УХВАЛА

29 липня 2024 року

м. Київ

cправа № 904/4699/23

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Бенедисюка І. М. (головуючого), Ємця А. А., Малашенкової Т. М.,

розглянувши клопотання Нікопольського управління захисних масивів Дніпровських водосховищ

про відстрочення виконання сплати судового збору

за касаційною скаргою Нікопольського управління захисних масивів Дніпровських водосховищ

на рішення Господарського Дніпропетровської області від 05.02.2024 та

постанову Центрального апеляційного господарського суду від 30.05.2024

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Газенергоальянс",

до Нікопольського управління захисних масивів Дніпровських водосховищ, Дніпропетровська область,

про стягнення 7 643 370,10 грн,

треті особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача: Публічне акціонерне товариство «Запоріжжяобленерго»;

Акціонерне товариство «ДТЕК Дніпровські електромережі»

Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг

та зустрічним позовом Нікопольського управління захисних масивів Дніпровських водосховищ

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Газенергоальянс"

про визнання недійсним в частині договору про постачання електричної енергії, внесення змін до договору та здійснення перерахунку,

ВСТАНОВИВ:

Верховний Суд ухвалою від 12.07.2024 залишив без руху касаційну скаргу Нікопольського управління захисних масивів Дніпровських водосховищ (далі - Управління, заявник) на підставі частини 2 статті 292 Господарського процесуального кодексу України, із наданням скаржнику строку, що не перевищує десять днів з дня вручення ухвали, для усунення недоліків, шляхом подання до суду документа, що підтверджує сплату судового збору у встановленому порядку та розмірі, а саме - у сумі 203 851,52 грн.

Скаржнику роз`яснено наслідки невиконання ухвали Верховного Суду від 12.07.2024, передбачені частиною 4 статті 174 та частиною 2 статті 292 Господарського процесуального кодексу України.

Управління звернулося 19.07.2024 через підсистему "Електронний суд" до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду з клопотанням про відстрочення сплати судового збору за подання касаційної скарги на рішення Господарського Дніпропетровської області від 05.02.2024 та постанову Центрального апеляційного Господарського суду від 30.05.2024 у справі № 904/4699/23. Обґрунтовуючи клопотання, скаржник, зокрема, зазначає, що його діяльність фінансується за рахунок коштів Державного бюджету України та Управління не має вільних коштів і фінансової можливості для оплати судового збору, у зв`язку з чим просить відстрочити сплату судового збору до ухвалення судового рішення у справі.

Питання відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати врегульоване статтею 8 Закону України "Про судовий збір", норма якої є спеціальною.

Відповідно до статті 8 Закону України "Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Положення вказаної норми містять виключний перелік умов, за наявності яких суд може відстрочити або розстрочити сплату судового збору, зменшити його розмір або звільнити від сплати судового збору.

Із системного аналізу змісту норм зазначеної статті вбачається, що положення підпунктів 1, 2 частини першої статті 8 Закону "Про судовий збір" не поширюються на юридичних осіб, незалежно від наявності майнового критерію (майнового стану учасника справи - юридичної особи), а положення підпункту 3 частини першої статті 8 Закону "Про судовий збір" можуть бути застосовані до юридичної особи за наявності майнового критерію, але тільки у справах, визначених цим пунктом, тобто предметом позову у яких є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю (постанова Великої Палати Верховного Суду від 14.01.2021 у справі № 0940/2276/18).

Суд зауважує, що необхідність сплати судового збору є певним обмеженням при зверненні до суду, однак таке обмеження є загальним для всіх суб`єктів, узгоджується зі статтею 129 Конституції України, якою як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом та не може бути визнане обмеженням права доступу до суду в розумінні пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Враховуючи те, що вказане клопотання заявлено, передбачені статтею 8 Закону України "Про судовий збір" умови відсутні, тому клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання касаційної скарги задоволенню не підлягає.

Зважаючи на викладене, недоліки касаційної скарги мають бути усунуті скаржником у строк до 22.07.2024 включно.

Тобто строк встановлений ухвалою від 12.07.2024 на момент звернення з клопотанням про відстрочення виконання сплати судового збору не сплинув.

Відповідно до частини другої статті 174 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до частин першої, другої статті 119 ГПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Згідно із частинами четвертою, шостою, сьомою статті 119 ГПК України одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подані заява, скарга, документи тощо), стосовно якої пропущений строк. Про поновлення або продовження процесуального строку суд постановляє ухвалу. Про відмову у поновленні або продовженні процесуального строку суд постановляє ухвалу, яка не пізніше наступного дня з дня її постановлення надсилається особі, яка звернулася із відповідною заявою. Ухвалу про відмову у поновленні або продовженні процесуального строку може бути оскаржено у порядку, встановленому цим Кодексом.

Відповідно до статті 118 ГПК України право на вчинення процесуальних дій втрачається із закінченням встановленого законом або призначеного судом строку. Заяви, скарги і документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до частини другої статті 119 ГПК України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Якщо касаційна скарга залишається судом без руху, то скаржнику надається строк для усунення її недоліків. Цей строк встановлюється судом, проте не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення скарги без руху.

Отже, строк для усунення недоліків касаційної скарги до десяти днів є строком, що встановлюється судом, відповідно може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду. Разом із тим строк для усунення недоліків касаційної скарги понад десять днів є строком, встановленим законом, відповідно може бути поновлений судом за заявою учасника, якщо суд визнає причини його пропуску поважними.

Окрім того слід зазначити, коли після постановлення судом ухвали про залишення касаційної скарги без руху та надання скаржнику строку на усунення її недоліків, а саме подання доказів сплати судового збору, скаржник звернувся до суду з клопотанням про відстрочення виконання сплати судового збору, суд може залишити таке клопотання без розгляду з підстав пропущення строку його подання або за заявою скаржника поновити цей строк та розглянути клопотання по суті.

У випадку залишення судом клопотання про відстрочення виконання сплати судового збору без розгляду або відмови в задоволенні такого клопотання суд постановляє ухвалу, яку направляє скаржнику.

Отримавши її, скаржник повинен виконати ухвалу суду про залишення касаційної скарги без руху, а саме подати суду докази сплати судового збору. У випадку якщо скаржник не встигає цього зробити до закінчення строку, наданого судом або встановленого законом на усунення недоліків, він може звернутись до суду із заявою, відповідно, про продовження або поновлення зазначеного строку, вищезазначена правова позиція вказана в постанові Великої палати Верховного суду від 18.10.2023 у справі №910/10939/22.

Для цього перед постановленням ухвали про повернення касаційної скарги з підстави не усунення скаржником її недоліків суд має переконатись, що скаржник отримав ухвалу про залишення без розгляду або відмову в задоволенні його клопотання про відстрочення сплати судового збору та має розумний строк для сплати судового збору і подання заяви про продовження або поновлення строку на усунення недоліків разом з доказами сплати судового збору.

Якщо скаржник звернувся до суду із заявою про продовження або поновлення встановленого судом або законом строку на усунення недоліків разом з доказами сплати судового збору, то суд може продовжити або поновити пропущений строк, прийняти докази сплати судового збору та відкрити касаційне провадження, якщо визнає причини його пропуску поважними, або відмовити у продовженні, поновленні пропущеного строку та повернути касаційну скаргу.

Зі змісту наведеної норми випливає, що за заявою учасника може бути продовжений тільки строк, який встановлений судом і який не сплив на час звернення учасника справи із заявою. Процесуальний строк може бути продовжений також з ініціативи суду. Разом з тим на відміну від поновлення процесуального строку, вирішення судом питання про продовження процесуального строку не обумовлене вчиненням учасником процесуальної дії. Навпаки, процесуальний закон виходить з того, що процесуальний строк продовжується для вчинення процесуальної дії, яка ще не вчинена.

Враховуючи вищезазначене, суд касаційної інстанції вважає за можливе продовжити скаржнику - Управлінню строк на усунення недоліків касаційної скарги на рішення Господарського Дніпропетровської області від 05.02.2024 та постанову Центрального апеляційного Господарського суду від 30.05.2024 зі справи № 904/4699/23, яку ухвалою Верховного Суду від 12.07.2024 було залишено без руху.

Керуючись статтями 119, 174, ,234, 235, 292 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

1. Відмовити у задоволенні клопотання Нікопольського управління захисних масивів Дніпровських водосховищ про відстрочку виконання сплати судового збору за подання касаційної скарги на рішення Господарського Дніпропетровської області від 05.02.2024 та постанову Центрального апеляційного Господарського суду від 30.05.2024 у справі № 904/4699/23.

2. Продовжити Нікопольському управлінні захисних масивів Дніпровських водосховищ строк для усунення недоліків касаційної скарги щодо сплати судового збору за подання касаційної скарги на рішення Господарського Дніпропетровської області від 05.02.2024 та постанову Центрального апеляційного Господарського суду від 30.05.2024 у справі № 904/4699/23.

3. Надати Нікопольському управлінні захисних масивів Дніпровських водосховищ строк для усунення недоліків касаційної скарги щодо сплати судового збору, який не перевищує десять днів з дня вручення цієї ухвали.

4. Роз`яснити Нікопольському управлінню захисних масивів Дніпровських водосховищ, що в разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційну скаргу буде повернуто.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Суддя І. Бенедисюк

Суддя А. Ємець

Суддя Т. Малашенкова