ЦЕНТРАЛЬНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09.07.2024 року м.Дніпро Справа № 904/344/24

Центральний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів: головуючого судді: Верхогляд Т.А. (доповідач) суддів: Іванова О.Г., Паруснікова Ю.Б.,

секретар судового засідання: Зелецький Р.Р.

представники сторін:

від скаржника: Путненко Н.К. прокурор Дніпропетровської обласної прокуратури;

представник відповідача у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином

розглянувши апеляційну скаргу Дніпропетровської обласної прокуратури на ухвалу господарського суду Дніпропетровської області від 12.03.2024 року у справі № 904/344/24 (суддя Красота О.І.)

за позовом Дніпропетровської обласної прокуратури, м. Дніпро

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Квінтіс Пром 12", м. Дніпро

про визнання недійсними додаткових угод та стягнення грошових коштів,-

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою господарського суду Дніпропетровської області від 12.03.2024 року у справі № 904/344/24 позов залишено без розгляду.

Приймаючи рішення, місцевий господарський суд зазначив, що Дніпропетровська обласна прокуратура, як особа, яка звернулась до суду за захистом своїх прав та інтересів, не сприяла вирішенню спору та не виконала процесуальний обов`язок з`явитись в засідання суду за викликом суду або повідомити суд про причини неявки, а тому позов позивача підлягає залишенню без розгляду на підставі п. 4 ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України.

Не погодившись з ухвалою суду першої інстанції, позивач оскаржив її в апеляційному порядку.

Просить ухвалу господарського суду Дніпропетровської області від 12.03.2024 року у справі № 904/344/24 скасувати, справу направити для продовження розгляду до господарського суду Дніпропетровської області.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги апелянт зазначає, що відсутність у судовому засіданні позивача 12.03.2024 року на 11:00 год. обумовлена тим, що з 10:19 год. у місті Дніпро було оголошено повітряну тривогу. Представник позивача з початку оголошення повітряної тривоги до відбою об 11:30 год. перебував в укритті та не міг повідомити господарський суд про причини своєї неявки в судове засідання.

Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 22.04.2024 року відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Дніпропетровської обласної прокуратури на ухвалу господарського суду Дніпропетровської області від 12.03.2024 року у справі № 904/344/24.

Розгляд скарги призначено на 09.07.2024 року на 10:30 год.

В судове засідання 09.07.2024 року з`явився представник скаржника.

Відповідач по справі відзив на апеляційну скаргу не надав, участь свого представника у судове засідання не забезпечив.

Відповідно до ч.3 ст. 263 Господарського процесуального кодексу України відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.

Відповідно до ч. 12 ст. 270 Господарського процесуального кодексу України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Обговоривши доводи апеляційної скарги, дослідивши докази, перевіривши повноту встановлення господарським судом обставин справи та правильність їх юридичної оцінки, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав:

Відповідно до ст.269 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

Як вбачається з матеріалів справи, Дніпропетровська обласна прокуратура звернулась до господарського суду Дніпропетровської області з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Квінтіс Пром 12", в якому просила суд:

- визнати недійсною додаткову угоду від 28.01.2021 року № 1 про зміну ціни за одиницю товару до договору № 1 від 12.01.2021 року, укладеного між Дніпропетровською обласною прокуратурою та Товариством з обмеженою відповідальністю "Екотехноінвест";

- визнати недійсною додаткову угоду від 17.02.2021 року № 2 про зміну ціни за одиницю товару до договору № 1 від 12.01.2021 року, укладеного між Дніпропетровською обласною прокуратурою та Товариством з обмеженою відповідальністю "Екотехноінвест";

- визнати недійсною додаткову угоду від 17.08.2021 року № 3 про зміну ціни за одиницю товару до договору № 1 від 12.01.2021 року, укладеного між Дніпропетровською обласною прокуратурою та Товариством з обмеженою відповідальністю "Екотехноінвест";

- визнати недійсною додаткову угоду від 12.10.2021 року № 4 про зміну ціни за одиницю товару до договору № 1 від 12.01.2021 року, укладеного між Дніпропетровською обласною прокуратурою та Товариством з обмеженою відповідальністю "Екотехноінвест";

- визнати недійсною додаткову угоду від 15.11.2021 року № 5 про зміну ціни за одиницю товару до договору №1 від 12.01.2021 року, укладеного між Дніпропетровською обласною прокуратурою та Товариством з обмеженою відповідальністю "Екотехноінвест";

- стягнути з відповідача грошові кошти у розмірі 642 339,37 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що спірними додатковими угодами було збільшено ціну на постачання електричної енергії за договором про постачання електричної енергії споживачу № 1 від 12.01.2021 року, внаслідок чого Прокуратурі завдано матеріальної шкоди (збитків) на суму 642 339,37 грн.

Ухвалою господарського суду від 12.02.2024 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі; вирішено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження; призначено підготовче засідання на 12.03.2024 року об 11:00 год.

Позивач у підготовче засідання 12.03.2024 року не з`явився, клопотання про відкладення розгляду справи не надав, про дату, час та місце судового засідання повідомлений належним чином, що підтверджується довідками про доставку електронного листа.

З огляду на викладене, відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд залишив позов Дніпропетровської обласної прокуратури у справі №904/344/24 без розгляду.

Між тим, є обґрунтованими доводи скаржника щодо причин неявки представника позивача в призначене судове засідання. Щодо цього колегія суддів звертає увагу на наступне:

Відповідно до ч.1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Згідно зі ст.2 та ч.1 ст.8 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" суд здійснює правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до юрисдикції якого вона віднесена процесуальним законом.

Порядок звернення до господарського суду, а також здійснення судового провадження у господарській справі регламентовано відповідними нормами процесуального права Господарським процесуальним кодексом України (далі ГПК України).

Відповідно до ч.1 ст. 4 ГПК України право на звернення до господарського суду в установленому цим Кодексом порядку гарантується. Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи у господарському суді, до юрисдикції якого вона віднесена законом.

Згідно з ч.1 ст. 45 ГПК України сторонами в судовому процесі - позивачами і відповідачами - можуть бути особи, зазначені у статті 4 цього Кодексу.

Як унормовано приписами ст.46 ГПК України, сторони користуються рівними процесуальними правами. Крім прав та обов`язків, визначених у ст.42 цього Кодексу, сторони (позивачі та відповідачі) також мають ще коло прав і обов`язків, передбачених ст. 46 ГПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 120 ГПК України суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою.

У ч.4 ст.202 ГПК України визначено, що у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно з п.4 ч.1 ст.226 ГПК України суд залишає позов без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, або позивач (його представник) не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Отже, правом на залишення позову без розгляду суд наділений у разі неявки належним чином повідомленого позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і якщо його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Об`єднана палата Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду у постанові від 13.09.2019 року у справі № 916/3616/15 дійшла висновку про те, що положення частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 ГПК України не пов`язують залишення позовної заяви без розгляду з необхідністю надання судом оцінки можливості вирішення спору за відсутності представника позивача, який не з`явився на виклик суду, не повідомив про причини неявки, будучи належним чином повідомлений про призначення справи до розгляду. Однак, наведене не стосується випадків, коли позивач подав заяву про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору. Тобто оцінка можливості вирішення спору по суті за відсутності представника позивача має обов`язково надаватись судами у разі, якщо позивач не з`явився на виклик суду, але звернувся із заявою про розгляд справи за його відсутності.

Об`єднана палата Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду в постанові від 17.03.2023 року у справі № 910/17906/21 виклала наступну правову позицію: "Залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду господарським судом справи без прийняття рішення суду по суті спору у зв`язку з виявленням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому, наслідком якої є можливість повторного звернення до суду з тотожним позовом.

Правове значення для прийняття судом рішення про залишення позову без розгляду з підстави нез`явлення позивача у судове засідання, передбаченої цими нормами процесуального права, має одночасна наявність таких обставин, так звані умови для залишення позову без розгляду у випадку неявки позивача в судове засідання: 1) належне повідомлення судом позивача про час і місце судового засідання; 2) неявка позивача в судове засідання або неповідомлення позивачем суду причин його неявки в судове засідання; 3) неподання позивачем суду заяви про розгляд справи за його відсутності."

Обов`язком суду при розгляді справи є дотримання вимог щодо всебічності, повноти й об`єктивності з`ясування обставин справи та оцінки доказів.

Всебічність та повнота розгляду передбачає з`ясування усіх юридично значущих обставин та наданих доказів з усіма притаманними їм властивостями, якостями та ознаками, їх зв`язків, відносин і залежностей. Всебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин справи забезпечує, як наслідок, постановлення законного й обґрунтованого рішення.

Європейський суд з прав людини зауважує, що принцип "процесуальної рівності сторін" передбачає, що у випадку спору, який стосується приватних інтересів, кожна зі сторін повинна мати розумну можливість представити свою справу, включаючи докази, в умовах, які не ставлять цю сторону в істотно більш несприятливе становище стосовно протилежної сторони (DOMBO BEHEER B.V. v. THE NETHERLANDS, № 14448/88, § 33, ЄСПЛ, від 27 жовтня 1993 року).

Також Європейський суд з прав людини зауважив, що право на публічний розгляд, передбачене пунктом 1 статті 6 Конвенції, передбачає право на "усне слухання". Право на публічний судовий розгляд становить фундаментальний принцип. Право на публічний розгляд було б позбавлене смислу, якщо сторона у справі не була повідомлена про слухання таким чином, щоб мати можливість брати участь у ньому, якщо вона вирішила здійснити своє право на явку до суду, встановлене національним законом. В інтересах здійснення правосуддя сторона спору повинна бути викликана в суд таким чином, щоб не тільки знати про дату і місце проведення засідання, але й мати достатньо часу, щоб встигнути підготуватися до справи (TRUDOV v. RUSSIA, № 43330/09, § 25, 27, ЄСПЛ, від 13 грудня 2011 року).

Як вбачається з матеріалів справи, ухвалою господарського суду від 12.02.2024 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі; вирішено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження; призначено підготовче засідання на 12.03.2024 року об 11:00 год.

Позивач у підготовче засідання 12.03.2024 року не з`явився, клопотання про відкладення розгляду справи не надав, про дату, час та місце судового засідання повідомлений належним чином, що підтверджується довідками про доставку електронного листа.

Вказані доводи суду скаржник не заперечує.

Але, судом першої інстанції не було враховано, що Указом Президента України від 24.02.2022 року "Про введення воєнного стану в Україні" №64/2022 в Україні введено воєнний стан, який до теперішнього часу продовжено. Населені пункти, в тому числі місто Дніпро, систематично зазнають ракетних ударів.

Оповіщення про загрозу або виникнення таких надзвичайних ситуацій здійснюється через системи оповіщення різних рівнів, електронні комунікаційні мережі загального користування тощо відповідно до ст.30 Кодексу цивільного захисту України, Положення про організацію оповіщення про загрозу виникнення або виникнення надзвичайних ситуацій та організації зв`язку у сфері цивільного захисту, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України №733 від 27.09.2017 року, зокрема, шляхом звукового попереджувального сигналу "увага всім" та трансляції відповідного повідомлення про загрозу виникнення або виникнення надзвичайної ситуації (сигнал "повітряна тривога").

Чинним законодавством України у сфері цивільного захисту передбачений чіткий алгоритм поведінки громадян та відповідні повноваження органів державної влади, місцевого самоврядування, керівників підприємств і організацій усіх форм власності у випадку виникнення надзвичайної ситуації. Шляхом відповідних оповіщень (сигналів і повідомлень) органи управління цивільного захисту доводять до мешканців населених пунктів інформацію про загрозу та виникнення надзвичайних ситуацій, повітряної тривоги, аварій, катастроф, епідемій, пожеж тощо. Після отримання таких оповіщень громадяни мають діяти відповідно до наданих інструкцій та правил цивільного захисту. Зокрема, припинити роботу та вжити необхідних заходів безпеки (рішення Ради суддів України від 05.08.2022 № 23).

При цьому обставини оголошення сигналу "повітряна тривога" у певному регіоні слід вважати загальновідомими, тобто такими що не потребують доказування, а неявка у судове засідання учасників справи може бути спричинена такою надзвичайною ситуацією, яка об`єктивно унеможливлює завчасне подання клопотання про відкладення розгляду справи з цих причин (постанова Верховного Суду від 22.12.2022 у справі № 910/2116/21 (910/12050/21).

На підтвердження того, що станом на дату та час призначеного судом судового засідання 12.03.2024 року об 11:00 год. в місті Дніпро було оголошено повітряну тривогу апелянт надав до апеляційної скарги роздруківку з електронного ресурсу "Сирена Дніпро".

Колегія суддів погоджується із аргументами скаржника про те, що перебування представника позивача під час оголошеної повітряної тривоги у бомбосховищі є поважною причиною його неявки у судове засідання до господарського суду 12.03.2024 року на 11:00 год.

За таких обставин, розглядаючи справу 12.03.2024 року суд повинен був врахувати, що представник позивача з об`єктивних і поважних причин не зміг з`явитися до суду, так само як і подати клопотання про відкладення судового розгляду з цих причин, тому, за надзвичайної ситуації, суд мав вирішити питання про відкладення розгляду справи, застосовувавши відповідні процесуальні норми крізь призму загальних засад господарського судочинства, дотримання гарантій прав особи на участь у розгляді її справи, а також обов`язку суду сприяти учасникам судового процесу в реалізації ними процесуальних прав.

Зважаючи на викладене, є передчасним ухвалення судового рішення про залишення позову без розгляду у зв`язку з нез`явленням представника позивача у судове засідання і неповідомлення про причини неявки.

Відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка відповідно до статті 9 Конституції України є частиною національного законодавства України, передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку належним і безстороннім судом, встановленим законом.

Таке право повинно бути забезпечене судовими процедурами, які повинні бути справедливими.

При застосуванні процесуальних норм слід уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до нівелювання процесуальних вимог, встановлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Колегія суддів наголошує, що залишаючи позовну заяву Дніпропетровської обласної прокуратури без розгляду на підставі того, що представник позивача не з`явився в судове засідання 12.03.2024 року на 11:00 год, при цьому, судове засідання за протоколом судового засідання відбувалось під час оголошення повітряної тривоги та за відсутності сторін, судом порушено приписи наведених норм процесуального та міжнародного права, що є підставою для скасування оскаржуваної ухвали.

Статтею 236 ГПК України передбачено, що судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню господарського судочинства, визначеному цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Однак, оскаржуване судове рішення таким вимогам процесуального закону не відповідає з огляду на встановлені вище обставини. Таким чином доводи апеляційної скарги знайшли своє підтвердження та не спростовуються матеріалами справи.

Згідно п. 6 ч. 1 ст. 275 ГПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Відповідно до ч.4 ст. 280 ГПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції, є порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до прийняття помилкової ухвали.

Частиною 3 ст. 271 ГПК України передбачено, що у випадках скасування судом апеляційної інстанції ухвали, зокрема, про залишення позову без розгляду, справа передається на розгляд суду першої інстанції.

Відповідно до ст. 129 ГПК України розподіл судових витрат не здійснюється. Розподіл сум судового збору за наслідками перегляду в апеляційному порядку ухвали господарського суду у цій справі повинен здійснити суд першої інстанції за результатами розгляду ним справи по суті.

Керуючись ст. ст. 255, 269, 270, 271, 275, 280, 281-284 Господарського процесуального кодексу України суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу задовольнити.

Ухвалу господарського суду Дніпропетровської області від 12.03.2024 року у справі № 904/344/24 скасувати.

Справу №904/344/24 направити до господарського суду Дніпропетровської області для продовження розгляду.

Постанова набирає законної з дня її прийняття та може бути оскаржена в порядку та строки, передбаченими ст. ст. 287-288 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст постанови складено 24.07.2024 року.

Головуючий суддя Т.А. Верхогляд

Суддя О.Г. Іванов

Суддя Ю.Б. Парусніков