень 00 коп.) з урахуванням ПДВ.

У Додатку 4 до Договору сторони погодили графік виконання робіт, а саме: Календарні дні (30 днів) з дати підписання акт приймання-передачі проекту (технічної документації), акту приймання-передачі будівельного майданчика та сплати авансового платежу.

Пунктом 4 Додатку 2 Договору визначено, що відповідно до умов Договору МХП здійснює оплату робіт шляхом перерахування на поточний банківський рахунок Контрагента у наступному порядку: авансового платежу в розмірі 30% від вартості замовлених робіт протягом 5 банківських днів з дати підписання Договору (в т.ч. додатків до нього).

На виконання вищевказаних умов Договору 10.09.2021 позивач перерахував авансовий платіж у розмірі 3 096 000,00 грн платіжним дорученням № від 10.09.2021.

09.09.2021 позивач передав відповідно до Акту приймання-передачі проект (технічну документацію), а також будівельний майданчик, що підтверджується підписаним обома Сторонами додатками 6, 9 до Договору.

Пунктом 9.2. Додатку №1 установлено, що Договір, додаткова угода починає діяти з моменту (дати) його підписання сторонами або їх представниками, скріплені печатками (за наявності) і діє до припинення Договору за ініціативою сторін або однієї із сторін згідно умов Договору та додатків до нього, але у будь-якому випадку до повного виконання Сторонами взятих на себе зобов`язань. Сторони на підставі ст. 631 ЦКУ можуть вказати у договорі, що умови такого договору застосовуються до відносин, які виникли з визначеної сторонами дати.

Пунктом 9.3. Додатку №1 передбачено, що дата набрання чинності договору, додаткових угод до нього, визначається як дата його підписання сторонами. Якщо хата підписання вказана під підписами Сторін та у колонтитулі договору поруч з номером, то дата набрання чинності договором відповідає більш пізній даті, якщо не вказана під підписами Сторін - відповідає даті договору, що вказана в колонтитулі договору поруч з номером. Дата набрання чинності додатком відповідає даті набрання чинності Договором або додатковою угодою, до якої він складений.

23.06.2022 між сторонами було укладено додаткову угоду №3 до договору підряду в капітальному будівництві №БА 15 від 09.09.2021, щодо зміни частини (залишку) договірної ціни шляхом викладення Додатку №3 до договору договірна ціна на будівництво "Влаштування залізобетонних доріг та площадок (Лот №4 під`їзної та внутрішньо- майданчикових залізобетонних доріг і площадок розвороту) на об`єкті "Нове будівництво дільниці з виробництва органічних добрив на землях Тульчинської міської ради (за межами населеного пункту) Вінницької області" у редакції відповідно до додатку до даної угоди складає 6 026 550,16 (шість мільйонів двадцять шість тисяч п`ятсот п`ятдесят гривень 16 коп. в т.ч. ПДВ і установлено обмеження загальної вартості Договору у розмірі 11 838 094,40 грн з ПДВ.

Додатковою угодою №4 від 27.06.2022 сторони виклали Додаток 4 (Графік виконання робіт) у новій редакції, відповідно до якої установили строк 40 днів з моменту підписання додаткової угоди №4. Отже, кінцевим строком виконання Договору було 06.08.2022.

Додатковою угодою №5 від 14.07.2022 до Договору сторони змінили п. 1 Додатку №2 та визначили, що предметом Договору є виконання робіт з будівництва залізобетонних доріг та площадок (під`їзної та внутрішньо-майданчикових залізобетонних доріг і площадок розвороту) на об`єкті "Нове будівництво майданчика для зберігання суміші органічної від утримання курчат-бройлерів на землях Тульчинської міської ради (за межами населеного пункту с. Ульянівки) Вінницької області", а також внесено зміни в пунктів 2, 4 Додатку №2 до Договору та узгоджено інший порядку здійснення оплати робіт.

Пунктом 6.2. Договору сторони погодили, що у разі неналежного виконання зобов`язань, передбачених Договором, Контрагент за кожне зобов`язання, виконане не належним чином, зобов`язаний сплатити штраф у розмірі 5,0% від загальної вартості додатку до договору, в якому вказане зобов`язання, що виконане неналежним чином. У разі прострочення належного виконання зобов`язання більше ніж на 10 календарних днів, Контрагент зобов`язаний спалити штраф у розмірі 5,0% від загальної вартості додатку до договору , в якому вказано зобов`язання, що виконане неналежним чином та з 11 календарного дня МХП має право відмовитися від Договору, що не звільняє Контрагента від необхідності оплати штрафних санкцій.

Позивач вказує, що відповідачем всі роботи, визначені відповідно додатком 3 до Договору, виконані не були. Частково виконані роботи були прийняті позивачем відповідно до довідки про вартість виконаних будівельних робіт від 23.12.2021 з початку будівництва по звітний місяць включно на суму 7 816 139,04 грн.

24.08.2022 позивач звернувся до відповідача з претензією №1 до щодо невиконання робіт за договором підряду в капітальному будівництві №БА 15 та додаткової угоди №1 з вимогою про сплату неустойки на суму 301 327,51 грн за Договором.

У зв`язку із порушеннями строків виконання зобов`язань по іншим договорам підряду у капітальному будівництві із ТОВ "Промагробуд-Р", ПрАТ "МХП" було направлено відповідні претензії про сплату неустойки в загальному розмірі 1 043 267,81 грн.

У відповідь на претензію №79 ВБ щодо невиконання робіт за Договором відповідач листом №14/11/22 визнав факт порушення ним строків виконання робіт та просив зменшити розмір штрафу до 300 000,00 грн.

05.12.2022 сторони підписали фінальні акти виконаних робіт, з яких слідує, що відповідачем прострочено строки виконання робіт за Додатковою угодою №4 від 27.06.2022 до Договору на 120 днів.

У зв`язку з цим позивачем нараховано та пред`явлено до стягнення з відповідача штраф на підставі п. 6.2. Договору в загальному розмірі 301 328,00 грн.

Зобов`язанням, згідно зі ст. 509 Цивільного кодексу України, є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Згідно зі ст. 11 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки; підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.

Частиною 1 ст.626 ЦК України визначено, що договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Згідно зі ст. 628 ЦК України зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

Укладений між сторонами Договір за своєю правовою природою є договором будівельного підряду.

Відповідно до ст. 875 ЦК України за договором будівельного підряду підрядник зобов`язується збудувати і здати у встановлений строк об`єкт або виконати інші будівельні роботи відповідно до проектно-кошторисної документації, а замовник зобов`язується надати підрядникові будівельний майданчик (фронт робіт), передати затверджену проектно-кошторисну документацію, якщо цей обов`язок не покладається на підрядника, прийняти об`єкт або закінчені будівельні роботи та оплатити їх. Договір будівельного підряду укладається на проведення нового будівництва, капітального ремонту, реконструкції (технічного переоснащення) підприємств, будівель (зокрема житлових будинків), споруд, виконання монтажних, пусконалагоджувальних та інших робіт, нерозривно пов`язаних з місцезнаходженням об`єкта. До договору будівельного підряду застосовуються положення цього Кодексу, якщо інше не установлено законом.

Статтею 879 ЦК України передбачено, що матеріально-технічне забезпечення будівництва покладається на підрядника, якщо інше не установлено договором будівельного підряду. Договором на замовника може бути покладений обов`язок сприяти підрядникові у забезпеченні будівництва водопостачанням, електроенергією тощо, а також у наданні інших послуг. Підрядник, який зобов`язаний здійснювати матеріально-технічне забезпечення будівництва, несе ризик неможливості використання наданого ним матеріалу (деталей, конструкцій) або устаткування без погіршення якості робіт. У разі неможливості використання матеріалу (деталей, конструкцій) або устаткування, наданого замовником, без погіршення якості виконуваних робіт підрядник має право відмовитися від договору та вимагати від замовника сплати ціни робіт пропорційно їх виконаній частині, а також відшкодування збитків, не покритих цією сумою. Оплата робіт провадиться після прийняття замовником збудованого об`єкта (виконаних робіт), якщо інший порядок розрахунків не встановлений за погодженням сторін. У разі руйнування або пошкодження об`єкта будівництва внаслідок непереборної сили до спливу установленого договором будівельного підряду строку здачі об`єкта, а також у разі неможливості завершити будівництво (будівельні роботи) з інших причин, що не залежать від замовника, підрядник не має права вимагати від замовника плату за роботу або оплату витрат, якщо інше не установлено договором. У разі необхідності консервації будівництва з незалежних від сторін обставин замовник зобов`язаний оплатити підрядникові виконані до консервації роботи та відшкодувати йому витрати, пов`язані з консервацією.

Згідно зі ст. 883 ЦК України підрядник відповідає за недоліки збудованого об`єкта, за прострочення передання його замовникові та за інші порушення договору (за недосягнення проектної потужності, інших запроектованих показників тощо), якщо не доведе, що ці порушення сталися не з його вини. За невиконання або неналежне виконання обов`язків за договором будівельного підряду підрядник сплачує неустойку, встановлену договором або законом, та відшкодовує збитки в повному обсязі. Суми неустойки (пені), сплачені підрядником за порушення строків виконання окремих робіт, повертаються підрядникові у разі закінчення всіх робіт до установленого договором граничного терміну.

Відповідно до ч. 1 ст. 846 ЦК України строки виконання роботи або її окремих етапів встановлюються у договорі підряду.

Пунктом 6.2. Договору сторони погодили, що у разі неналежного виконання зобов`язань, передбачених Договором, Контрагент за кожне зобов`язання, виконане не належним чином, зобов`язаний сплатити штраф у розмірі 5,0% від загальної вартості додатку до договору, в якому вказане зобов`язання, що виконане неналежним чином. У разі прострочення належного виконання зобов`язання більше ніж на 10 календарних днів, Контрагент зобов`язаний спалити штраф у розмірі 5,0% від загальної вартості додатку до договору , в якому вказано зобов`язання, що виконане неналежним чином та з 11 календарного дня МХП має право відмовитися від Договору, що не звільняє Контрагента від необхідності оплати штрафних санкцій.

Частиною 1 ст. 546 ЦК України установлено, що виконання зобов`язання, зокрема, може забезпечуватися неустойкою.

Право на неустойку виникає незалежно від наявності у кредитора збитків, завданих невиконанням або неналежним виконанням зобов`язання (ч. 1 ст. 550 ЦК України).

Частиною 1 ст. 552 ЦК України установлено, що сплата (передання) неустойки не звільняє боржника від виконання свого обов`язку в натурі.

Приписами ст. 230 ГК України установлено, що штрафними санкціями у цьому Кодексі визнаються господарські санкції у вигляді грошової суми (неустойка, штраф, пеня), яку учасник господарських відносин зобов`язаний сплатити у разі порушення ним правил здійснення господарської діяльності, невиконання або неналежного виконання господарського зобов`язання.

За змістом ст. 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, яке боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.

З огляду на вищевикладене, колегія суддів погоджується з висновком місцевого господарського суду про обґрунтованість позовних вимог в частині стягнення з відповідача на користь позивача 301 328,00 грн штрафу за порушення строків виконання робіт за договором підряду в капітальному будівництві № БА15 від 09.09.2021.

Обґрунтовуючи вимоги апеляційної скарги, відповідач посилається на те, що ураховуючи положення чинного законодавства, з огляду на всі фактичні обставини справи, ураховуючи важливість збереження господарської діяльності відповідача, приймаючи до уваги відсутність доказів, які б свідчили про погіршення фінансового стану, ускладнення в господарській діяльності чи завдання позивачу збитків саме в результаті порушення відповідачем умов договору підряду, відсутність в діях відповідача прямого умислу, спрямованого на порушення зобов`язання, виконання зобов`язання відповідачем шляхом передачі об`єкта будівництва позивачу без зауважень шляхом підписання актів приймання будівельних робіт, наявність прострочення оплати позивачем прийнятих будівельних робіт ,припадання строку завершення будівництва вже після запровадження в Україні воєнного стану, а тому вимоги ст. 233 ГК України, ст. 551 ЦК України давало суду першої інстанції всі підстави дійти висновку про наявність правових підстав для зменшення розміру заявленої позивачем до стягнення суми штрафу, що збалансувало б майнові інтереси обох сторін .

Апелянт при цьому стверджує, що з урахуванням принципів добросовісності, розумності, справедливості та пропорційності та збалансування майнових інтересів обох сторін, сума штрафу заявленого Позивачем до стягнення підлягає зменшенню до 1% за порушення Відповідачем будь-якого зобов`язання від загальної вартості додатку до договору, тобто до суми 60 265,60 грн.

Разом із тим, колегія суддів відзначає, що відповідач не звертався до місцевого господарського суду із клопотанням про зменшення розміру штрафу за порушення строків виконання робіт за договором підряду в капітальному будівництві № БА15 від 09.09.2021.

Як убачається із матеріалів справи, відповідач, зокрема у відзиві від 25.03.2024, стверджував, що «актом звірки взаємних розрахунків по Договору підряду з капітального будівництва №БА 15 від 09.09.2021 за період з 01.01.2021 по 22.08.2023, підписаного і Позивачем і Відповідачем, установлено, що станом на 22.08.2023 заборгованість на користь Відповідача склала 549 757,70 грн, що вказує на неналежне виконання Позивачем зобов`язань щодо своєчасної оплати Відповідачу прийнятих виконанням закінчених будівельно-монтажних робіт. Стягнення зазначеної заборгованості на користь Відповідача відбувається в рамках господарської справи № 911/3969/23 Господарським судом Київської області під головуванням судді Сокуренко Л.В. Факт несплати Позивачем Відповідачу зазначеної суми прийнятих виконанням без зауважень будівельних робіт потягло в подальшому і порушення строків передачі закінчених будівельних робіт з боку Відповідача, однак, вина Позивача в цьому випадку презюмується. Отже, без доведення Позивачем належними і допустимими доказами факту повного і остаточного розрахунку з Відповідачем за прийняті виконанням будівельні роботи без будь-яких зауважень, на думку Відповідача, стягнення в судовому порядку штрафу за порушення строків виконання будівельних робіт є передчасним і безпідставним. З огляду на зазначене, просимо відмовити Приватному акціонерному товариству "МХП" в задоволенні позовних вимог про стягнення штрафу в сумі 301328,00 грн за несвоєчасне виконання робіт по договору підряду з капітального будівництва №БА 15 від 09.09.2021»

За змістом ч. 3 ст. 551 ЦК України розмір неустойки може бути зменшений за рішенням суду, якщо він значно перевищує розмір збитків, та за наявності інших обставин, які мають істотне значення.

Відповідно до ч. 1 ст. 233 ГК України у разі, якщо належні до сплати штрафні санкції надмірно великі порівняно із збитками кредитора, суд має право зменшити розмір санкцій. При цьому повинно бути взято до уваги: ступінь виконання зобов`язання боржником; майновий стан сторін, які беруть участь у зобов`язанні; не лише майнові, але й інші інтереси сторін, що заслуговують на увагу.

Зі змісту зазначених норм убачається, що вирішуючи питання про зменшення розміру неустойки (штрафу, пені), яка підлягає стягненню зі сторони, що порушила зобов`язання, господарський суд повинен оцінити, чи є даний випадок винятковим, виходячи з інтересів сторін, які заслуговують на увагу; ступеню виконання зобов`язання боржником; причини (причин) неналежного виконання або невиконання зобов`язання, незначності прострочення виконання, наслідків порушення зобов`язання, невідповідності розміру стягуваної неустойки (штрафу, пені) таким наслідкам, поведінки винної особи (в тому числі вжиття чи невжиття нею заходів до виконання зобов`язання, негайне добровільне усунення нею порушення та його наслідки) тощо.

При цьому, зменшення розміру заявленого до стягнення штрафу є правом суду, за відсутності у законі переліку таких виняткових обставин, господарський суд, оцінивши надані сторонами докази та обставини справи у їх сукупності, на власний розсуд вирішує питання про наявність або відсутність у кожному конкретному випадку обставин, за яких можливе зменшення штрафу (Постанова Касаційного господарського суду Верховного Суду від 22.03.2018 у справі №911/1351/17).

Також Верховним Судом неодноразово наголошувалось, що у вирішенні судом питання про зменшення розміру заявленої до стягнення неустойки підлягають врахуванню й оцінюванню на предмет підтвердженості та обґрунтованості як ті підстави для зменшення неустойки, що прямо передбачені законом (ч. 3 ст. 551 ЦК України, ст. 233 ГК України), так і ті, які хоча й не передбачені законом, однак були заявлені як підстави для зменшення розміру неустойки та мають індивідуальний для конкретних спірних правовідносин характер.

Судова колегія наголошує, що питання зменшення розміру неустойки підлягає вирішенню господарським судом за умови надання стороною доказів на підтвердження наявності відповідних підстав.

З огляду на викладене, ураховуючи відсутність клопотання відповідача до суду першої інстанції про зменшення суми штрафу, нарахованого за порушення відповідачем договірних зобов`язань, а так само неподання до місцевого господарського суду відповідних доказів, колегія суддів не вбачає підстав для зміни або скасування частково рішення місцевого господарського суду на стадії апеляційного провадження.

Приписами статей 76, 77 Господарського процесуального кодексу України визначено, що належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Згідно зі статтями 78, 79 Господарського процесуального кодексу України достовірними є докази, створені (отримані) за відсутності впливу, спрямованого на формування хибного уявлення про обставини справи, які мають значення для справи. Наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування.

Статтею 86 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь установленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

На підставі наявних матеріалів справи колегія суддів установила, що обставини, на які посилається скаржник - Товариство з обмеженою відповідальністю "Промагробуд-Р", у розумінні статті 86 ГПК України не можуть бути підставою для зміни або скасування рішення Господарського суду міста Києва від 03.05.2024 у справі №910/19136/23, а тому апеляційна скарга не підлягає задоволенню.

Ураховуючи наведене, рішення Господарського суду міста Києва від 03.05.2024 у справі №910/19136/23 відповідає матеріалам справи, є законним та обґрунтованим, підстави, передбачені ст.ст. 277-278 ГПК України для його скасування, відсутні.

Керуючись ст. ст. 129, 267-285 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Промагробуд-Р" на рішення Господарського суду міста Києва від 03.05.2024 у справі №910/19136/23 залишити без задоволення.

2. Рішення Господарського суду міста Києва від 03.05.2024 у справі №910/19136/23 залишити без змін.

3. Поновити дію рішення Господарського суду міста Києва від 03.05.2024 у справі №910/19136/23.

4. Витрати по сплаті судового збору покласти на Товариство з обмеженою відповідальністю "Промагробуд-Р".

5. Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена до Верховного Суду у порядку та строк, передбачений ст. ст. 287-289 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст постанови складено та підписано 08.08.2024.

Головуючий суддя В.В. Андрієнко

Судді В.В. Шапран

С.І. Буравльов