УХВАЛА

м. Київ

23.07.2024Справа № 910/8958/24

позовної заяви Східне міжобласне територіальне відділення Антимонопольного комітету України (61022, м. Харків, майдан Свободи, 5, держпром, 6 під`їзд, І поверх, к. 35, )

до відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю «Юсс-Транзит» (02099, м. Київ, пров. Ігоря Качуровського, буд. 1, )

про стягнення 136 000,00 грн.,

ВСТАНОВИВ:

Східне міжобласне територіальне відділення Антимонопольного комітету України звернулося до Господарського суду міста Києва з позовними вимогами до Товариства з обмеженою відповідальністю «Юсс-Транзит» про стягнення 68 000,00 грн. пені та 68 000,00 грн. штрафу.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що відповідачем не було своєчасно оплачено штраф за рішенням № 70/35-р/к від 12.04.2023.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 22.07.2024 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, справу вирішено розглядати за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання у справі на 07.08.2024.

Судом встановлено, що у ухвалі про відкриття провадження у справі від 22.07.2024 в описовій частині було допущено описку у назві відповідача, а саме: замість «Товариства з обмеженою відповідальністю «Юсс-Транзит»» зазначено « ОСОБА_1 ».

Частинами 1 та 2 статті 243 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала.

Зі змісту статті 243 Господарського процесуального кодексу України вбачається, що описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів, цифр тощо (пропуск літери, цифри, їх перестановка тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Не є описками граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприймання: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Як на тому наголосив Верховний Суд в ухвалі від 18.01.2018 у справі №925/1076/16, вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні, постанові або ухвалі), суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номеру і дати документа, найменування сторін, прізвища, імені, по батькові особи тощо), які мають технічний характер (тобто виникли при виготовленні тексту рішення).

В даному випадку, виправлення описок не змінює суті ухвали Господарського суду міста Києва від 22.07.2024 у справі №910/8958/24, у зв`язку з чим суд вважає за необхідне виправити їх.

Керуючись ст.ст. 234, 235, 243 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

1. Виправити описку в ухвалі Господарського суду міста Києва про відкриття провадження у справі від 22.07.2024 у справі №910/8958/24.

2. У описовій частині ухвали Господарського суду міста Києва про відкриття провадження у справі від 22.07.2024 у справі №910/8958/24 читати назву відповідача: «Товариства з обмеженою відповідальністю «Юсс-Транзит»».

3. Дану ухвалу вважати невід`ємною частиною ухвали Господарського суду міста Києва про відкриття провадження у справі від 22.07.2024 у справі №910/8958/24.

Дана ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена в порядку, встановленому Господарським процесуальним кодексом України.

Суддя Оксана Блажівська