ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

"23" липня 2024 р. м. Київ Справа № Б13/188-11 (911/1859/24)

за позовом Акціонерного товариства «Кредит Європа Банк» (01024, м. Київ, вул. Шовковична, буд. 42-44; )

до відповідача 1 Товариства з обмеженою відповідальністю «Олімпік Груп» (04070, м. Київ, вул. Борисоглібська, буд. 12; )

відповідача 2 Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий Дім «Александер» (08132, Київська обл., Києво-Святошинський р-н, м. Вишневе, вул. Л.Українки, 64; )

та відповідача 3 Громадянина Азербайджанської Республіки Мірзаєва Валерія Наріман огли ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 ) в особі представника Магіденко (Непомящого) Бориса Олександровича ( АДРЕСА_2 )

про визнання недійсним правочину, укладеного боржником та повернення майна боржнику шляхом витребування із чужого незаконного володіння

у відокремленому провадженні в межах справи № Б13/188-11

за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Юбіпартнер Консалтинг» (04050, м. Київ, вул. Василя Дончука, буд. 7, прим. 5; )

до Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий Дім «Александер» (08132, Київська обл., Києво-Святошинський р-н, м. Вишневе, вул. Л.Українки, 64; )

про банкрутство

Суддя Наріжний С.Ю.

Без виклику представників сторін.

ВСТАНОВИВ:

у провадженні Господарського суду Київської області знаходиться справа № Б13/188-11 за заявою ТОВ «Юбіпартнер Консалтинг» про банкрутство ТОВ «Торговий Дім «Александер», провадження в якій відкрите ухвалою суду від 09.11.2011.

Постановою Господарського суду Київської області від 14.10.2013 визнано Боржника банкрутом та відкрито ліквідаційну процедуру. Ухвалою суду від 15.10.2019 ліквідатором ТОВ «Торговий Дім «Александер» призначено арбітражного керуючого Перепелицю В.В.

На даний час у справі триває ліквідаційна процедура.

17.07.2024 до Господарського суду Київської області надійшла позовна заява АТ «Кредит Європа Банк» від 11.07.2024 б/№ (вх. № 998/24) до ТОВ «Олімпік Груп», ТОВ «Торговий Дім «Александер» та Громадянина Азербайджанської Республіки ОСОБА_1 (в особі представника Магіденко (Непомящого) Бориса Олександровича) про визнання недійсним правочину, укладеного боржником та повернення майна боржнику шляхом витребування із чужого незаконного володіння.

Зокрема, Позивач просить суд:

- визнати недійсним договір купівлі-продажу нежилого будинку, посвідчений приватним нотаріусом КМНО Юдіною І.Г. 30.04.2010 за реєстровим № 132, укладений між ТОВ «Торговий Дім «Александер» та ТОВ «Олімпік Груп»;

- витребувати від Громадянина Азербайджанської Республіки ОСОБА_1 на користь ТОВ «Торговий Дім «Александер» нежилий будинок (літ. «Б»), загальною площею 261,60 кв.м., що розташований за адресою: м. Київ, вул. Борисоглібська, буд. 12 (РНОНМ 00).

В обґрунтування позовної заяви Позивач зазначає про те, що оспорюваний договір купівлі-продажу має ознаки фраудаторності, оскільки відчуження майна відбулось в той час, коли у Боржника існувала заборгованість перед кредиторами; відчуження майна відбулось за заниженою вартістю; оплата вартості відчуженого майна була здійснена не у повному обсязі; виконання оспорюваного правочину призвело до зменшення обсягу майнових активів Боржника.

Дослідивши подану позовну заяву з доданими документами суд зазначає наступне.

Частиною 2 статті 7 КУзПБ передбачено, що господарський суд, у провадженні якого перебуває справа про банкрутство (неплатоспроможність), в межах цієї справи вирішує всі майнові спори, стороною в яких є боржник; спори з позовними вимогами до боржника та щодо його майна; спори про визнання недійсними результатів аукціону; спори про визнання недійсними будь-яких правочинів, укладених боржником; спори про повернення (витребування) майна боржника або відшкодування його вартості відповідно; спори про стягнення заробітної плати; спори про поновлення на роботі посадових та службових осіб боржника; спори щодо інших вимог до боржника.

Склад учасників розгляду спору визначається відповідно до Господарського процесуального кодексу України. Господарський суд розглядає спори, стороною в яких є боржник, за правилами, визначеними Господарським процесуальним кодексом України. За результатами розгляду спору суд ухвалює рішення.

Заяви (позовні заяви) учасників провадження у справі про банкрутство (неплатоспроможність) або інших осіб у спорах, стороною в яких є боржник, розглядаються в межах справи про банкрутство (неплатоспроможність) за правилами спрощеного позовного провадження.

Позивач має право в позовній заяві заявити мотивоване клопотання про розгляд справи за правилами загального позовного провадження. Якщо суд за результатами розгляду клопотання позивача дійде висновку про розгляд справи в порядку загального позовного провадження, він зазначає про це в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Отже, норми Кодексу України з процедур банкрутства передбачають концентрацію всіх спорів у межах справи про банкрутство, що дозволяє здійснювати ефективний судовий контроль щодо повернення майнових активів боржника у його розпорядження з метою відновлення платоспроможності такого боржника або належного формування ліквідаційної маси банкрута.

Водночас, положеннями ст. 162, 164, 172 ГПК України визначено вимоги щодо форми та змісту позовної заяви, а також документів, які мають бути додані до позовної заяви в обов`язковому порядку.

Зокрема, згідно ч. 1 ст. 164 ГПК України, до позовної заяви додаються документи, які підтверджують: направлення іншим учасникам справи копій позовної заяви і доданих до неї документів з урахуванням положень статті 42 цього Кодексу; сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Як вже зазначено вище, передбачені частиною другою статті 7 КУзПБ спори розглядаються та вирішуються судом у відокремленому позовному провадженні за правилами ГПК України.

При цьому, Велика Палата Верховного Суду у постанові від 18.02.2020 у справі №918/335/17 (пункти 100-102 постанови) зауважила, що судові рішення у процедурі банкрутства можна поділити на дві групи.

Одна з них стосується не вирішення спорів, а розв`язання специфічних питань, притаманних саме процедурам банкрутства, тобто непозовному провадженню: про відкриття провадження у справі про банкрутство, про припинення дії мораторію щодо майна боржника, про закриття провадження у справі про банкрутство, про затвердження плану санації, про визнання боржника банкрутом і відкриття ліквідаційної процедури, про призначення керуючого санацією, ліквідатора тощо.

Друга група стосується виключно вирішення спорів. До неї належать судові рішення щодо розгляду спорів, стороною в яких є боржник. Такі спори розглядаються за позовом сторони, тобто в позовному провадженні. Хоча вони вирішуються тим судом, який відкрив провадження у справі про банкрутство, ці спори не стосуються непозовного провадження, яке врегульоване КУзПБ, а тому регламентуються правилами про позовне провадження, встановленими у ГПК України.

Таке розмежування є цілком виправданим з точки зору того, що справи відокремленого позовного провадження мають різний суб`єктний склад сторін спору, предмети і підстави позову, розглядаються та вирішуються господарським судом із застосуванням усього інструментарію позовного провадження, на відміну від спрощеного порядку розгляду заяв, скарг і клопотань в основній справі про банкрутство (правова позиція Верховного Суду у складі колегії суддів палати для розгляду справ про банкрутство Касаційного господарського суду, викладена у постанові від 15.02.2021 у справі №910/11664/20).

Відповідно до правової позиції, викладеної в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів палати для розгляду справ про банкрутство Касаційного господарського суду від 14.04.2021 у справі № 905/1818/19, за розгляд у позовному провадженні у межах справи про банкрутство, провадження у якій регулюється нормами КУзПБ, майнового чи немайнового спору господарському суду необхідно обраховувати розмір судового збору виходячи із ставки, що підлягає сплаті за подання позовної заяви відповідно майнового чи немайнового характеру (підпункти 1, 2 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір»).

Підпунктом 1 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру підлягає сплаті судовий збір в розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З позовної заяви вбачається, що Позивачем фактично заявлено одну позовну вимогу немайнового характеру - визнання договору недійсним; а також одну вимогу майнового характеру - витребування майна.

Відтак, відповідно до п.п. 1, 2 п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», розмір судового збору, який підлягає сплаті за подачу відповідної позовної заяви становить 42820,50 грн (3028,00 грн за позовною вимогою немайнового характеру + 39792,50 грн за вимогою майнового характеру (виходячи з вказаної Позивачем ринкової вартості спірного майна: 2652833,00 грн * 1,5%)).

В той же час судом встановлено, що Позивачем до позовної заяви додано докази сплати судового збору в сумі 6056,00 грн. Отже недоплата судового збору за звернення з даною позовною заявою становить 36764,50 грн (42820,50 грн - 6056,00 грн).

При цьому суд відхиляє доводи Позивача, викладені в позовній заяві стосовно розміру судового збору у даній категорії спорів, з посиланням на постанову КГС ВС від 25.11.2020 у справі № 905/1834/18 (905/132/20), оскільки висновки, викладені в даній постанові не спростовують правову позицію, вказану в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів палати для розгляду справ про банкрутство Касаційного господарського суду від 14.04.2021 у справі № 905/1818/19, яка наведена вище.

Крім того, як встановлено з наданих матеріалів, Позивачем не дотримано вимогу ч. 1 ст. 164 ГПК України щодо направлення копії позовної заяви з додатками на адресу Відповідача 3: Громадянина Азербайджанської Республіки Мірзаєва Валерія Наріман огли ( АДРЕСА_1 ).

Враховуючи викладене вище суд дійшов висновку про те, що позовна заява не відповідає вимогам ст. 164 ГПК України.

Згідно ч. 1, 2 ст. 174 ГПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене вище Господарський суд Київської області дійшов висновку про залишення без руху позовної АТ «Кредит Європа Банк» від 11.07.2024 б/№ (вх. № 998/24) до ТОВ «Олімпік Груп», ТОВ «Торговий Дім «Александер» та Громадянина Азербайджанської Республіки ОСОБА_1 про визнання недійсним правочину, укладеного боржником та повернення майна боржнику шляхом витребування із чужого незаконного володіння, та встановлює Позивачу строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення даної ухвали про залишення позовної заяви без руху, для усунення виявлених недоліків позовної заяви, шляхом надання Господарському суду Київської області доказів доплати судового збору в сумі 36764,50 грн, а також доказів направлення копії позовної заяви з додатками на адресу Відповідача 3: Громадянина Азербайджанської Республіки ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ).

Разом з тим суд звертає увагу Позивача на те, що якщо у строк встановлений судом вищезазначені недоліки не буде усунуто, позовна заява буде вважатися неподаною та буде повернута Позивачу.

Керуючись ст. 174, 232-235, 255 ГПК України, суд

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву АТ «Кредит Європа Банк» від 11.07.2024 б/№ (вх. № 998/24) до ТОВ «Олімпік Груп», ТОВ «Торговий Дім «Александер» та Громадянина Азербайджанської Республіки ОСОБА_1 про визнання недійсним правочину, укладеного боржником та повернення майна боржнику шляхом витребування із чужого незаконного володіння залишати без руху.

2. Встановити Позивачу строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, для усунення виявлених недоліків позовної заяви, шляхом надання Господарському суду Київської області доказів доплати судового збору в сумі 36764,50 грн, а також доказів направлення копії позовної заяви з додатками на адресу Відповідача 3: Громадянина Азербайджанської Республіки ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ).

3. Копію ухвали надіслати Позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена окремо від судового рішення відповідно ст. 254, 255 ГПК України.

Дата підписання ухвали 23.07.2024.

Суддя С.Ю. Наріжний