ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
УХВАЛА

"18" липня 2024 р.м. Одеса Справа № 916/2452/24

Господарський суд Одеської області у складі судді Сулімовської М.Б., за участю секретаря судового засідання Толкунової М.Г., розглянувши у відкритому судовому засіданні справу

за позовом: ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 )

до відповідача: Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Абсолют-Е" (, 65025, м. Одеса, вул. Академіка Заболотного, 6)

про визнання недійсним рішення загальних зборів

за участю представників учасників справи:

від позивача: ОСОБА_2

від відповідача: не з`явився

в с т а н о в и в:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до Господарського суду Одеської області із позовом до відповідача Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Абсолют-Е" про визнання недійсним рішення загальних зборів.

Ухвалою суду від 10.06.2024 відкрито провадження у справі, ухвалено здійснювати розгляд справи в порядку загального позовного провадження, призначено підготовче засідання та вирішено інші процесуальні питання.

08.07.2024 від ОСОБА_3 надійшла заява про залучення його до участі у справі у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача.

10.07.2024 від ОСОБА_4 надійшла заява про залучення її до участі у справі у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача.

У судовому засіданні 10.07.2024 господарський суд оголосив перерву до 18.07.2024.

18.07.2024 до суду від ОСОБА_3 та ОСОБА_4 надійшли заяви, в яких заявники просили залучити їх до участі у справи у якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача.

В обґрунтування поданих заяв ОСОБА_3 та ОСОБА_4 зазначають, що вони мають правовий інтерес у вирішенні справи, а задоволення (або відмова у задоволенні) позову вплине на їх права, свободи та інтереси.

Окрім цього, у цих заявах ОСОБА_3 та ОСОБА_4 просили суд залишити подані ними заяви від 08.07.2024 та 10.07.2024 без розгляду (окрім копій документів).

Розглянувши заяви про залишення без розгляду заяв про залучення до участі у справі ОСОБА_3 та ОСОБА_4 у якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача, суд зазначає наступне.

Частиною 1 статті 13 Господарського процесуального кодексу України визначено, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін.

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (ч.4 ст.13 Господарського процесуального кодексу України).

За приписами статті 14 Господарського процесуального кодексу України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у господарських справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Виходячи з аналізу наведених норм, суд зазначає, що принцип диспозитивності визначає межі здійснення господарським судом та учасниками справи їхніх процесуальних прав та обов`язків, надає учасникам справи можливість вільно розпоряджатися своїми правами щодо предмета спору та визначає обов`язок суду здійснювати провадження у справі виключно за зверненням особи, поданим до суду у відповідній процесуальній формі. Реалізація принципу диспозитивності у процесі здійснення правосуддя спрямована на досягнення справедливого балансу між суб`єктами судового процесу і визначає межі процесуальних дій суду у розгляді справи.

Приписами частини 1 статті 42 Господарського процесуального кодексу України визначено коло прав учасників справи, відповідно до якої учасники мають право подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб, користуватися іншими визначеними законом процесуальними правами.

Відповідно до ч. 10 ст. 11 Господарського процесуального кодексу України, якщо спірні відносини не врегульовані законом і відсутній звичай ділового обороту, який може бути до них застосований, суд застосовує закон, що регулює подібні відносини (аналогія закону), а за відсутності такого - виходить із загальних засад і змісту законодавства (аналогія права).

При цьому, як зазначено в постанові Великої Палати Верховного Суду від 08.06.2022 у справі №2-591/11, відсутність у процесуальних кодексах положень про процесуальну аналогію не є перешкодою для застосування такої аналогії.

Пунктом 5 частини 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд залишає позов без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Приймаючи до уваги, що з матеріалів заяв не вбачається, що їх залишення без розгляду призведе до порушення прав заявників або інших осіб, виходячи з принципу диспозитивності, суд вважає можливим їх задовольнити та залишити заяви від 08.07.2024 та 10.07.2024 без розгляду.

У судовому засіданні розглянуто заяви ОСОБА_3 та ОСОБА_4 від 18.07.2024 про залучення до участі у справі у якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача.

Згідно з ч.ч.1-4 ст. 50 ГПК України, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї із сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи. Якщо суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до розгляду встановить, що рішення господарського суду може вплинути на права та обов`язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі у справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору. У заявах про залучення третіх осіб і у заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі. Про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі.

Приймаючи до уваги вище вказані заяви, суд дійшов висновку, що рішення у даній справі може вплинути на права та обов`язки ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , у зв`язку з чим вважає за необхідне залучити останніх до участі у справі в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача.

Дослідивши матеріали справи, з огляду на залучення до участі у справі третіх осіб, з метою надання можливості всім учасникам провадження скористатись повним обсягом процесуальних прав, суд дійшов висновку про відкладення підготовчого засідання на іншу дату.

При цьому, положеннями пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод від 04.11.1950, ратифікованої Верховною Радою України, встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Відповідно до рішень Європейського суду з прав людини, що набули статусу остаточного, зокрема "Іззетов проти України", "Пискал проти України", "Майстер проти України", "Субот проти України", "Крюков проти України", "Крат проти України", "Сокор проти України", "Кобченко проти України", "Шульга проти України", "Лагун проти України", "Буряк проти України", "ТОВ "ФПК "ГРОСС" проти України", "Гержик проти України", суду потрібно дотримуватись розумного строку для судового провадження.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

Європейський суд з прав людини щодо критеріїв оцінки розумності строку розгляду справи визначився, що строк розгляду має формувати суд, який розглядає справу. Саме суддя має визначати тривалість вирішення спору, спираючись на здійснену ним оцінку розумності строку розгляду в кожній конкретній справі, враховуючи її складність, поведінку учасників процесу, можливість надання доказів тощо.

Європейський суд щодо тлумачення положення "розумний строк" в рішенні у справі "Броуган (Brogan) та інші проти Сполученого Королівства" роз`яснив, що строк, який можна визначити розумним, не може бути однаковим для всіх справ, і було б неприродно встановлювати один строк в конкретному цифровому виразі для усіх випадків. Таким чином, у кожній справі виникає проблема оцінки розумності строку, яка залежить від певних обставин.

За приписами ст.2 Господарського процесуального кодексу України, завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

З огляду на практику Європейського суду з прав людини, враховуючи період перебування головуючого у справі судді у щорічній основній відпустці, з метою дотримання приписів Господарського процесуального кодексу України, суд ухвалює про проведення підготовчого провадження впродовж розумного строку поза межами встановленого Господарським процесуальним кодексом України строку.

Керуючись ст.ст. 11, 50, 169, 181, 182, 183, 185, 226, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд, -

у х в а л и в:

1. Заяву ОСОБА_3 від 18.07.2024 про залишення без розгляду заяви про залучення до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору задовольнити.

2. Залишити без розгляду заяву від 08.07.2024 про залучення до участі у справі ОСОБА_3 в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору.

3. Заяву ОСОБА_4 від 18.07.2024 про залишення без розгляду заяви про залучення до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору задовольнити.

4. Залишити без розгляду заяву від 10.07.2024 про залучення до участі у справі ОСОБА_4 в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору.

5. Заяву про залучення до участі у справі ОСОБА_3 в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору задовольнити.

6. Залучити до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача - ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_2 , АДРЕСА_2 )

7. Заяву про залучення до участі у справі ОСОБА_4 в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору задовольнити.

8. Залучити до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача - ОСОБА_4 (РНОКПП НОМЕР_3 , АДРЕСА_3 ).

9. Позивачу протягом трьох днів з дати отримання ухвали суду направити на адресу ОСОБА_3 та ОСОБА_4 копію позовної заяви та доданих до неї доказів. Докази направлення подати до суду.

10. Запропонувати ОСОБА_3 та ОСОБА_4 протягом десяти днів з дати отримання ухвали суду надати пояснення по суті спору. Копію пояснення направити учасникам провадження, докази направлення подати до суду.

11. Провести підготовче провадження у справі №916/2452/24 впродовж розумного строку.

12. Відкласти підготовче засідання на "12" вересня 2024 р. на 11:20. Засідання відбудеться у приміщенні Господарського суду Одеської області за адресою: м. Одеса, пр-т Шевченка, 29, в залі судових засідань №11 (5 поверх), тел. 0(482)307-955.

13. Копію ухвали направити учасникам провадження.

Суддя М.Б. Сулімовська

Ухвала суду набрала законної сили 18.07.2024. В частині залишення без розгляду заяв може бути оскаржена в порядку і строки, визначені ст.ст.254-257 Господарського процесуального кодексу України. В решті оскарженню не підлягає.