ПІВДЕННО-ЗАХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
_____________________________________________________________________________________________
У Х В А Л А

про залишення апеляційної скарги без руху

07 серпня 2024 року м. ОдесаСправа № 915/1492/23
Південно-західний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого судді Л.В. Поліщук,

суддів: К.В. Богатиря, С.В. Таран,

розглянувши апеляційну скаргу Фізичної особи підприємця Суручан Катерини Володимирівни

на рішення Господарського суду Миколаївської області від 09.05.2024 (суддя О.В. Ткаченко, м. Миколаїв, повний текст складено 06.06.2024)

у справі №915/1492/23

за позовом Фізичної особи підприємця Суручан Катерини Володимирівни

до відповідача: Фізичної особи підприємця Дергунова Сергія Володимировича

про припинення порушення прав інтелектуальної власності на торгову марку,

ВСТАНОВИВ:

У вересні 2023 року Фізична особа підприємець Суручан Катерина Володимирівна звернулась до Господарського суду Миколаївської області з позовною заявою до Фізичної особи підприємця Дергунова Сергія Володимировича, в якій просила:

-визнати дії Фізичної особи підприємця Дергунова Сергія Володимировича неправомірними та такими, що порушують права інтелектуальної власності на знак для товарів та послуг «Mango», що належить позивачу за свідоцтвом на знак для товарів та послуг № 265035;

-заборонити відповідачу використовувати позначення «Mango», що є схожим до ступеню змішування щодо знака для товарів та послуг «Mango», що належить позивачу за свідоцтвом на знак для товарів та послуг №265035 у господарській діяльності першого;

-вилучити із цивільного обороту та знищити продукцію, що реалізується відповідачем із застосуванням позначення «Mango» та порушує права інтелектуальної власності позивача.

Рішенням Господарського суду Миколаївської області від 09.05.2024 в задоволені позову відмовлено. Судові витрати покладено на позивача.

Не погодившись з ухваленим рішенням суду, Фізична особа підприємець Суручан Катерина Володимирівна 28.06.2024 звернулася до Південно-західного апеляційного господарського суду із апеляційною скаргою, поданою через систему «Електронний суд».

Апеляційну скаргу зареєстровано судом 01.07.2024 за вх.№2550/24.

Одночасно скаржником заявлено клопотання (вх.№2567/24 від 01.07.2024) про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 01.07.2024 для розгляду справи сформовано колегію суддів у складі: головуючого судді Л.В.Поліщук, суддів: К.В. Богатиря, С.В. Таран.

Ухвалою Південно-західного апеляційного господарського суду від 04.07.2024 відкладено вирішення питання щодо можливості відкриття, повернення, залишення без руху або відмови у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Фізичної особи підприємця Суручан Катерини Володимирівни на рішення Господарського суду Миколаївської області від 09.05.2024 у справі №915/1492/23 до надходження матеріалів справи на адресу Південно-західного апеляційного господарського суду. Доручено Господарському суду Миколаївської області надіслати матеріали справи №915/1492/23 на адресу Південно-західного апеляційного господарського суду.

16.07.2024 до суду апеляційної інстанції надійшли матеріали справи.

У зв`язку із перебуванням колегії суддів у відпустці з 08.07.2024 по 06.08.2024, питання щодо апеляційної скарги вирішується 07.08.2024.

Ознайомившись з матеріалами апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що її слід залишити без руху, виходячи з наступного.

Відповідно до частини першої статті 256 Господарського процесуального кодексу України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів, а на ухвалу суду - протягом десяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Згідно із частиною другою статті 256 Господарського процесуального кодексу України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження:

1)рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду;

2)ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом десяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Частиною третьою статті 256 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 261 цього Кодексу.

Колегією суддів встановлено, що вступну та резолютивну частини рішення оголошено у судовому засіданні 09.05.2024, повний текст рішення складено 06.06.2024. Отже, 26.06.2024 є кінцевим строком для подання апеляційної скарги на вказане рішення суду, у той час як скаржник подав апеляційну скаргу через систему «Електронний суд» 28.06.2024, тобто з пропуском строку для її подання.

У прохальній частині апеляційної скарги апелянт просив поновити строк на апеляційне оскарження.

За умовами статті 118 Господарського процесуального кодексу України право на вчинення процесуальних дій втрачається із закінченням встановленого законом або призначеного судом строку. Заяви, скарги і документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Згідно з частиною першою статті 119 Господарського процесуального кодексу України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Господарський процесуальний кодекс України не пов`язує право суду поновити пропущений процесуальний строк лише з певним колом обставин, що спричинили пропуск строку. Поважними причинами пропуску процесуального строку визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, незалежними від волевиявлення сторони та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для вчинення процесуальної дії. Отже, у кожному випадку суд повинен з урахуванням конкретних обставин пропуску строку оцінити доводи, що наведені на обґрунтування клопотання про його відновлення, та зробити мотивований висновок щодо поважності чи неповажності причин пропуску строку.

Суд може поновити пропущений процесуальний строк лише у виняткових випадках, тобто причини відновлення таких строків повинні бути не просто поважними, але й мати такий характер, не зважати на який було би несправедливим і таким, що суперечить загальним засадам законодавства.

Для поновлення процесуального строку суд має встановити відповідні обставини, задля чого заявник має довести суду їх наявність та непереборність, у зв`язку з тим, що фактично норма про можливість поновлення процесуальних строків є, по суті, пільгою, яка може застосовуватись як виняток із загального правила, оскільки в іншому випадку нівелюється значення чіткого визначення законодавцем кожного з процесуальних строків.

Сам по собі факт подання стороною клопотання про поновлення строку не зобов`язує суд автоматично відновити цей строк, оскільки вказане клопотання з огляду на приписи процесуального закону повинно містити обґрунтування поважності пропуску такого строку, а за необхідності - з посиланням на відповідні докази, які подаються до господарського суду на загальних підставах.

Отже, поновлення пропущеного процесуального строку є правом господарського суду, яким останній користується, виходячи із поважності причин пропуску строку учасником справи, і лише сам факт звернення з відповідним клопотанням про поновлення строку не кореспондується з автоматичним обов`язком суду поновити цей строк.

Таким чином, для поновлення процесуального строку суд має встановити наявність об`єктивно непереборних обставин, які перешкоджали вчасному зверненню зі скаргою на судове рішення, у зв`язку з чим заявник має довести суду їх наявність та непереборність, оскільки в іншому випадку нівелюється значення чіткого окреслення законодавчо закріплених процесуальних строків.

Як на причину пропуску строку на подання апеляційної скарги, скаржник послався на те, що повний текст рішення складено 06.06.2024, а з його змістом апелянт ознайомився в Єдиному державному реєстрі судових рішень у день його оприлюднення, тобто лише 11.06.2024.

Колегією суддів встановлено, що рішення Господарського суду Миколаївської області від 09.05.2024 в електронному вигляді було направлено представникам Фізичної особи підприємця Суручан Катерини Володимирівни адвокатам Шаповалову Р.Ю. та Олексіну В.В. в їх Електронні кабінети та доставлено останнім 07.06.2024 00:44 год, що підтверджується довідкою секретаря судового засідання (а.с.141, зворотній бік).

Відповідно до частин третьої, четвертої, п`ятої статті 242 Господарського процесуального кодексу України у разі проголошення в судовому засіданні скороченого рішення суд надсилає учасникам справи копію повного судового рішення протягом двох днів з дня його складення в електронній формі шляхом надсилання до електронного кабінету у порядку, встановленому законом, а в разі відсутності електронного кабінету - рекомендованим листом з повідомленням про вручення. За заявою учасника справи копія повного судового рішення вручається йому під розписку безпосередньо в суді. Учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складення у повному обсязі в електронній формі шляхом надсилання до електронного кабінету у порядку, визначеному законом, а в разі відсутності електронного кабінету - рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

Частиною першою статті 6 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що у господарських судах функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система.

Згідно із частиною п`ятою статті 6 Господарського процесуального кодексу України суд направляє судові рішення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу на їхні офіційні електронні адреси, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

З 05.10.2021 офіційно розпочали функціонування три підсистеми (модулі) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи: «Електронний кабінет», «Електронний суд», підсистема відеоконференцзв`язку.

Відповідно до частини сьомої статті 6 Господарського процесуального кодексу України особам, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, суд вручає будь-які документи у справах, в яких такі особи беруть участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення на офіційні електронні адреси таких осіб, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Відповідно до пункту 17 глави 1 розділу ІІІ Положення про ЄСІТС особам, які зареєстрували Електронний кабінет в ЄСІТС, суд вручає будь-які документи у справах, у яких такі особи беруть участь, виключно в електронній формі шляхом їх надсилання до Електронного кабінету таких осіб, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення в паперовій формі за окремою заявою.

Отже, з 05.10.2021 - дати початку функціонування таких підсистем ЄСІТС, як «Електронний кабінет» та «Електронний Суд», зазнав змін існуючий до цього порядок вчинення процесуальних (або інших) дій, передбачений, зокрема підпунктами 17.1., 17.5., 17.14. підпункту 17 пункту 1 розділу ХІ «Перехідні положення» Господарського процесуального кодексу України, у тому числі порядок вручення судових рішень. Тобто з 05.10.2021 вручення судом судових рішень особам, які зареєстрували Електронний кабінет, здійснюється в електронній формі шляхом надсилання судових рішень до електронного кабінету таких осіб.

Відповідно до пункту 2 частини шостої статті 242 Господарського процесуального кодексу України днем вручення судового рішення є день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення до електронного кабінету особи.

За змістом абзацу 2 частини шостої цієї статті, якщо судове рішення надіслано до електронного кабінету пізніше 17 години, судове рішення вважається врученим у робочий день, наступний за днем його відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про його доставлення.

В силу приписів частини сьомої статті 242 Господарського процесуального кодексу України, якщо копію судового рішення вручено представникові, вважається, що його вручено й особі, яку він представляє.

З огляду на викладене, датою вручення скаржнику рішення Господарського суду Миколаївської області від 09.05.2024 у справі №915/1492/23 є 07.06.2024.

Таким чином, враховуючи викладене, колегія суддів констатує, що представники скаржника, отримавши 07.06.2024 в їх Електронні кабінети повний текст рішення Господарського суду Миколаївської області від 09.05.2024 у справі №915/1492/23, мали змогу ознайомитись зі змістом оскаржуваного рішення саме з цієї дати.

З урахуванням наведеного, доводи Фізичної особи підприємця Суручан Катерини Володимирівни в особі її представника адвоката Олексіна В.В. стосовно ознайомлення із повним текстом оскаржуваного рішення у день його оприлюднення (11.06.2024) в Єдиному державному реєстрі судових рішень, не відповідають встановленим обставинам справи.

При цьому колегія суддів зазначає, що виходячи із приписів частини другої статті 256 Господарського процесуального кодексу України, учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Натомість представником скаржника адвокатом Олексіним В.В. було подано апеляційну скаргу 28.06.2024, тобто поза межами двадцятиденного строку з дня вручення йому повного рішення суду, а відтак, апелянту слід навести інші поважні причини пропуску строку на подання апеляційної скарги, які є об`єктивно непереборними, не залежали від волевиявлення скаржника та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення цієї процесуальної дії.

Згідно із частиною другою статті 260 Господарського процесуального кодексу України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 258 цього Кодексу, а також подана особою, яка відповідно до частини шостої статті 6 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу.

За змістом частин першої та другої статті 174 Господарського процесуального України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. Суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху також у разі, якщо позовну заяву подано особою, яка відповідно до частини шостої статті 6 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити). Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави, визначеної абзацом другим частини першої цієї статті, суд у такій ухвалі зазначає про обов`язок такої особи зареєструвати електронний кабінет відповідно до статті 6 цього Кодексу.

Частинами третьою та четвертою статті 260 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 256 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції із заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 261 цього Кодексу.

Враховуючи наведене вище, колегія суддів вважає, що скаржником не виконані вимоги статей 256 та 258 Господарського процесуального кодексу України, що відповідно до статті 260 Господарського процесуального кодексу України є підставою для залишення апеляційної скарги без руху з наданням строку для усунення вказаних недоліків.

Встановивши недоліки апеляційної скарги Фізичної особи підприємця Суручан Катерини Володимирівни, колегія суддів Південно-західного апеляційного господарського суду залишає вказану апеляційну скаргу без руху з метою надання скаржнику можливості усунути вищезазначені недоліки, а саме: надати заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Господарського суду Миколаївської області від 09.05.2024 у справі №915/1492/23, в якій вказати інші поважні причини пропуску строку на подання апеляційної скарги.

Керуючись ст. ст. 174, 234, 258, 260 ГПК України, суд

УХВАЛИВ:

1.Апеляційну скаргу Фізичної особи підприємця Суручан Катерини Володимирівни на рішення Господарського суду Миколаївської області від 09.05.2024 у справі №915/1492/23 залишити без руху.

2.Встановити скаржнику строк для усунення недоліків, виявлених при поданні апеляційної скарги, протягом 10 днів з дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху.

3.Роз`яснити скаржнику, якщо ним не буде подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням інших поважних причин пропуску цього строку у встановлений в цій ухвалі строк, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження.

4.Південно-західним апеляційним господарським судом рекомендовано учасникам справи свої процесуальні права та обов`язки, передбачені Господарським процесуальним кодексом України, реалізовувати з використанням засобів електронного зв`язку (підсистеми «Електронний суд», офіційної електронної пошти суду).

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя Л.В. Поліщук

Суддя К.В. Богатир

Суддя С.В. Таран