ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
УХВАЛА

"29" липня 2024 р. м. Одеса № 916/3271/24
Господарський суд Одеської області у складі судді Лічмана Л.В.,

розглянувши заяву Виконувача обов`язків керівника Ізмаїльської окружної прокуратури (зареєстрована 25.07.2024 р. за вх. № 2-1230/24)

про забезпечення позову Виконувача обов`язків керівника Ізмаїльської окружної прокуратури (68600, Одеська область, місто Ізмаїл, вулиця Дмитрівська, 63) в інтересах держави в особі Південного офісу Держаудитслужби (65012, місто Одеса, вулиця Канатна, будинок 83)

до відповідачів: Державного підприємства ,,Адміністрація морських портів України (01135, місто Київ, провулок Берестейський, будинок 14) в особі Ізмаїльської філії Державного підприємства ,,Адміністрація морських портів України (Адміністрація Ізмаїльського морського порту) (68609, Одеська область, місто Ізмаїл, вулиця Набережна Лукі Капікраяна, будинок 4); Приватного багатопрофільного підприємства ,,КИНГС (88018, Закарпатська область, місто Ужгород, вулиця Швабська, будинок 43)

про визнання недійсним договору та стягнення 989183,94 грн,

встановив:

Виконувач обов`язків керівника Ізмаїльської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Південного офісу Держаудитслужби звернувся до Господарського суду Одеської області з позовною заявою, згідно якої просить:

- визнати недійсним договір № 49-В-13Ф-17 від 26.06.2017 р. на закупівлю послуг за предметом: Інші завершальні будівельні роботи за кодом СР за ДК 021:20-6 (Послуги з поточного ремонту двоповерхової будівлі столярного, малярного цехів та контори (інв. № 1/285), за адресою: 68600, Одеська обл., м. Ізмаїл, вул. Хотинська, 4а), укладений між Державним підприємством ,,Адміністрація морських портів України в особі начальника Ізмаїльської філії Державного підприємства ,,Адміністрація морських портів України та Приватним багатопрофільним підприємством ,,КИНГС;

- cтягнути з Приватного багатопрофільного підприємства ,,КИНГС на користь Державного підприємства ,,Адміністрація морських портів України в особі Ізмаїльської філії Державного підприємства ,,Адміністрація морських портів України 989183,94 грн, а з Державного підприємства ,,Адміністрація морських портів України в особі Ізмаїльської філії Державного підприємства ,,Адміністрація морських портів України одержані ним за рішенням суду 989183,94 грн стягнути в дохід держави.

В обґрунтування позовних вимог прокурор посилається на те, що укладання сторонами оспорюваного договору відбулось всупереч інтересам держави та суспільства, адже з боку Приватного багатопрофільного підприємства ,,КИНГС мали місце антиконкурентні узгоджені дії, направлені на спотворення результатів публічної закупівлі, за результатами якої укладено оспорюваний договір.

Одночасно з позовом прокурор подав до суду заяву (зареєстрована 25.07.2024 р. за вх. № 2-1230/24), в якій просить вжити заходів забезпечення позову шляхом накладення арешту на грошові кошти, які належать Приватному багатопрофільному підприємству ,,КИНГС та знаходяться на всіх рахунках відповідача в банківських або інших фінансово-кредитних установах, інформація про які буде виявлена в процесі виконання ухвали суду про забезпечення позову, в межах суми позову 989183,94 грн.

Мотивуючи заяву, прокурор посилається на те, що виконання майбутнього судового рішення у разі задоволення позову судом залежить від тієї обставини, чи матиме відповідач грошові кошти, необхідні для задоволення позовних вимог. Окремо в заяві з посиланням на правовий висновок, зроблений у постанові Верховного Суду у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 03.03.2023 р. у справі № 905/448/22 прокурор звертає увагу на те, що ,,у випадку подання позову про стягнення грошових коштів можливість відповідача в будь-який момент як розпорядитися коштами, які знаходяться на його рахунках, так і відчужити майно, яке знаходиться у його власності, є беззаперечною, що в майбутньому утруднить виконання судового рішення, якщо таке буде ухвалене на користь позивача. За таких умов вимога надання доказів щодо очевидних речей (доведення нічим не обмеженого права відповідача в будь-який момент розпорядитися своїм майном) свідчить про застосування судом завищеного або навіть заздалегідь недосяжного стандарту доказування, що порушує баланс інтересів сторін.

Відповідно до ч.ч.1 та 6 ст.140 ГПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи. Про забезпечення позову або про відмову у забезпеченні позову суд постановляє ухвалу…

Проаналізувавши заяву прокурора про забезпечення позову на предмет відповідності нормам українського законодавства, господарський суд дійшов висновку про її задоволення, виходячи з наступного.

Статтею 136 ГПК України передбачено, що господарський суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 137 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно п.1 ч.1 ст.137 ГПК України позов забезпечується накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачу і знаходяться у нього чи в інших осіб.

За змістом ст.ст.136,137 ГПК України обґрунтування необхідності забезпечення позову полягає у доказуванні обставин, з якими пов`язано вирішення питання про забезпечення позову. При цьому достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову. В контексті забезпечення позову шляхом накладення арешту на майно (грошові кошти), доказуванню підлягають обставини, які підтверджують вчинення відповідачем, зокрема, дій, направлених на відчуження власного майна або витрачання коштів з метою унеможливлення виконання майбутнього судового рішення.

При цьому потрібно зауважити, що, як правильно зазначає прокурор з посиланням на правовий висновок, зроблений у постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 03.03.2023 р. по справі № 905/448/22, у випадку подання позову про стягнення грошових коштів можливість відповідача в будь-який момент як розпорядитися коштами, які знаходяться на його рахунках, так і відчужити майно, яке знаходиться у його власності, є беззаперечною, що в майбутньому утруднить виконання судового рішення, якщо таке буде ухвалене на користь прокурора. За таких умов вимога надання доказів щодо очевидних речей (доведення нічим не обмеженого права відповідача в будь-який момент розпорядитися своїм майном) свідчить про застосування судом завищеного або навіть заздалегідь недосяжного стандарту доказування, що порушує баланс інтересів сторін.

Враховуючи викладене, прокурор не повинен надавати докази стосовно потенційної можливості вчинення Приватним багатопрофільним підприємством ,,КИНГС дій, направлених на зменшення грошових активів.

Слід також вказати, що у випадку арешту коштів на рахунках гроші залишаються у власності відповідача і знерухомлюються з метою недопущення виведення грошових коштів з його рахунків й уникнення виконання судового рішення у майбутньому. Такий захід скасовується у разі ухвалення судом рішення про відмову у задоволенні позову або виконання відповідачем своїх зобов`язань перед позивачем.

Згідно ч.4 ст.236 ГПК України висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду, враховуються судами при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин.

Приймаючи до уваги зазначене вище, те, що існує стала судова практика вирішення відповідного процесуального питання по аналогічним спорам, яка має враховуватись за правилами ч.4 ст.236 ГПК України (зокрема, постанова Верховного Суду від 26.06.2024 р. по справі № 916/938/24), те, що обраний прокурором захід забезпечення позову є адекватним, достатнім для запобігання порушенню прав прокурора та позивача, дозволяє гарантувати ефективний захист або поновлення інтересів держави в разі ухвалення рішення про задоволення позову, заява прокурора про забезпечення позову підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст.136,137,139,140,233-235 ГПК України, суд постановив:

Заяву Виконувача обов`язків керівника Ізмаїльської окружної прокуратури (зареєстрована 25.07.2024 р. за вх. № 2-1230/24) про забезпечення позову задовольнити.

До набрання законної сили остаточним судовим рішення у даній справі накласти арешт на грошові кошти, які належать Приватному багатопрофільному підприємству ,,КИНГС та знаходяться на його рахунках в банківських або інших фінансово-кредитних установах, інформація про які буде виявлена в процесі виконання ухвали суду про забезпечення позову, в межах суми позову 989183,94 грн.

Стягувач: Ізмаїльська окружна прокуратура (68600, Одеська область, місто Ізмаїл, вулиця Дмитрівська, 63, код 03528552).

Боржник: Приватне багатопрофільне підприємство ,,КИНГС (88018, Закарпатська область, місто Ужгород, вулиця Швабська, будинок 43, код 20970338).

Ухвала про забезпечення позову є виконавчим документом та виконується негайно в порядку, встановленому для виконання судових рішень.

Ухвала може бути пред`явлена до виконання протягом трьох місяців з дня її постановлення.

Ухвала набирає законної сили з дня її постановлення і може бути оскаржена в апеляційному порядку до Південно-західного апеляційного господарського суду.

Суддя Лічман Леонід Васильович