УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

22.07.2024 Справа № 915/700/24

Суддя Господарського суду міста Києва Головіна К. І., розглянувши матеріали

позовної заяви Акціонерного товариства "Миколаївобленерго"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Андрієво Зоряне"

про стягнення 205 722,82 грн.

ВСТАНОВИВ:

17.07.2024 на розгляд Господарського суду Миколаївської області надійшла позовна заява Акціонерного товариства «Миколаївобленерго» (далі - АТ «Миколаївобленерго», позивач) до Товариства з обмеженою відповідальністю "Андрієво Зоряне" (далі - ТОВ "Андрієво Зоряне", відповідач) про стягнення заборгованості в сумі 205 722,82 грн. за договором про надання послуг із забезпечення перетікань реактивної електричної енергії №36/578 від 26.04.2021.

Ухвалою Господарського суду Миколаївської області від 18.06.2024 справу № 915/700/24 за вказаним позовом передано за виключною підсудністю до Господарського суду міста Києва.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 17.07.2024 вказану справу передано на розгляд судді Головіній К.І.

Дослідивши надіслані матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення її без руху, зважаючи на наступне.

18.10.2023 введено в дію Закон України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами" від 29.06.2023, який набрав чинності 21.07.2023 та яким внесено зміни до ряду статтей ГПК України.

Так, відповідно до пункту 2 частини 2 статті 162 ГПК України (в новій редакції) позовна заява повинна містити, серед іншого, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету у сторін та інших учасників справи.

Водночас за приписами ч. 6 статті 6 ГПК України адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі (ЄСІТС) або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

З огляду на викладене позивач мав у поданому позові зазначити інформацію щодо наявності у нього та у відповідача, зареєстрованого електронного кабінету в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі (підсистема "Електронний суд").

Однак при дослідженні судом позовної заяви встановлено, що позивач не надав відомостей щодо наявності електронного кабінету у відповідача, що суперечить вимогам статті 162 ГПК України та є підставою для залишення позову без руху.

Також відповідно до пункту 2 ч. 1 ст. 164 ГПК України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору в установлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Судовий збір згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Частиною третьою статті 4 Закону України "Про судовий збір" унормовано застосування коефіцієнту 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору, якщо процесуальні документи, передбачені частиною другою цієї статті, подано в електронній формі.

За подання до господарського суду встановлено такий розмір та порядок сплати судового збору: за позовними заявами майнового характеру - 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; за позовними заявами немайнового характеру - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Законом України "Про державний бюджет України на 2024 рік" станом на 01.01.2024 встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб на рівні 3 028,00 грн.

Таким чином позивач за 1 майнову вимогу, подану до суду через підсистему "Електронний суд", повинен був сплатити судовий збір у розмірі 1,5 відсотка ціни позову за майнову вимогу, але не менше прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а також з урахуванням коефіцієнту 0,8 з огляду на обставини подання позивачем позовної заяви через підсистему "Електронний суд", за позовну вимогу про стягнення 205 722,82 грн, що становить 2 468,68 грн. (3 085,84 грн. х 0,8).

У якості доказу сплати судового збору позивач надав копію платіжної інструкції № 4885 від 17.05.2024 про сплату судового збору у вказаному розмірі. Проте, необхідно зазначити, що згідно з п. 2.4.1 постанови Пленуму Вищого господарського суду України від 21.02.2013 № 7 "Про деякі питання практики застосування розділу VI Господарського процесуального кодексу України" перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) суд перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України (ч. 2 статті 9).

Здійснивши такі дії, суд встановив, що інформація про зарахування судового збору за платіжною інструкцією № 4885 від 17.05.2024 на суму 3 075,60 грн. у Господарського суду міста Києва відсутня, що вбачається з бази "Діловодство спеціалізованого суду".

Таким чином позивачем не надано доказів сплати судового збору за розгляд даної справи в установленому законом порядку і розмірі.

Крім того згідно з ч. 2 ст. 164 ГПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Позивач зазначив, що до матеріалів позову він додав копію статуту АТ "Миколаївобленерго", проте, при дослідженні поданих матеріалів було встановлено, що матеріали справи не містять усіх сторінок статуту.

Отже при поданні позову заявником не додержано вимог ст. 164 ГПК України щодо надання доказів, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Згідно з ч. 1 ст. 174 ГПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного, керуючись ст. 162, 164, 174, 232-235 Господарського процесуального кодексу України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Акціонерного товариства "Миколаївобленерго" до Товариства з обмеженою відповідальністю "Андрієво Зоряне" про стягнення 205 722,82 грн. залишити без руху.

Надати Акціонерному товариству "Миколаївобленерго" строк у десять днів з дня вручення даної ухвали на усунення вказаних в ній недоліків шляхом належного виконання вимог ст. 162-164 Господарського процесуального кодексу України.

Роз`яснити, що у разі неусунення недоліків у визначений судом строк, позовна заява буде вважатись неподаною та повернута заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Головіна К. І.