ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"24" липня 2024 р. Справа№ 910/19492/23

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Андрієнка В.В.

суддів: Буравльова С.І.

Шапрана В.В.

секретар судового засідання - секретар судового засідання - Сергієнко-Колодій В.В.

учасники справи:

від позивача: Чайковський О.М.

від відповідача: Золотопуп С.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Дружби народів авеню"

на додаткове рішення Господарського суду міста Києва від 01.05.2024

у справі №910/19492/23 (суддя Плотницька Н.Б.)

за первісним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Спутнік-Крим"

до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Дружби народів авеню"

про стягнення 118 014 грн 48 коп.

та за зустрічним позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Дружби

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Спутнік-Крим"

про розірвання договору

УСТАНОВИВ:

Додатковим рішенням Господарського суду міста Києва від 01.05.2024 у справі 910/19492/23 заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Спутнік-Крим" про стягнення судових витрат, задоволено частково. Стягнуто з Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Дружби народів авеню" (01103, місто Київ, бульвар Дружби Народів, будинок 14-16, секція 3, 4, ідентифікаційний код 41150714) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Спутнік-Крим" (03179, місто Київ, вулиця Верховинна, будинок 91, ідентифікаційний код 24089298) витрати на правничу допомогу у розмірі 15 389 (п`ятнадцять тисяч триста вісімдесят дев`ять) грн 26 коп.

Не погодившись з прийнятим додатковим рішенням, Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Дружби народів авеню" подало апеляційну скаргу, у якій просило скасувати додаткове рішення Господарського суду міста Києва від 01 травня 2024 року у господарській справі № 910/19492/23 та ухвалити нове, яким заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Спутнік-Крим" про стягнення судових витрат, задовольнити частково, стягнути з Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Дружби народів авеню" на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Спутнік-Крим" витрати на правничу допомогу у розмірі 2 000,00 грн.

В обґрунтування своєї скарги Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Дружби народів авеню" зазначало, що додаткове рішення суду першої інстанції ухваленим з порушенням норм процесуального права, і таким, що підлягає скасуванню з ухваленням нового рішення, яким заяву про ухвалення додаткового рішення має бути задоволено частково. Апелянт зазначав, що справу (питання) розглянуто господарським судом за відсутності відповідача, не повідомленого належним чином про дату, час і місце засідання суду оскільки таке повідомлення є обов`язковим.

Товариство з обмеженою відповідальністю "Спутнік-Крим" у відзиві на апеляційну скаргу просив суд залишити додаткове рішення Господарського суду міста Києва від 01.05.2024 у справі №910/19492/23 без змін, а апеляційну скаргу відповідача - без задоволення. Судові витрати покласти на відповідача. Також, позивач у своєму відзиві зазначав, що розрахунок суми судових витрат - витрат на професійну правничу допомогу, які він поніс та очікує понести при розгляді апеляційної скарги Відповідача на додаткове рішення Господарського суду м. Києва в апеляційній інстанції, попередньо (орієнтовно) складає 6000,00 грн, з розрахунку 2000,00 грн за годину роботи адвоката. Докази на підтвердження понесених відповідачем витрат на професійну правничу допомогу адвоката, у зв`язку з розглядом апеляційної скарги Північним апеляційним господарським судом, будуть надані в порядку та строки передбачені ч.8 ст.129 ГПК України.

Згідно протоколу передачі судової справи (апеляційної скарги, заяви, картки додаткових матеріалів) раніше визначеному головуючому судді (судді-доповідачу)(складу суду) від 22.05.2024 апеляційну скаргу Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Дружби народів авеню" у справі №910/19492/23 передано на розгляд колегії суддів у складі: Андрієнко В.В. (головуючий суддя), судді Буравльов С.І., Шапран В.В.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 27.05.2024 апеляційну скаргу Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Дружби народів авеню" на додаткове рішення Господарського суду міста Києва від 01.05.2024 у справі №910/19492/23 залишено без руху, надано скаржнику строк не більше десяти днів з дня отримання копії даної ухвали для усунення недоліків апеляційної скарги, зазначених у її мотивувальній частині, а саме необхідність апелянту подати заяву про поновлення строку.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від клопотання Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Дружби народів авеню" про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження додаткового рішення Господарського суду міста Києва від 01.05.2024 у справі №910/19492/23 задоволено. Поновлено пропущений строк на апеляційне оскарження. Зупинено дію додаткового рішення Господарського суду міста Києва від 01.05.2024 у справі №910/19492/23. Відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Дружби народів авеню" на додаткове рішення Господарського суду міста Києва від 01.05.2024 у справі №910/19492/23. Розгляд апеляційної скарги Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Дружби народів авеню" на додаткове рішення Господарського суду міста Києва від 01.05.2024 у справі №910/19492/23 призначено на 26.06.2024.

26.06.2024 оголошено перерву в судовому засіданні до 24.07.2024.

У відповідності до вимог ч.ч. 1, 2, 5 ст. 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. В суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.

У відповідності з п. 3 ч. 2 ст. 129 Конституції України та ч. 1 ст. 74 ГПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів (ч. 1 ст. 86 ГПК України).

Належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (ст. 76 ГПК України).

Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, що їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї (ч. 8 ст. 80 ГПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 270 ГПК України, у суді апеляційної інстанції справи переглядаються за правилами розгляду справ у порядку спрощеного позовного провадження з урахуванням особливостей, передбачених у цій главі.

Як убачається із матеріалів справи, 21.12.2023 до Господарського суду міста Києва надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю "Спутнік-Крим" з вимогами до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Дружби народів авеню" про стягнення 118 014 грн 48 коп.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 28.12.2023 відкрито провадження у справі № 910/19492/23, розгляд справи постановлено здійснювати в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи за наявними у справі матеріалами.

16.01.2023 до Господарського суду міста Києва надійшли зустрічна позовна заява Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Дружби народів авеню" з вимогами до Товариства з обмеженою відповідальністю "Спутнік-Крим про розірвання договору на технічне обслуговування пожежних систем № 20-О від 01.12.2018.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 17.01.2024 прийнято до розгляду на об`єднано зустрічну позовну заяву Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Дружби народів авеню" до Товариства з обмеженою відповідальністю "Спутнік-Крим" про розірвання договору на технічне обслуговування пожежних систем № 20-О від 01.12.2018 в одне провадження з первісним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Спутнік-Крим" з вимогами до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Дружби народів авеню" про стягнення 118 014 грн 48 коп. заборгованості та штрафних санкцій за неналежне виконання зобов`язань за договором на технічне обслуговування пожежних систем № 20-О від 01.12.2018, справу постановлено розглядати за правилами загального позовного провадження

Рішенням Господарського суду міста Києва від 14.03.2024 первісний позов задоволено частково, з Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Дружби народів авеню" на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Спутнік-Крим" стягнуто 72 000 грн 00 коп. заборгованості, 8 412 грн 29 коп. пені, 33 097 грн 40 коп. інфляційних втрат та 2 065 грн 24 коп. судового збору, у задоволенні решти первісних позовних вимог відмовлено. Провадження у справі № 910/19492/23 в частині зустрічного позову Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Дружби народів авеню" до Товариства з обмеженою відповідальністю "Спутнік-Крим про розірвання договору на технічне обслуговування пожежних систем № 20-О від 01.12.2018 закрито, у зв`язку з відсутністю предмета спору. Розгляд справи здійснювався з викликом сторін.

19.03.2024 до Господарського суду міста Києва від Товариства з обмеженою відповідальністю "Спутнік-Крим" надійшло клопотання про стягнення судових витрат на правничу допомогу.

Колегія суддів зазначає, що з матеріалів справи убачається, що розгляд клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "Спутнік-Крим" про стягнення судових витрат на правничу допомогу здійснювався без виклику учасників справи. При цьому суд першої інстанції зазначав, що ураховуючи введення воєнного стану, згідно Указу Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 внаслідок військової агресії російської федерації в Україні, суд вважає за можливе розглянути подане клопотання в порядку письмового провадженні без виклику учасників справи.

Суд зазначає, що пунктом 12 частини третьої статті 2 ГПК України передбачено, що однією з основних засад (принципів) господарського судочинства є відшкодування судових витрат сторони, на користь якої ухвалене судове рішення.

Метою впровадження цього принципу є забезпечення особі можливості ефективно захистити свої права в суді, ефективно захиститись у разі подання до неї необґрунтованого позову, а також стимулювання сторін до досудового вирішення спору.

Практична реалізація згаданого принципу в частині відшкодування витрат на професійну правничу допомогу відбувається в такі етапи: 1) попереднє визначення суми судових витрат на професійну правничу допомогу (стаття 124 ГПК України); 2) визначення розміру судових витрат на професійну правничу допомогу, що підлягають розподілу між сторонами (стаття 126 ГПК України): подання (1) заяви (клопотання) про відшкодування судових витрат на професійну правничу допомогу разом з (2) детальним описом робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, і здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги, та (3) доказами, що підтверджують здійснення робіт (наданих послуг) і розмір судових витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи; (4) зменшення суми судових витрат на професійну правничу допомогу, що підлягають розподілу чи розподіл витрат судом (стаття 129 ГПК України).

Відповідно до частин першої та другої статті 126 ГПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на професійну правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами.

Разом з тим розмір судових витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків, актів виконаних робіт тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду, за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. У разі неподання відповідних доказів протягом встановленого строку така заява залишається без розгляду (частина восьма статті 129 ГПК України).

Водночас за змістом частини четвертої статті 126 ГПК України розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

У разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на професійну правничу допомогу адвоката, які підлягають розподілу між сторонами. Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами (частини п`ята та шоста статті 126 ГПК України).

У розумінні положень частин п`ятої та шостої статті 126 ГПК України зменшення суми судових витрат на професійну правничу допомогу, що підлягають розподілу, можливе виключно на підставі клопотання іншої сторони у разі доведення нею недотримання вимог стосовно співмірності витрат із складністю відповідної роботи, її обсягом та часом, витраченим на виконання робіт. Суд, ураховуючи принципи диспозитивності та змагальності, не може вирішувати питання про зменшення суми судових витрат на професійну правову допомогу, що підлягають розподілу, з власної ініціативи.

При визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін. Такі висновки сформульовані в пунктах 106-108 постанови Великої Палати Верховного Суду від 16 листопада 2022 року № 922/1964/21.

Такі самі критерії, як зазначено вище, застосовує Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ), присуджуючи судові витрати на підставі статті 41 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року.

Зокрема, згідно з практикою ЄСПЛ заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, лише якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їхній розмір - обґрунтованим (рішення у справі «East/West Alliance Limited» проти України», заява № 19336/04).

Також, у рішенні ЄСПЛ зазначено, що відшкодовуються лише витрати, які мають розумний розмір.

Колегія суддів зауважує, що відповідно до частин першої - третьої статті 13 ГПК України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах рівності та змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

У пункті 26 рішення ЄСПЛ у справі «Надточій проти України» та пункті 23 рішення Європейського суду з прав людини «Гурепка проти України № 2» наголошено, що принцип рівності сторін - один зі складників ширшої концепції справедливого судового розгляду, за змістом якого кожна сторона повинна мати розумну можливість обстоювати свою позицію у справі в умовах, які не ставлять її у суттєво менш сприятливе становище порівняно з опонентом.

До судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу (пункт 1 частини третьої статті 123 ГПК України, пункт 1 частини третьої статті 133 ЦПК України). Отже відповідач може заявити вимогу про компенсацію здійснених ним витрат, пов`язаних з наданням правничої допомоги за рахунок позивача, який ініціював судовий спір, а надалі попросив залишити його без розгляду в судах цивільної та господарської юрисдикції.

Компенсація таких витрат здійснюється з дотриманням загальних правил відшкодування витрат на правничу допомогу, зокрема щодо надання позивачу права заявити клопотання про зменшення їх розміру, якщо позивач вважає їх неспівмірними відповідно до частин четвертої - шостої статті 126 ГПК України (частин четвертої - шостої статті 137 ЦПК України).

Особливості розподілу судових витрат у разі подання заяви після ухвалення основного рішення відповідно до статей 244, 130 ГПК України

Суд, що ухвалив рішення, може за заявою учасників справи чи з власної ініціативи ухвалити додаткове рішення, якщо: 1) стосовно якої-небудь позовної вимоги, з приводу якої сторони подавали докази і давали пояснення, не ухвалено рішення; 2) суд, вирішивши питання про право, не зазначив точної грошової суми, присудженої до стягнення, або майно, яке підлягає передачі, або дії, що потрібно виконати; 3) судом не вирішено питання про судові витрати (частина перша статті 244 ГПК України).

Додаткове судове рішення ухвалюється в тому самому порядку, що й судове рішення (частина друга, третя статті 244 ГПК України).

Аналіз положень статті 244 ГПК України дозволяє дійти висновку, що додаткове судове рішення є похідним від первісного судового акта, є його невід`ємною складовою, ухвалюється в тому самому складі та порядку, що й первісне судове рішення. Додаткове судове рішення є засобом усунення неповноти судового рішення, внаслідок якої, зокрема, залишилося невирішеним питання про судові витрати, складовою частиною яких є компенсація стороні витрат правничої допомоги. Також додаткове судове рішення може бути процесуальним засобом реалізації прав учасника справи, якщо воно ухвалюється за спеціальною заявою такого учасника, поданою з дотриманням відповідної процедури.

Неповнота судового рішення може полягати в невирішеності деяких питань, що стояли перед судом. Однак, через незмінність судового рішення суд, який його ухвалив, не вправі при прийнятті додаткового рішення скасовувати чи змінити первісне рішення, проте він має право виправити деякі його недоліки, зокрема пов`язані з необхідністю розподілу судових витрат.

Також при розгляді заяви про стягнення судових витрат на правничу допомогу суд повинен забезпечити сторонам дотримання принципів змагальності, рівності в судочинстві, реалізацію права сторони «бути вислуханою» як передумови того, що вона була «почута», що є складовою права на справедливий суд (рішення ЄСПЛ у справі «Серявін проти України», заява №4909/04 від 10 лютого 2010 року). У процедурі розгляду заяви про стягнення судових витрат на правничу допомогу суду належить забезпечити сторонам у справі можливість бути повідомленими про розгляд заяви та надати свої заперечення щодо розміру витрат, які заявник намагається компенсувати за рахунок протилежної сторони.

Зокрема,у постановах Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 11 листопада 2020 року у справі № 908/2614/19, від 25 січня 2022 року у справі № 910/21095/20, від 04 листопада 2021 року у справі № 908/3408/20 зроблено висновок, що призначення розгляду заяви про ухвалення додаткового рішення в тому самому порядку, що й судове рішення, є обов`язком суду. Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду у постанові від 30 червня 2021 року у справі № 905/2135/19 зазначив, що з огляду на порядок прийняття постанови у загальному провадженні з викликом сторін, повідомлення судом апеляційної інстанції учасників справи про час і місце судового засідання з розгляду заяви про розподіл судових витрат було обов`язковим. Натомість виклик учасників справи в судове засідання є правом суду, реалізація якого залежить від конкретних обставин справи.

Подібний правовий висновок сформульовано Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 05 липня 2023 року у справі № 911/3312/21, провадження № 12-43гс22, в якій на розгляд Великої Палати Верховного Суду було передано правове питання про порядок і процедуру ухвалення додаткового судового рішення.

На переконання суду апеляційної інстанції, при розгляді заяви про стягнення судових витрат на правничу допомогу суду належить забезпечити сторонам у справі можливість бути повідомленими про розгляд заяви та надати свої заперечення щодо розміру витрат, які заявник намагається компенсувати за рахунок протилежної сторони. Отже, мається на увазі надання можливості, у даному випадку відповідачу за первісним позовом, скористатись своїм правом та надати суду свої заперечення щодо заявленого судових витрат на правничу допомогу.

При цьому, колегія суддів зазначає, що позивач за первісним позовом звернувся до суду першої інстанції з клопотання про стягнення судових витрат у березні 2024 року, додаткове рішення у даній справі прийнято у травні 2024 року, отже ураховуючи значний проміжок часу між поданням клопотання і прийняття додаткового рішення, у даному випадку відповідач за первісним позовом не був обізнаний щодо результату розгляду заявленого клопотання, порядок який визначено у ст.ст. 221 та 244 ГПК України

Ураховуючи вищенаведене, колегія суддів дійшла висновку про скасування додаткового рішення Господарського суду міста Києва від 01.05.2024 у даній справі на підставі п. 4 ч. 1 ст. 277 ГПК України, а саме порушення норм процесуального права та прийняттям нового рішення за результатами розгляду заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Спутнік-Крим" про стягнення судових витрат.

З матеріалів справи убачається, що у позовній заяві позивачем було зазначено, що орієнтовний розмір понесених судових витрат при розгляді даного спору складає 6 000 грн 00 коп.

Частиною 2 статті 126 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що за результатами розгляду справи витрати на професійну правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат:

1) розмір витрат на професійну правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу професійну правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката, визначається згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою;

2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

У відповідності до частини 4 статті 126 Господарського процесуального кодексу України, розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

Під час вирішення питання про розподіл судових витрат, згідно із приписами частини 5 статті 126 Господарського процесуального кодексу України, суд враховує: 1) чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; 2) чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору, з урахуванням ціни позову, значення справи для сторін, у тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; 3) поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, безпідставне завищення позивачем позовних вимог тощо; 4) дії сторони щодо досудового вирішення спору та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялись.

Судом ураховано, що за змістом частини 8 статті 129 Господарського процесуального кодексу України, розмір судових витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо).

Отже, на підтвердження здійснених відповідачем судових витрат на професійну правничу допомогу у розмірі 20 000 грн 00 коп. Товариством з обмеженою відповідальністю "Спутнік-Крим" надано копію підписаного з адвокатом Чайковським Олегом Миколайовичем договору про надання професійної правничої (правової) допомоги від 18.12.2023 № 02/12/23, копію акту від 15.03.2024 № 1 про надання послуг за договором про надання професійної правничої (правової) допомоги від 18.12.2023 № 02/12/23, копії платіжної інструкції від 18.03.2024 № 8436.

Згідно акту №1 від 15.03.2024 адвокатом Чайковським Олегом Миколайовичем було надано позивачу за первісним позовом наступні послуги:

- підготовка та подання до Господарського суду м. Києва позовної заяви про стягнення боргу за догово ром на технічне обслуговування пожежних систем №20-0 (надалі - Договір підряду), укладеним між Клієн том та Об`єднанням співвласників багатоквартирного будинку «ДРУЖБИ НАРОДІВ АВЕНЮ» 18 грудня 2018 року (3 години) - 6000,00 грн;

- підготовка та подання до Господарського суду м. Києва відповіді на відзив ОСББ «ДРУЖБИ НАРОДІВ АВЕНЮ» на позовну заяву Клієнта в справі №910/19492/23 (2 години) - 4000,00 грн;

- підготовка та подання до Господарського суду м. Києва додаткових пояснень в справі №910/19492/23 за первісним позовом Клієнта до ОСББ «ДРУЖБИ НАРОДІВ АВЕНЮ» (1 година) - 2000,00 грн;

- підготовка та подання до Господарського суду м. Києва відзиву на зустрічний позов ОСББ «ДРУЖБИ НАРОДІВ АВЕНЮ» до Клієнта у справі №910/19492/23 (1 година) - 2000,00 грн;

- підготовка та подання до Господарського суду м. Києва заперечень на відповідь на відзив в справі №910/19492/23 за зустрічним позовом ОСББ «ДРУЖБИ НАРОДІВ АВЕНЮ» до Клієнта (1 година) -2000,00 грн;

- участь Виконавця в судових засіданнях в Господарському суді м. Києва під час розгляду позовної заяви Клієнта про стягнення боргу за Договором підряду та зустрічного позову ОСББ «ДРУЖБИ НАРОДІВ АВЕНЮ» до Клієнта про розірвання Договору підряду (2 години) - 4000,00 грн. Загальна вартість послуг, наданих Виконавцем за Договором становить 20000,00 грн (двадцять тисяч гривень 00 коп.).

У разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на професійну правничу допомогу адвоката, які підлягають розподілу між сторонами (частина п`ята статті 126 Господарського процесуального кодексу України). Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами (частина шоста статті 126 Господарського процесуального кодексу України).

Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.

Тобто саме зацікавлена сторона має вчинити певні дії, спрямовані на відшкодування з іншої сторони витрат на професійну правничу допомогу, а інша сторона має право на відповідні заперечення проти таких вимог, що виключає ініціативу суду з приводу відшкодування витрат на професійну правничу допомогу одній із сторін без відповідних дій з боку такої сторони.

Аналогічна позиція викладена в постанові Великої Палати Верховного Суду від 19.02.2020 у справі № 755/9215/15-ц.

Так, у визначенні розумно необхідного розміру сум, які підлягають сплаті за послуги адвоката, можуть братися до уваги, зокрема, але не виключно: встановлені нормативно-правовими актами норми видатків на службові відрядження (якщо їх установлено); вартість економних транспортних послуг; час, який міг би витратити на підготовку матеріалів кваліфікований фахівець; вартість оплати відповідних послуг адвокатів, яка склалася в країні або в регіоні; наявні відомості органів статистики або інших органів про ціни на ринку юридичних послуг; тривалість розгляду і складність справи тощо.

Ураховуючи вищенаведені обставини справи, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга відповідача за первісним позовом у даному випадку рахується як клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги.

Водночас, згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, у тому числі в рішенні від 28 листопада 2002 року "Лавентс проти Латвії" (Lavents v. Latvia) за заявою №58442/00 щодо судових витрат, зазначено що за статтею 41 Конвенції суд відшкодовує лише витрати, стосовно яких було установлено, що вони справді були необхідними і становлять розумну суму (див., серед багатьох інших, рішення ЄСПЛ у справах "Ніколова проти Болгарії" та "Єчюс проти Литви", пункти 79 і 112 відповідно).

При визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, з огляду на конкретні обставини справи та фінансовий стан обох сторін. Ті самі критерії застосовує ЄСПЛ, присуджуючи судові витрати на підставі статті 41 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року. Так, у справі "Схід/Захід Альянс Лімітед" проти України" (заява №19336/04) зазначено, що заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, лише якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їхній розмір - обґрунтованим (пункт 268).

Тобто в цілому нормами процесуального та матеріального законодавства передбачено такі основні критерії визначення та розподілу судових витрат, як їх дійсність, обґрунтованість, розумність і співмірність відповідно до ціни позову, з урахуванням складності та значення справи для сторін.

Верховний Суд неодноразово вказував на те, що при визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін (додаткова постанова Великої Палати Верховного Суду від 19.02.2020 у справі №755/9215/15-ц, додаткова постанова Верховного Суду від 08.04.2021 у справі №922/2321/20).

В той же час, суд не вважає обґрунтованою вимогу позивача про відшкодування витрат на оплату послуги адвоката з підготовки та подання до Господарського суду міста Києва відзиву на зустрічний позов Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Дружби народів авеню" та заперечень на відповідь на відзив в справі №910/19492/23 за зустрічним позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Дружби народів авеню" оскільки, станом на дату складення адвокатом позивача відзиву (02.02.2024) та заперечень на відповідь на відзив (18.02.2024) вже була підписана зі сторони Товариства з обмеженою відповідальністю "Спутнік-Крим" (19.01.2024) додаткова угода про розірвання договору на технічне обслуговування пожежних систем від 01.12.2018 № 20-О, а тому предмет спору у справі № 910/19492/23 в частині зустрічних вимог вже був відсутній, про що позивачу було достеменно відомо, з огляду на що суд зазначає, що надання таких послуг не відповідає критерію необхідності, оскільки не пов`язано з вирішенням спору і жодним чином не вилинуло на правильне його вирішення.

Разом з тим, відповідно до пункту 1 частини 4 статті 129 Господарського процесуального кодексу України інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача; у разі відмови в позові - на позивача; у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Ураховуючи вищевикладене та беручи до уваги підтверджений матеріалами справи факт надання професійної правничої допомоги, приймаючи до уваги принципи співмірності та розумності судових витрат на професійну правничу допомогу, ціну позову, рівень складності, характер спору та юридичної кваліфікації правовідносин у справі, обсяг та обґрунтованість підготовлених та поданих до суду адвокатом документів, а також їх значення для спору, та ураховуючи часткове задоволення позовних вимог та заперечення відповідача за первісним позовом, суд дійшов висновку, що заява відповідача про стягнення витрат на професійну правничу допомогу підлягає частковому задоволенню, у зв`язку з чим з відповідача на користь позивача підлягає стягненню 10 000,00 грн, витрат на професійну правничу допомогу.

Керуючись ст. 129, 267-285 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Дружби народів авеню" на додаткове рішення Господарського суду міста Києва від 01.05.2024 у справі №910/19492/23 задовольнити частково.

Додаткове рішення Господарського суду міста Києва від 01.05.2024 у справі №910/19492/23 скасувати та прийняти нове рішення.

Заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Спутнік-Крим" про стягнення судових витрат, задовольнити частково.

Стягнути з Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Дружби народів авеню" (01103, місто Київ, бульвар Дружби Народів, будинок 14-16, секція 3, 4, ідентифікаційний код 41150714) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Спутнік-Крим" (03179, місто Київ, вулиця Верховинна, будинок 91, ідентифікаційний код 24089298) витрати на правничу допомогу у розмірі 10 000,00 (десять тисяч) грн.

Видачу наказу на виконання даної постанови доручити Господарському суду міста Києва.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена до Верховного Суду у порядку та строк, передбачений ст. ст. 287-289 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст постанови складено та підписано 08.08.2024.

Головуючий суддя В.В. Андрієнко

Судді С.І. Буравльов

В.В. Шапран