ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

"27" червня 2024 р. Справа № 911/605/24

За позовом ОСОБА_1 , АДРЕСА_1

до 1. Громадського об`єднання садівничого товариства "Тополька-1", 08352, Київська область, Бориспільський район, сільрада Вороньківська

2. Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції, 01001, місто Київ, провулок Музейний, будинок 2-Д

про визнання незаконним та скасування рішення, скасування реєстраційної дії

суддя Н.Г. Шевчук

секретар судового засідання М.Г. Байдрелова

за участю:

позивач - ОСОБА_1 ;

представник відповідача 1 - Клименко Я.М.;

представник відповідача 2 - не прибув.

Суть спору: Через підсистему ЄСІТС "Електронний суд" від ОСОБА_1 (далі ОСОБА_1 ) надійшла позовна заява з вимогами до Громадського об`єднання "Садівниче товариство "Тополька-1" (далі ГО "СТ "Тополька-1" та Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції про:

- визнання незаконним та скасування рішення загальних зборів Громадської організації "Садівниче товариство "Тополька-1", оформленого протоколом № 1/2023 від 08.10.2023;

- скасування реєстраційної дії Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), здійсненої 20.11.2023 щодо Громадської організації "Садівниче товариство "Тополька-1" за № 025004664 (зміна керівника або відомостей про керівника юридичної особи), інформація щодо якої міститься в Єдиному держаному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

В обґрунтування позовних вимог ОСОБА_1 зазначив, що він є членом ГО "СТ "Тополька-1", а спірним рішенням порушено його корпоративні права на участь в управлінні організацією, оскільки про проведення зборів Громадської організації "Садівниче товариство "Тополька-1" позивача повідомлено не було; що рішенням Господарського суду Київської області від 14.02.2022, залишеним без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 27.09.2022 та постановою Верховного Суду від19.01.2023, у справі №911/1779/21 визнано незаконним та скасовано рішення позачергових загальних зборів ГО "СТ "Тополька-1", оформлене протоколом №2/2020 від 05.09.2020, оскільки позачергові збори проведені з порушенням порядку їх скликання, а тому і всі наступні збори слід визнавати такими, що не відповідають закону та статуту, та скасовувати.

Вимога про скасування реєстраційної дії заявлена як похідна від вимоги про визнання незаконним та скасування рішення загальних зборів.

Відповідач ГО "СТ "Тополька-1" проти позову заперечує, вважає, що позивач станом на час проведення загальних зборів не був членом в СТ "Тополька-1", а тому його права не порушені; що збори проведені за наявності кворуму і є правомочними; що незгода учасника юридичної особи з прийнятим загальними зборами рішенням не може бути підставою для визнання його недійсним; що судом можуть бути визнані недійсними лише ті рішення загальних зборів, які порушують права учасника.

Центральне міжрегіональне управління Міністерства юстиції відзив на позов не надало.

Дослідивши наявні в матеріалах справи докази, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні дані, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд

В С Т А Н О В И В :

Згідно відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань Громадська організація садівниче товариство «Тополька-1» зареєстровано в реєстрі як юридична особа з організаційно-правовою формою: громадська організація.

Громадська організація "Садівниче товариство "Тополька-1" відповідно до пунктів 1.1, 1.5, 1.6, 1.9, 2.1, 4.1, 5.1-5.3, 5.7, 5.25 його статуту (в редакції станом на час виникнення спірних правовідносин) створено відповідно до Конституції України та Закону України "Про громадські об`єднання", керується Земельним кодексом України, Податковим кодексом України другими актами чинного законодавства та цим статутом, здійснює свою діяльність на принципах добровільності, самоврядності, вільного вибору території діяльності, рівності перед законом, відсутності майнового інтересу її членів, прозорості, відкритості та публічності.

Організаційно-правовова форма товариства: громадська організація.

Товариство здійснює свою діяльність зі статусом юридичної особи.

Товариство є неприбутковою організацією, його фонди формуються за рахунок вступних, членських і цільових внесків членів товариства та інших надходжень, згідно з існуючим законодавством.

Основною метою (цілями) товариства є здійснення та захист прав і свобод, задоволення суспільних, зокрема економічних, соціальних, культурних, екологічних та інших інтересів членів товариства, сприяння створенню умов для використання ділянок для вирощування фруктів, ягід, овочів та іншої сільськогосподарської продукції та для відпочинку членів товариства та їх сімей.

Члени товариства мають право, зокрема: обирати і бути обраними до складу керівних органів товариства; брати участь у роботі органів товариства в порядку, визначеному цим статутом; висловлювати свої думки та робити пропозиції щодо діяльності товариства.

Органами управління товариства є: загальні збори членів товариства, правління, голова товариства, виконавчий директор. Контролюючим органом товариства є ревізійна комісія.

Загальні збори членів товариства (далі загальні збори) є вищим органом товариства, який вправі приймати рішення з будь-яких питань його діяльності, в тому числі і з тих, що передані загальним зборами до компетенції правління.

У загальних зборах беруть участь члени товариства. Кожний член товариства має один голос на загальних зборах, незалежно від розміру ділянки.

Збори вважаються повноважними, якщо на них присутні не маншеполовини членів товариства.

Чергові загальні збории скликаються правлінням щорічно.Загальні збори розглядають питання, винесені на їх розгляд правлінням, головою товариства, ревізійною комісією товариства, а також членами товариства.

До компетенції загальних зборів належить вирішення, зокрема: питань з визначення основних напрямів діяльності товариства, затвердження його планів та звітів про їх виконання; внесення і затвердження змін та доповнень до статуту товариства (пункт 5.7.2), прийняття рішення про припинення діяльності товариства (пункт 5.7.4), обрання та відкликання правління, або окремих членів правління голови правління, обрання ревізійної комісії.

Пунктом 5.8 цього статуту визначено, що рішення загальних зборів вважаються прийнятими, якщо за них проголосувало не менше як більшість учасників загальних зборів. З питань, передбачених пунктами 5.7.2 та 5.7.4, рішення загальних зборів вважається прийнятим, якщо за нього проголосувало не менше яктри четвертих учасників загальних зборів. Також трьома четвертими голосів учасників зборів приймаються рішення щодо відчуження майна товариства на суму, що становить п`ятдесят і більше відсотків майна товариства.

Положеннями пунктів 3.1 3.4 статуту ГО "СТ "Тополька-1" членство в товаристві є добровільним. Членами товариства можуть бути громадяни України, іноземці та особи без громадянства, які перебувають в Україні на законних підставах, які досягли 18 років. Прийом до членів товариства здійснюється на підставі заяви, яка розглядається правлінням, яке приймає рішення у відповідності із статутом організації. Прийом нових членів здійснюється за умови дотримання ними вимог статуту товариства.

Згідно пунктів 3.5 3.6 член товариства може в будь-який час вийти з нього за власним бажанням . Питання щодо прийняття та вибуття членів товариства вирішується загальними зборами (збороми уповноважених представників) за пропозицією або поданням правління товариства.

Відповідно до пунктів 3.8 (3.8.1, 3.8.2) членство у товаристві припиняється у випадках: виходу із товариства за власним бажанням; виключення із товариства за рішенням загальних зборів (зборів уповноважених представників) у зв`язку із порушенням вимог цього статуту, або діяльність члена суперечить меті (цілям) та завданням товариства, або якщо член втратив зв`язок із товариством без поважних причин чи систематичну несплату членських внесків, якщо член товариства своїми діями чи бездіяльністю завдає шкоди репутації товариства, його фінансовому стану.

Згідно пункту 3.9 член товариства, який не сплатив членських внесків за пів року, важається особою, яка добровільно позбавила себе цього звання. Така особа може бути знову зарахована до складу членів товариства без подачі заяви, за умови сплати членських внесків за поточний рік. Прицьому вона звільняється від сплати вступного внеску.

Згідно витягів з ЄДРПОУ станом на 30.01.2024 і на 08.03.2024 членами ГО "СТ "Тополька-1" є 52 громадянина України.

До матеріалів справи позивачем також надана копія листа ГО "СТ "Тополька-1" від 01.07.2020 (у відповідь на звернення позивача) інформація про склад учасників (членів) ГО "СТ "Тополька-1" станом на 01.07.2020, відповідно до якої членами ГО "СТ "Тополька-1" відповідно до кількості земельних ділянок є 52 громадянина України, прізвища 12 з яких за відсутності акту приймання-передачі від попереднього голови товариства встановити неможливо.

В цьому ж листі вказано, що ОСОБА_1 (ділянка №42) є членом ГО "СТ "Тополька-1".

Суд не погоджується з твердженнями відповідача про те, що ОСОБА_1 силу положення пункту 3.9 статуту ГО "СТ "Тополька-1", оскільки цей пункт статуту суперечить як положенням пунктів 3.1 3.4, 3.8 статуту, а його застосування унеможливлює визначення чисельності членів ГО "СТ "Тополька-1" на певний момент.

Інші докази щодо припинення ОСОБА_1 членства у ГО "СТ "Тополька-1" відсутні.

08 жовтня 2023 року відбулись загальні збори членів ГО "СТ "Тополька-1", які оформлені протоколом №1/2023.

Згідно цього протоколу всього членів ГО "СТ "Тополька-1" 41 особа, присутні 26 осіб-членів ГО "СТ "Тополька-1" (реєстр осіб ГО "СТ "Тополька-1", що брали участь у загальних зборах додається).

Головуючою обрано Гомболевську Н.В., секретарем зборів ОСОБА_2

Затверджено порядок денний ("за" - 26 голосів):

1) звіт голови ГО "СТ "Тополька-1"щодо фінансово-господарської діяльності ГО "СТ "Тополька-1" за період з 01.12.2021 по 01.10.2023,

2) обрання голови ГО "СТ "Тополька-1",

3) обрання членів правління ГО "СТ "Тополька-1",

4) обрання ревізійної комісії ГО "СТ "Тополька-1",

5) різне.

Рішенням зборів ухвалили:

- по першому питанню порядку денного - погодити звіт голови ("за" - 26 голосів);

- по другому питанню обрати головою ГО "СТ "Тополька-1" та головою правління ГО "СТ "Тополька-1" ОСОБА_3 , доручити ОСОБА_3 звернутися до державного реєстратора та подати документи з правом підпису з мтою внесення змін щодо відомостей про керівні органи ГО "СТ "Тополька-1" ("за" - 23 голосів, "проти" - 0, "утримались" 3 голоси);

- по третьому питанню затвердити правління у складі: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ("за" - 26 голосів);

- по четвертому питанню затвердити склад ревізійної комісії у кількості трьох осіб, а саме: ОСОБА_8 , ОСОБА_2 , ОСОБА_9 ("за" - 22 голосів);

- по п`ятому питанню: 1) доручили правлінню опрацювали та повідомити членам ГО "СТ "Тополька-1" питання щодо захисту інтересів подальших юридичних дій щодо захисту інтересів ГО "СТ "Тополька-1" щодо успішності судових процесів з ОСОБА_1 ("за" - 24 голосів); 2) враховуючи дію воєнного стану подовжити на рік припинення нарахування та сплати членських внесків власниками ділянок 50, 51 та звернутись за отриманням актуальної інформації про стан врегулювання конфлікту ("за" - 26 голосів); 3) заборонити підключення до електроенергії ГО "СТ "Тополька-1" користувачів, які не є членами ГО "СТ "Тополька-1".

До цього протоколу доданий реєстр учасників загальних зборів у кількості 26 осіб.

Щодо кворуму проведення цих зборів.

Згідно витягу з ЄДРПОУ, а також листа ГО "СТ "Тополька-1" від 01.07.2020 членами ГО "СТ "Тополька-1" є 52 громадянина України.

Докази зміни чисельного складу членів ГО "СТ "Тополька-1" відсутні.

Оскільки на зборах були присутні 26 членів ГО "СТ "Тополька-1", що становить 50% від 52), то збори є правомочними.

Рішення прийняті не менше як трьома четвертими голосів учасників загальних зборів.

Для прийняття рішень по питаннях порядку денного цих зборів достатньо простої більшості голосів, тобто не менше 14 голосів.

Згідно витягу з ЄДРПОУ державним реєстратором Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) 20.11.2023 щодо Громадської організації "Садівниче товариство "Тополька-1" вчинено реєстраційну дію за № 025004664 (зміна керівника або відомостей про керівника юридичної особи), керівником (головою) юридичної ооби є ОСОБА_3 , представниками є ОСОБА_10 та ОСОБА_11 .

Позивач стверджує, що рішенням загальних зборів членів ГО "СТ "Тополька-1" №1/2023 від 08.10.2023 порушено його корпоративні права на участь в управлінні організацією, оскільки про проведення зборів Громадської організації "Садівниче товариство "Тополька-1" позивача повідомлено не було; що рішенням Господарського суду Київської області від 14.02.2022, залишеним без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 27.09.2022 та постановою Верховного Суду від19.01.2023, у справі №911/1779/21 визнано незаконним та скасовано рішення позачергових загальних зборів ГО "СТ "Тополька-1", оформлене протоколом №2/2020 від 05.09.2020, оскільки позачергові збори проведені з порушенням порядку їх скликання, а тому і всі наступні збори слід визнавати такими, що не відповідають закону та статуту, та скасовувати., а також слід скасувати реєстраційну дію від 20.11.2023 щодо Громадської організації "Садівниче товариство "Тополька-1" за № 025004664 (зміна керівника або відомостей про керівника юридичної особи), як таку, що вчинена на підставі цього рішення загальних зборів.

Згідно зі статтею 15 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Право кожної особи на звернення до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу закріплено статтею 16 цього Кодексу. Суд шляхом вчинення провадження у справах здійснює захист їх прав і охоронюваних законом інтересів, які порушені або оспорюються.

Згідно з частинами першою, другою статті 2 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних зі здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Відповідно до частин першої, другої статті 4 ГПК України право на звернення до господарського суду в установленому цим Кодексом порядку гарантується. Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи у господарському суді, до юрисдикції якого вона віднесена законом. Юридичні особи та фізичні особи - підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням.

Порушенням вважається такий стан суб`єктивного права, за якого воно зазнало протиправного впливу з боку правопорушника, внаслідок чого суб`єктивне право особи зменшилося або зникло як таке; порушення права пов`язано з позбавленням можливості здійснити, реалізувати своє право повністю або частково.

Позивач, тобто особа, яка подала позов, реалізуючи своє право на судовий захист, визначає зміст свого порушеного права або охоронюваного законом інтересу та обґрунтовує підстави позову, зважаючи на власне суб`єктивне уявлення про порушення, невизнання чи оспорювання своїх прав або охоронюваних законом інтересів, а також визначає спосіб захисту такого права.

У свою чергу, суд перевіряє доводи позивача і, залежно від встановленого, вирішує питання про наявність чи відсутність підстав для правового захисту. Вирішуючи спір, суд надає об`єктивну оцінку наявності порушеного права чи інтересу, а також визначає, чи відповідає обраний позивачем спосіб захисту порушеного права тим, що передбачені законодавством, та чи забезпечить такий спосіб захисту відновлення порушеного права позивача.

Верховний Суд у постановах від 21.06.2022 та від 30.11.2023 у справі № 362/666/19 вказав на те, що з набранням чинності Законом України "Про кооперацію" садівничі товариства отримали можливість здійснювати реєстрацію такої юридичної особи, як обслуговуючого кооперативу.

Зокрема, 21 жовтня 2009 року Державний комітет України з питань регуляторної політики та підприємництва здійснив висновок, у якому вказав, що садівничі товариства можуть створюватися як об`єднання громадян. У цих роз`ясненнях визнано, що садівничі товариства є обслуговуючими кооперативами і саме ця організаційно-правова форма більше відповідає меті створення садівничого товариства.

Можна стверджувати, що використання для ведення садівництва, городництва та дачного господарства організаційно-правової форми споживчого або обслуговуючого кооперативу як юридичної особи, утвореної фізичними та/або юридичними особами, які добровільно об`єдналися на основі членства для ведення спільної господарської та іншої діяльності з метою задоволення своїх економічних, соціальних та інших потреб на засадах самоврядування (ст. 1 Закону України "Про кооперацію"), відповідає суті вказаної діяльності.

Згідно зі статтею 1 Закону України "Про кооперацію" (далі - Закон) кооперація - система кооперативних організацій, створених з метою задоволення економічних, соціальних та інших потреб своїх членів.

За приписами статті 2 Закону кооператив - юридична особа, утворена фізичними та/або юридичними особами, які добровільно об`єдналися на основі членства для ведення спільної господарської та іншої діяльності з метою задоволення своїх економічних, соціальних та інших потреб на засадах самоврядування.

Відповідно до статті 6 Закону кооператив є первинною ланкою системи кооперації і створюється внаслідок об`єднання фізичних та/або юридичних осіб на основі членства для спільної господарської та іншої діяльності з метою поліпшення свого економічного стану.

Відповідно до завдань та характеру діяльності кооперативи поділяються на такі типи: виробничі, обслуговуючі та споживчі. За напрямами діяльності кооперативи можуть бути сільськогосподарськими, житлово-будівельними, садово-городніми, гаражними, торговельно-закупівельними, транспортними, освітніми, туристичними, медичними тощо.

Кооператив є юридичною особою, має самостійний баланс, розрахунковий та інші рахунки в установах банків та може мати печатки.

Статтею 8 Закону передбачено, що статут кооперативу є правовим документом, що регулює його діяльність.

За приписами статті 15 Закону вищим органом управління кооперативу є загальні збори членів кооперативу.

Чергові загальні збори членів кооперативу скликаються правлінням або головою кооперативу у разі потреби, але не рідше одного разу на рік.

Про дату, місце, час проведення та порядок денний загальних зборів члени кооперативу повинні бути повідомлені не пізніше ніж за 10 днів до визначеного строку їх проведення.

Позачергові загальні збори членів кооперативу скликаються на вимогу:

не менше третини його членів;

спостережної ради;

ревізійної комісії (ревізора);

органу управління кооперативного об`єднання, членом якого він є.

Позачергові загальні збори членів кооперативу повинні бути скликані протягом 20 днів з дня надходження такої вимоги. У разі незабезпечення правлінням (головою) кооперативу скликання позачергових загальних зборів вони можуть бути скликані особами, які вимагали їх скликання, протягом наступних 20 днів.

У разі коли з організаційних причин (через територіальне розміщення чи значну чисельність членів кооперативу) проведення загальних зборів членів кооперативу неможливе, статутом кооперативу може бути передбачено скликання зборів уповноважених кооперативу. Кількість членів кооперативу, які мають право делегувати уповноважених, та порядок делегування уповноважених для участі у зборах уповноважених визначаються статутом кооперативу.

Загальні збори членів кооперативу правомочні вирішувати питання, якщо на них присутні більше половини його членів, а збори уповноважених - за наявності не менше двох третин уповноважених.

Кожний член кооперативу чи уповноважений кооперативу має один голос, і це право не може бути передано іншій особі.

Рішення загальних зборів членів (зборів уповноважених) кооперативу про прийняття, внесення змін до статуту, вступ до кооперативного об`єднання або вихід з нього та про реорганізацію або ліквідацію кооперативу вважається прийнятим, якщо за нього проголосувало не менш як 75 відсотків членів кооперативу, присутніх на загальних зборах кооперативу. З інших питань рішення приймаються простою більшістю голосів членів (уповноважених) кооперативу, присутніх на його загальних зборах.

Рішення загальних зборів членів (зборів уповноважених) кооперативу приймаються відповідно до його статуту відкритим або таємним голосуванням.

Частиною першою статті 16 Закону передбачено, що виконавчим органом кооперативу є правління, яке очолює голова, повноваження якого визначаються статутом кооперативу. Виконавчий орган підзвітний вищому органу управління кооперативу і несе перед ним відповідальність за ефективність роботи кооперативу.

Пунктом 2.1 статуту ГО "СТ "Тополька-1" встановлено, що основною метою (цілями) організації є здійснення та захист прав і свобод, задоволення суспільних, зокрема економічних, соціальних, культурних, екологічних, та інших інтересів членів організації, сприяння створенню умов для використання ділянок для вирощування фруктів, ягід, овочів та іншої сільськогосподарської продукції, вирощування квітів та декоративних культур, газонів, для оздоровлення та відпочинку членів організації та їх родин.

Верховний Суд зазначає, що із внесенням 17.10.2019 змін до Господарського процесуального кодексу України, статтю 79 викладено у новій редакції, чим фактично впроваджено в господарський процес стандарт доказування «вірогідності доказів».

Відповідно до ст. 73 ГПК України доказами у справі є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Згідно з частинами першою, третьою статті 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Обов`язок із доказування слід розуміти як закріплену в процесуальному та матеріальному законодавстві міру належної поведінки особи, що бере участь у судовому процесі, із збирання та надання доказів для підтвердження свого суб`єктивного права, що має за мету усунення невизначеності, яка виникає в правовідносинах у разі неможливості достовірно з`ясувати обставини, які мають значення для справи.

Важливим елементом змагальності процесу є стандарти доказування - спеціальні правила, якими суд має керуватися при вирішення справи. Ці правила дозволяють оцінити, наскільки вдало сторони виконали вимоги щодо тягаря доказування і наскільки вони змогли переконати суд у своїй позиції, що робить оцінку доказів більш алгоритмізованою та обґрунтованою.

Стандарт доказування "вірогідності доказів", на відміну від "достатності доказів", підкреслює необхідність співставлення судом доказів, які надає позивач та відповідач. Тобто, з введенням в дію нового стандарту доказування необхідним є не надати достатньо доказів для підтвердження певної обставини, а надати їх саме ту кількість, яка зможе переважити доводи протилежної сторони судового процесу.

Відповідно до статті 79 ГПК України наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Тлумачення змісту цієї статті свідчить, що нею покладено на суд обов`язок оцінювати докази, обставини справи з огляду на їх вірогідність, яка дозволяє дійти висновку, що факти, які розглядаються скоріше були (мали місце), аніж не були.

Слід зауважити, що Верховний Суд в ході касаційного перегляду судових рішень неодноразово звертався загалом до категорії стандарту доказування та відзначав, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Цей принцип передбачає покладання тягаря доказування на сторони. Одночасно цей принцип не передбачає обов`язку суду вважати доведеною та встановленою обставину, про яку сторона стверджує. Така обставина підлягає доказуванню таким чином, аби задовольнити, як правило, стандарт переваги більш вагомих доказів, тобто коли висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається більш вірогідним, ніж протилежний. Такий висновок викладений у постановах Верховного Суду від 02.10.2018 у справі №910/18036/17, від 23.10.2019 у справі №917/1307/18, від 18.11.2019 у справі №902/761/18, від 04.12.2019 у справі №917/2101/17 та аналогічний стандарт доказування застосовано Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 18.03.2020 у справі №129/1033/13-ц.

Верховний Суд у постанові від 07.06.2023 у справі № 916/211/22 зазначив, що підставами для визнання недійсними рішень загальних зборів членів кооперативу можуть бути: порушення вимог закону та/або установчих документів під час скликання та проведення загальних зборів; позбавлення члена кооперативу можливості взяти участь у загальних зборах; порушення рішенням загальних зборів прав чи законних інтересів члена.

Однак не всі порушення законодавства, допущені під час скликання та проведення загальних зборів юридичної особи, є підставами для визнання недійсними прийнятих ними рішень.

Для визнання недійсними рішень загальних зборів кооперативу повинен бути доведеним факт порушення цим рішенням прав та законних інтересів члена кооперативу (позивача).

Вирішуючи питання про захист порушеного права, суд має враховувати інтереси і самого кооперативу і його інших членів, крім позивача, тобто дотримуватися балансу інтересів членів кооперативу і самого кооперативу. Тому важливо встановити не абстрактне, а конкретне порушене право чи інтерес члена кооперативу для його співставлення з інтересами інших членів та кооперативу, які можуть бути порушені визнанням недійсним ухваленого рішення. Подібні за змістом висновки викладено у постановах Верховного Суду від 07.09.2021 у справі №916/2506/20, від 28.03.2023 у справі №916/213/22, від 30.05.2023 у справі №916/212/22, від 27.03.2023 у справі №906/908/21, від 15.06.2022 у справі №910/6685/21.

Верховний Суд зазначає, що такий підхід до вирішення подібних корпоративних спорів є усталеним і його послідовно дотримуються господарські суди під час вирішення спору щодо оскарження рішень загальних зборів учасників (акціонерів, членів) юридичних осіб. Визначальним для задоволення такого позову є наявність ознак порушення оскаржуваним рішенням прав та інтересів позивача.

Відповідно до статті 15 Закону про дату, місце, час проведення та порядок денний загальних зборів члени кооперативу повинні бути повідомлені не пізніше ніж за 10 днів до визначеного строку їх проведення.

Відповідач підтверджує, що він не повідомляв ОСОБА_1 про проведення загальних зборів 08.10.2023, оскільки вважає, що той не є членом ГО "СТ "Тополька-1".

Верховний Суд у постанові від 13.09.2023 у справі № 910/1255/22 звернув увагу на те, що неповідомлення учасника про загальні збори не є беззаперечною підставою для визнання рішень, ухвалених на таких зборах, недійсними. Подібні за змістом висновки викладено у постановах Верховного Суду від 07.09.2021 у справі №916/2506/20, від 15.06.2022 у справі №910/6685/21, від 27.03.2023 у справі №906/908/21, від 28.03.2023 у справі №916/213/22, від 30.05.2023 у справі №916/212/22, від 07.06.2023 у справі №916/211/22. У кожній справі суд оцінює сукупність всіх встановлених обставин, зокрема зміст ухвалених на зборах рішень (наскільки вони порушують права або законні інтереси учасника), наявність кворуму, баланс інтересів позивача та інших учасників, які голосували за прийняття оскаржуваних рішень тощо.

Позивач не зазначає чим прийняті рішення на зборах 08.10.2023 порушують його права та інтереси. Тобто, позивач не висловлює свою незгоду зі змістом ухвалених рішень, а наголошує лише на процедурних порушеннях неповідомлення його про проведення цих зборів.

Суд не погоджується з доводами позивача, що визнання рішенням Господарського суду Київської області від 14.02.2022, залишеним без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 27.09.2022 та постановою Верховного Суду від19.01.2023, у справі №911/1779/21, незаконним та скасння рішення позачергових загальних зборів ГО "СТ "Тополька-1", оформленого протоколом №2/2020 від 05.09.2020, є підставою для визнання такими рішень всіх наступних зборів, оскільки такий шлях веде до зупинення будь-якої діяльності юридичної особи.

За таких обставин підстави для задоволення вимоги про визнання незаконним та скасування рішення загальних зборів Громадської організації "Садівниче товариство "Тополька-1", оформленого протоколом № 1/2023 від 08.10.2023, а також похідної від неї вимоги про скасування реєстраційної дії Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), здійсненої 20.11.2023 щодо Громадської організації "Садівниче товариство "Тополька-1" за № 025004664 (зміна керівника або відомостей про керівника юридичної особи), інформація щодо якої міститься в Єдиному держаному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань відсутні.

Відповідно до статті 129 Господарського процесуального кодексу України витрати по сплаті судового збору покладаються на позивача.

Керуючись статтями 129, 232, 233, 238 Господарського процесуального кодексу України суд

В И Р І Ш И В :

У позові відмовити повністю.

Рішення набирає законної сили відповідно до статті 241 Господарського процесуального кодексу України та може бути оскаржене в порядку та строки, передбачені статтями 256-257 Господарського процесуального кодексу України.

Суддя Н.Г. Шевчук

Повний текст рішення складено та підписано: 25.07.2024