УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

м. Київ

19.07.2024Справа № 910/8815/24

Суддя Господарського суду міста Києва Котков О.В., розглянувши матеріали за позовом ТОВ «Надбужжя плюс» (24430, Вінницька обл., Гайсинський р-н, с. Чернятка, вул. Шевченка, 22) до ТОВ «Інвестиційна компанія «Укрбуд інвест» (03099, м. Київ, пр-т Валерія Лобановського, 123, оф. 43) про визнання права власності на майнові права,-

ВСТАНОВИВ:

15 липня 2024 року до Господарського суду міста Києва від ТОВ «Надбужжя плюс» (позивач) надійшла позовна заява б/н від 10.07.2024 року до ТОВ «Інвестиційна компанія «Укрбуд інвест» (відповідач) про визнання майнових прав ТОВ «Надбужжя плюс» на об`єкт нерухості - квартиру № 40 громадсько-житлового комплексу з вбудованими приміщеннями та підземним паркінгом, що розташований за адресою: вул. Кутузова, 18/7 у Печерському районі міста Києва.

Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням відповідачем зобов`язань за договором купівлі-продажу майнових прав № 26-09/2018-2 від 26.09.2018 року, які полягають у непідписані акту прийому-передачі майнових прав, не укладанні акту прийому-передачі об`єкта нерухомості та не наданні пакету документів необхідних для реєстрації права власності на об`єкт нерухомості.

Відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні.

Під вимогою розуміється матеріально-правова вимога, тобто предмет позову, який являє собою одночасно спосіб захисту порушених прав або інтересів.

Спосіб захисту суб`єктивних цивільних прав - це закріплені законом матеріально-правові засоби примусового характеру, за допомогою яких провадиться відновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав і вплив на правопорушника.

За загальним правилом (ч. 1 ст. 5 ГПК України) суд, здійснюючи правосуддя, захищає права, свободи та інтереси фізичних і юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Викладене слід розуміти так, що суд захищає права, свободи та інтереси осіб у спосіб, який прямо передбачено нормою матеріального права або договором.

При цьому позивач, обираючи спосіб захисту, який він просить суд застосувати для захисту його прав, свобод чи інтересів, може обирати між кількома способами захисту (передбаченими законом або договором), якщо це не заборонено законом.

Якщо ж законом або договором не передбачено способу захисту, який би ефективно захищав права, свободи чи інтереси позивача, суд може захистити їх у спосіб, що не суперечить закону (ч. 2 ст. 5 ГПК України).

Наведене з урахуванням положень ч. 1 ст. 2 Господарського процесу кодексу України означає, що спосіб захисту, який позивач може обрати, а суд застосувати при здійсненні судочинства, у будь-якому випадку має бути ефективним, тобто таким, що відповідає змісту порушеного права, характеру його порушення та наслідкам, спричиненим цим порушенням, і дає змогу забезпечити реальне поновлення у порушених правах.

Якщо ефективного способу захисту законом або договором не передбачено і позивач обирає інший ефективний спосіб захисту його прав, свобод чи інтересів, у позовній заяві має бути наведено відповідне обґрунтування необхідності застосування такого способу захисту, інакше суд залишає позовну заяву без руху на підставі ч. 1 ст. 174 ГПК України.

Позивачем заявлено вимогу про визнання майнових прав ТОВ «Надбужжя плюс» на об`єкт нерухості - квартиру № 40 громадсько-житлового комплексу з вбудованими приміщеннями та підземним паркінгом, що розташований за адресою: вул. Кутузова, 18/7 у Печерському районі міста Києва.

Звертаючись з позовом до суду з такою вимогою, обираючи відповідний спосіб захисту своїх прав, свобод чи інтересів, позивач мав вказати, чи передбачено відповідний спосіб захисту законом або позивачем обрано інший ефективний спосіб захисту його прав, свобод чи інтересів та у такому випадку навести у позовній заяві відповідне обґрунтування необхідності застосування такого способу захисту та його ефективності. Проте, позовна заява не містить таких зазначень та обґрунтувань.

Згідно з ч. 2 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

З матеріалів позовної заяви вбачається, що на підтвердження обставин, викладених у позовній заяві, позивач подає копії письмових доказів.

Відповідно до ст. 91 Господарського процесуального кодексу України письмові докази, до яких належать і документи, подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Зокрема, учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Порядок засвідчення копій документів визначений пунктом 5.26 Національного стандарту України "ДСТУ 4163:2020", який прийнято з наданням чинності з 01.09.2021 наказом №144 від 01.07.2020 Державного підприємства "Український науково-дослідний і навчальний центр проблем стандартизації, сертифікації та якості" "Про прийняття та скасування національних стандартів", відповідно до якого відмітка про засвідчення копії документа складається з таких елементів: слів "Згідно з оригіналом" (без лапок), найменування посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її власного імені та прізвища, дати засвідчення копії.

Судом встановлено, що додані до позовної заяви документи у повному обсязі належним чином не засвідчені, на кожній сторінці цих документів відсутні відмітки "Згідно з оригіналом" (без лапок), найменування посади, особистого підпису особи, яка засвідчувала копії, її власного імені та прізвища, дати засвідчення копій.

За змістом ч. 1, 2 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. Суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху також у разі, якщо позовну заяву подано особою, яка відповідно до частини шостої статті 6 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити). Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави, визначеної абзацом другим частини першої цієї статті, суд у такій ухвалі зазначає про обов`язок такої особи зареєструвати електронний кабінет відповідно до статті 6 цього Кодексу.

Враховуючи викладене, керуючись ст. 162, 164, ч. 1, 2 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву б/н від 10.07.2024 року ТОВ «Надбужжя плюс» до ТОВ «Інвестиційна компанія «Укрбуд інвест» про визнання права власності на майнові права - залишити без руху.

2. Надати ТОВ «Надбужжя плюс» строк для усунення встановлених недоліків позовної заяви протягом 5 (п`яти) днів з дня вручення даної ухвали.

3. Зобов`язати ТОВ «Надбужжя плюс» у встановлений судом строк через відділ діловодства суду надати:

- письмові пояснення щодо способу захисту порушеного права у заявлений позивачем спосіб з посиланням на норми матеріального права;

- документи, які вказані в додатках до позовної заяви в належним чином засвідчених копіях, згідно з п. 5.26 Уніфікованої системи організаційно-розпорядчої документації (Вимоги до оформлювання документів ДСТУ 4163-2020), а також докази направлення цих документів відповідачу листом з описом вкладення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Дата підписання: 19 липня 2024 року.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.В. Котков