ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

"23" липня 2024 р. Справа№ 910/17181/23

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Шевчук С.Р.

суддів: Ходаківської І.П.

Демидової А.М.

перевіривши матеріали апеляційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю «Лагуна Тренд»

на рішення Господарського суду міста Києва від 16.01.2024 (повний текст складено та підписано 16.01.2024) (суддя Алєєва І.В.)

у справі №910/17181/23

за позовом Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго»

до Товариства з обмеженою відповідальністю «Лагуна Тренд»

про стягнення 225473,86 грн

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Господарського суду міста Києва від 16.01.2024 у справі №910/17181/23 позов задоволено, стягнуто з Товариства з обмеженою відповідальністю «Лагуна Тренд» на користь Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» основний борг у розмірі 148007,96 грн, 3 % річних у розмірі 15280,60 грн, інфляційні втрати у розмірі 62185,30 грн, та витрати зі сплати судового збору у розмірі 3382,11 грн.

Не погоджуючись із вказаним рішенням, Товариства з обмеженою відповідальністю «Лагуна Тренд» звернулося до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить суд рішення Господарського суду міста Києва від 16.01.2024 у справі №910/17181/23 скасувати повністю; ухвалити нове рішення, яким в позові КП «Київтеплоенерго» відмовити.

30.05.2024 матеріали апеляційної скарги надійшли до Північного апеляційного господарського суду та згідно з витягом з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 30.05.2024 передані колегії суддів у складі: Шевчук С.Р.- головуючий, Демидова А.М., Ходаківська І.П.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 03.06.2024 витребувано з Господарського суду міста Києва матеріали справи №910/17181/23; відкладено вирішення питання щодо можливості відкриття, повернення, залишення без руху або відмови у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою до надходження матеріалів даної справи з Господарського суду міста Києва.

27.06.2024 на виконання вищезазначеної ухвали до Північного апеляційного господарського суду надійшли з Господарського суду міста Києва матеріали справи №910/17181/23.

Розгляд питання щодо руху апеляційної скарги відбувся після виходу суддів Шевчук С.Р. (головуючий), Демидової А.М., Ходаківської І.П. з відпустки.

Розглянувши матеріали апеляційної скарги, колегія суддів апеляційної інстанції дійшла висновку, що вона підлягає залишенню без руху, з таких підстав.

Відповідно до ч. 6 ст. 6 Господарського процесуального кодексу України, в редакції, що набрала чинності з 18.10.2023, передбачено, що адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Якщо реєстрація електронного кабінету в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суперечить релігійним переконанням особи, яка зобов`язана його зареєструвати відповідно до цієї частини, передбачені цим Кодексом процесуальні наслідки звернення до суду такою особою без реєстрації електронного кабінету у вигляді залишення її документа без руху, його повернення або залишення без розгляду не застосовуються за умови, що особа заявила про такі обставини одночасно із поданням відповідного документа шляхом подання окремої обґрунтованої письмової заяви.

Згідно з п. 2 ч. 2 ст. 258 Господарського суду міста Києва України в апеляційній скарзі мають бути зазначені, у тому числі, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Отже, чинна редакція Господарського процесуального кодексу України зобов`язує юридичних осіб та адвокатів зареєструвати свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку та встановлює наслідки невиконання таких вимог-фактичне повернення/не врахування поданих учасниками (що не зареєстрували електронний кабінет в ЄСІТС) заяв по суті спору.

Як вбачається із відповіді №2448640 про відсутність зареєстрованого Електронного кабінету ЄСІТС у юридичної особи із ідентифікаційним кодом 35392876, Товариство з обмеженою відповідальністю «Лагуна Тренд» не зареєструвало електронний кабінет.

Окрім того, відповідно до ч. 1 ст. 256 Господарського процесуального кодексу України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів, а на ухвалу суду - протягом десяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення у даній справі ухвалено 16.01.2024, отже останнім днем двадцятиденного строку на його оскарження є 05.02.2024 (з урахуванням вихідних днів).

Апеляційна скарга подана до суду скаржником 30.05.2024, тобто з пропуском встановленого законом процесуального строку на апеляційне оскарження.

Разом з тим, в апеляційній скарзі міститься клопотання скаржника про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Господарського суду міста Києва від 16.01.2024 у даній справі.

В обґрунтування зазначеного клопотання Товариство з обмеженою відповідальністю «Лагуна Тренд» посилається на те, що не було обізнане про розгляд господарської справи, оскільки місцевий господарський суд не направляв відповідачу поштової кореспонденції, а відповідач, у свою чергу з 24.02.2022 не здійснює будь-якої господарської діяльності а приміщення офісу зачинене і не працює, оскільки, відповідач дізнався ознайомився із рішення лише 21.05.2024, то це є підставою для поновлення строку на оскарження.

Проте, апеляційний суд вважає доводи Товариства з обмеженою відповідальністю «Лагуна Тренд» стосовно поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження не є обґрунтованими, з огляду на наступне.

У даному випадку повний текст рішення Господарського суду міста Києва від 16.01.2024 складений 16.01.2024, заявник мав подати апеляційну скаргу у строк до 05.02.2024 включно. Разом з цим, дану апеляційну скаргу подано 30.05.2024, тобто з пропуском процесуального строку.

Відповідно до ч. 1 ст. 119 Господарського процесуального кодексу України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Суд звертає увагу також на те, що згідно положення п. 2 ч. 2 ст. 256 Господарського процесуального кодексу України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом десяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Відповідно до ч. 3 ст. 242 Господарського процесуального кодексу України у разі проголошення в судовому засіданні скороченого рішення суд надсилає учасникам справи копію повного судового рішення протягом двох днів з дня його складення в електронній формі шляхом надсилання до електронного кабінету у порядку, встановленому законом, а в разі відсутності електронного кабінету - рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

Відповідно до ч. 11 ст. 242 Господарського процесуального кодексу України якщо учасник справи має електронний кабінет, суд надсилає всі судові рішення такому учаснику в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи чи її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами. У разі відсутності в учасника справи електронного кабінету суд надсилає всі судові рішення такому учаснику в паперовій формі рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

Згідно з ч. 4 ст. 89 Цивільного кодексу України відомості про місцезнаходження юридичної особи вносяться до Єдиного державного реєстру.

За приписами частини 1 статті 7 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань» Єдиний державний реєстр створюється з метою забезпечення державних органів та органів місцевого самоврядування, а також учасників цивільного обороту достовірною інформацією про юридичних осіб, громадські формування, що не мають статусу юридичної особи, та фізичних осіб - підприємців з Єдиного державного реєстру. Невід`ємною архівною складовою частиною Єдиного державного реєстру є Реєстр документів дозвільного характеру, Єдиний реєстр громадських формувань, Реєстр громадських об`єднань та Єдиний реєстр підприємств, щодо яких порушено провадження у справі про банкрутство.

Як встановлено судом апеляційної інстанції, місцевий господарський суд з метою повідомлення відповідача про розгляд справи та про його право подати відзив на позовну заяву, на виконання приписів Господарського процесуального кодексу України, здійснював направлення судової кореспонденції рекомендованим листом з повідомленням про вручення на адресу місцезнаходження відповідача, зазначену в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, а саме: 04170, м. Київ, вул. Татарська, буд. 32Б.

Втім, судова кореспонденція була повернута органом поштового зв`язку без вручення відповідачу з відмітками «адресат відсутній за вказаною адресою».

Згідно з п.5 ч. 6 ст. 242 Господарського процесуального кодексу України днем вручення судового рішення є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, яка зареєстрована у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Відтак, день проставлення у поштовому повідомленні відмітки «адресат відсутній за вказаною адресою» вважається днем вручення відповідачу ухвали суду в силу положень п.5 ч.6 ст.242 Господарського процесуального кодексу України.

Колегія суддів звертає увагу на те, що у разі якщо ухвалу про вчинення відповідної процесуальної дії або судове рішення направлено судом рекомендованим листом за належною поштовою адресою, яка була надана суду відповідною стороною, і судовий акт повернуто підприємством зв`язку з посиланням на відсутність (вибуття) адресата, відмову від одержання, закінчення строку зберігання поштового відправлення тощо, то необхідно вважати, що адресат повідомлений про вчинення відповідної процесуальної дії або про прийняття певного судового рішення у справі (аналогічний правовий висновок викладено у постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 13.01.2020 у справі № 910/22873/17 та від 14.08.2020 у справі № 904/2584/19).

При цьому, на переконливу думку колегії апеляційного суду, установлений порядок надання послуг поштового зв`язку, доставки та вручення рекомендованих поштових відправлень, строк зберігання поштового відправлення забезпечує адресату можливість вжити заходів для отримання такого поштового відправлення та, відповідно, ознайомлення з судовим рішенням.

Враховуючи відсутність в матеріалах апеляційної скарги підтверджень наявності порушень оператором поштового зв`язку вимог Правил надання послуг поштового зв`язку, колегія суддів констатує, що факт неотримання скаржником поштової кореспонденції, якою суд, з додержанням вимог процесуального закону, надсилав відповідачу за належною адресою та яка повернулася до суду у зв`язку з її неотриманням адресатом, залежав від волевиявлення самого адресата, тобто мав суб`єктивний характер та є наслідком неотримання адресатом пошти під час доставки за вказаною адресою і не звернення самого одержувача кореспонденції до відділення пошти для отримання рекомендованого поштового відправлення.

Апеляційний господарський суд звертає увагу на те, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, у цьому випадку суду (аналогічний правовий висновок викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.04.2018 у справі № 800/547/17(П/9901/87/18), постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27.11.2019 у справі № 913/879/17, від 21.05.2020 у справі № 10/249-10/19 від 15.06.2020 у справі №24/260-23/52-б, від 27.02.2023 у справі №909/548/16(909/947/20).

У свою чергу, доводи скаржника про нездійснення господарської діяльності у період розгляду справи №910/17181/23 є суперечливими, оскільки вказане не звільняє відповідача від обов`язку належним чином та у передбачений законом спосіб представляти та відстоювати свої інтереси у судах, а тому не вчинення відповідного суб`єктивного колу дій спрямованого на реалізацію своїх прав без поважної на те причини, не є підставою для поновлення строку на апеляційне оскарження.

Відтак, наведені в апеляційній скарзі обґрунтування причин пропуску процесуального строку не є поважними.

Інших доводів щодо поважності причин пропуску строку на оскарження рішення Господарського суду міста Києва від 16.01.2024 у справі №910/17181/23, передбачених ч. 3 ст. 256 Господарського процесуального кодексу України, скаржником не наведено.

Таким чином, подана апеляційна скарга не відповідає приписам ст. 258 Господарського процесуального кодексу України, яка встановлює вимоги до форми і змісту апеляційної скарги.

До апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 258 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу (ч. 2 ст. 260 Господарського процесуального кодексу України).

Відповідно до ч. ч. 1, 4 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити) (ч. 2 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України).

Згідно з ч. ч. 3, 4 ст. 260 Господарського процесуального кодексу України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 256 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції із заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 261 цього Кодексу.

Оскільки клопотання про поновлення пропущеного строку на подання апеляційної скарги визнано судом необґрунтованим, така скарга не відповідає вимогам, визначеним ст. 258 Господарського процесуального кодексу України, та підлягає залишенню без руху із встановленням строку на усунення недоліків.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 174, 234, 235, 258, 260 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд

УХВАЛИВ:

1. Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Лагуна Тренд» на рішення Господарського суду міста Києва від 16.01.2024 у справі №910/17181/23 залишити без руху.

2. Надати Товариству з обмеженою відповідальністю «Лагуна Тренд» строк протягом десять днів з дня отримання копії даної ухвали для усунення недоліків апеляційної скарги шляхом подання до Північного апеляційного господарського суду:

- доказів реєстрації Електронного кабінету в підсистемі «Електронний суд» ЄСІТС;

- заяви про поновлення строку на подання апеляційної скарги із зазначенням інших підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження.

3. Роз`яснити Товариству з обмеженою відповідальністю «Лагуна Тренд», що в разі неусунення недоліків апеляційної скарги у строк, встановлений судом, апеляційна скарга вважається неподаною і повертається особі, що звернулася з апеляційною скаргою.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями та не підлягає оскарженню.

Головуючий суддя С.Р. Шевчук

Судді І.П. Ходаківська

А.М. Демидова