ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЖИТОМИРСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

"07" серпня 2024 р. м. Житомир Справа № 906/321/24

Господарський суд Житомирської області у складі судді Сікорської Н.А.,

розглянувши заяви Фізичної особи-підприємця Матяж Сергій Михайлович

про скасування судового наказу, виданого за заявою

Фізичної особи-підприємця Гладкого Анатолія Георгійовича

про стягнення з Фізичної особи-підприємця Матяжа Сергія Михайловича 22320,44 грн. заборгованості за договором поставки №К297 від 16.08.2018р.,

ВСТАНОВИВ:

Фізична особа-підприємець Гладкий Анатолій Георгійович звернувся до суду із заявою про видачу судового наказу про стягнення з Фізичної особи-підприємця Матяжа Сергія Михайловича 22320,44 грн. заборгованості, з яких: 8575,37 грн. боргу, 930,49 грн. пені, 2914,58 грн. інфляційних, 5612,32 грн. 30% річних, 4287,68 грн. штрафу.

Судовий наказ про стягнення з ФОП Матяжа Сергія Михайловича на користь ФОП Гладкого Анатолія Георгійовича 8575,37 грн. боргу, 2914,58 грн. інфляційних втрат та 242,24 грн. витрат зі сплати судового збору видано 29.03.2024 р.

01.04.2024 р. копія судового наказу та копія заяви стягувача про видачу судового наказу разом з доданими до неї документами надіслана ФОП Матяж С.М.

Законної сили судовий наказ №906/321/24 набрав 02.05.2024р.

05.08.2024р. від представника боржника надійшла заява про скасування судового наказу та клопотанням про поновлення строку її подання.

07.08.2024р. від представника боржника надійшло доповнення до заяви про скасування судового наказу.

Згідно ч. 1 ст. 157 ГПК України боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Частиною 2 статті 158 ГПК України визначено, що заява боржника про скасування судового наказу, подана після закінчення строку, встановленого частиною 1 статті 157 цього Кодексу, повертається, якщо суд за заявою особи, яка її подала, не знайде підстав для поновлення строку для подання цієї заяви.

Враховуючи, що заява про скасування судового наказу подана боржником поза межами встановленого законом строку, однак з клопотанням про його поновлення, тому в першу чергу дослідженню та оцінці підлягають обставини поважності/неповажності причин пропуску вказаного строку, викладені в клопотанні про його поновлення.

Відповідно до статті 118 ГПК України право на вчинення процесуальних дій втрачається із закінченням встановленого законом або призначеного судом строку. Заяви, скарги і документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення (частина 1 статті 119 ГПК України).

Отже, законодавець не передбачив обов`язок суду автоматично поновлювати пропущений строк за наявності відповідної заяви (клопотання) скаржника, оскільки в кожному випадку суд має чітко визначити, з якої саме поважної причини такий строк був пропущений та чи підлягає він поновленню.

Тому з урахуванням конкретних обставин пропуску строку суд оцінює докази, що наведені в обґрунтування заяви (клопотання) про його поновлення, та робить мотивований висновок щодо поважності чи неповажності причин пропуску строку.

В обгрунтування заяви про скасування судового наказу та в підтвердження поважності причин пропуску строку її подання боржник зазначив, що ОСОБА_1 є військовослужбовцем і з 12.12.2023р. перебував у відрядженні до ЗППМ №3 ОУВ "Харків", на підтвердження чого подав копію довідки військової частини НОМЕР_1 від листопада 2022 р. та копію посвідчення про відрядження військової частини НОМЕР_1 від 12.12.2023р. №1462.

Вказав, що про наказ дізнався у період перебування у відрядженні, але жодних дій щодо отримання його копії, а також подання заяви про його скасування вчинити не міг, оскільки перебував у відрядженні. Копію судового наказу та копію заяви про видачу судового наказу отримав лише 24.07.2024р. під час перебування у відпустці.

Дослідивши та оцінивши в сукупності матеріали справи, суд встановив, що 11.04.2024р. згідно рекомендованого повідомлення поштове відправлення, в якому знаходилась копія судового наказу № 906/321/24, вручене особі за довіреністю без зазначення прізвища.

Разом з тим, боржник заперечив факт отримання ним поштового відправлення.

Так, з наданих боржником документів вбачається, що з 12.12.2023р. він перебував у відрядженні до ЗППМ №3 ОУВ "Харків" та відповідно до відпускного квитка прибув у відпустку на територію смт.Озерне Житомирського району Житомирської області лише з 16.07.2024р. по 30.07.2024р.

24.07.2024р. боржник на підставі поданої ним заяви від 23.07.2024р. ознайомився з матеріалами справи №906/321/24 та отримав їх копії.

Згідно практики Європейського суду з прав людини, реалізуючи положення Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, необхідно уникати занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, та як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним. Надмірний формалізм при вирішення питання щодо прийняття позовної заяви або скарги є порушенням права на справедливий судовий захист.

Основною складовою права на суд є право доступу в тому розумінні, що особі має бути забезпечено можливість звернутися до суду для вирішення певного питання, і держава, у свою чергу, не повинна чинити правових чи практичних перешкод для здійснення цього права. Застосовуючи процесуальні норми, національні суди повинні уникати як надмірного формалізму, який може вплинути на справедливість провадження, так і надмірної гнучкості, яка призведе до анулювання вимог процесуального законодавства.

При цьому, Європейський суд з прав людини провів лінію між формалізмом та надмірним формалізмом. Так, формалізм є явищем позитивним та необхідним, оскільки забезпечує чітке дотримання судами процесу. Надмірний ж формалізм заважає практичному та ефективному доступу до суду. Формалізм не є надмірним, якщо сприяє правовій визначеності та належному здійсненню правосуддя.

З огляду на доведеність поважності причин для поновлення пропущеного процесуального строку, суд дійшов висновку про задоволення клопотання боржника та поновлює строк, встановлений для подання заяви про скасування судового наказу.

Відповідно до п. 5 ч.3 ст.157 ГПК України, заява про скасування судового наказу має містити зазначення про повну або часткову необґрунтованість вимог стягувача.

У заяві про скасування судового наказу ФОП Матяж С.М. заперечив факт підписання договору поставки від 16.08.2018р. з ФОП Гладким А.Г., отримання товару та наявність заборгованості.

Суд зазначає, що відповідальність за достовірність таких відомостей процесуальний закон покладає на заявника та не вимагає від суду вчинення процесуальних дій щодо їх перевірки.

Згідно приписів ч.3 ст.158 ГПК України, у разі відсутності підстав для повернення заяви про скасування судового наказу, суддя не пізніше двох днів після її подання постановляє ухвалу про скасування судового наказу, в якій роз`яснює заявнику (стягувачу) його право звернутися до суду із тими самими вимогами в порядку спрощеного позовного провадження.

З огляду на вищевикладене, судовий наказ Господарського суду Житомирської області №906/361/24 від 29.03.2024р. підлягає скасуванню.

Керуючись ст. ст. 118, 119, 157, 158, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд, -

УХВАЛИВ:

1. Клопотання фізичної особи-підприємця Матяжа Сергія Михайловича про поновлення строку подання заяви про скасування судового наказу задовольнити.

2. Поновити фізичній особі-підприємцю Матяж Сергію Михайловичу строк на подачу заяви про скасування судового наказу № 906/321/24 від 23.03.2024 р.

3. Скасувати судовий наказ №906/321/24 від 23.03.2024, виданий Господарським судом Житомирської області за заявою фізичної особи-підприємця Гладкого Анатолія Георгійовича про стягнення з фізичної особи-підприємця Матяжа Сергія Михайловича 8575,37 грн. боргу, 2914,58 грн. інфляційних втрат та 242,24 грн. витрат зі сплати судового збору.

4. Роз`яснити стягувачу, що він наділений правом звернутися до суду із тими самими вимогами в порядку позовного провадження.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Суддя Сікорська Н.А.

1 - до справи

- боржнику через Електронний суд адвоката