РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

15.07.2024Справа № 910/846/24
Господарський суд міста Києва у складі судді Бондарчук В.В., за участю секретаря судового засідання Купної В.В., розглянувши у порядку загального позовного провадження

позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Комтел», м. Київ

до Товариства з обмеженою відповідальністю «Мастер-Авіа», м. Київ

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - Київська митниця Державної митної служби України, м. Київ

про стягнення 1 335 779,38 грн,

Представники:

від позивача: Гамей В.В.;

від відповідача: Виграненко С.П.;

від третьої особи: Свиридченко О.Ф.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Комтел» (далі - ТОВ «Комтел»/позивач) звернулося до Господарського суду міста Києва із позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Мастер-Авіа» (далі - ТОВ «Мастер-Авіа»/відповідач) про стягнення 1 335 779,38 грн, у тому числі: 829 192,00 грн - збитків, завданих втратою вантажу та 506 587,38 грн - збитків, понесених у зв`язку із накладенням штрафу за податковим повідомленням-рішенням.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що ТОВ «Мастер-Авіа» завдало ТОВ «Комтел» збитків внаслідок втрати товару, який був ввірений відповідачу під час митного оформлення. Крім того, такі дії відповідача призвели до того, що на позивача було накладено штраф (на підставі податкового повідомлення-рішення від 16.06.2023 №2 за порушення граничних строків розрахунків за імпортним контрактом від 05.08.2020 №С05082020/TSL з корпорацією TSLCorp/Telos Systems (США)) на суму 21 989 доларів США.

Господарський суд міста Києва ухвалою від 25.01.2024 позовну заяву ТОВ «Комтел» прийняв до розгляду, відкрив провадження у справі за правилами загального позовного провадження, призначив підготовче засідання на 26.02.2024.

09.02.2024 через систему «Електронний суд» від ТОВ «Мастер-Авіа» надійшов відзив на позовну заяву, в якому відповідач заперечує проти задоволення позову, посилаючись на відсутність договірних відносин між сторонами, а також недоведення позивачем вини відповідача у понесенні ТОВ «Комтел» збитків.

26.02.2024 до канцелярії суду від ТОВ «Комтел» надійшла заява про залучення до участі у справі третьою особою без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Київську митницю Державної митної служби України.

Господарський суд міста Києва ухвалою від 26.02.2024 залучив до участі у справі Київську митницю Державної митної служби України третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача (далі - Київська митниця/третя особа) та відклав підготовче засідання на 25.03.2024.

27.02.2024 до канцелярії суду від ТОВ «Комтел» надійшла відповідь на відзив.

29.02.2024 через систему «Електронний суд» від позивача надійшли докази направлення копії відповіді на відзив на адресу третьої особи.

05.03.2024 через систему «Електронний суд» від відповідача надійшли заперечення на відповідь на відзив.

20.03.2024 через систему «Електронний суд» від відповідача надійшло клопотання про приєднання додаткових доказів до справи (відповідь відділу Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві на адвокатський запит Виграненко С., витяг з єдиного реєстру досудових розслідувань, номер кримінального провадження 0000976, постанова про визнання юридичної особи (ТОВ «Мастер-Авіа») потерпілим у кримінальному провадженні від 20.03.2024) разом із заявою про визнання поважності причин неприєднання доказів до відзиву на позовну заяву.

25.03.2024 у підготовчому засіданні представник Київської митниці надав письмові пояснення по справі.

Суд, дослідивши матеріали справи, протокольною ухвалою поновив відповідачу процесуальний строк на подання доказів у справі та відклав підготовче засідання на 29.04.2024.

Підготовче засідання 29.04.2024 не відбулося у зв`язку із перебуванням судді Бондарчук В.В. на лікарняному.

Суд ухвалами від 30.04.2024 повідомив сторін та третю особу про призначення підготовчого засідання у справі на 27.05.2024.

27.05.2024 суд закрив підготовче провадження та призначив справу до судового розгляду по суті на 15.07.2024.

15.07.2024 у судове засідання з`явилися представники позивача, відповідача та третьої особи.

Зокрема, у судовому засіданні представник ТОВ «Комтел» позовні вимоги підтримав у повному обсязі, представник ТОВ «Мастер-Авіа» проти задоволення позову заперечував із підстав, викладених у відзиві на позовну заяву.

Представник Київської митниці Державної митної служби України у судовому засіданні просив суд у задоволенні позову відмовити.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд

ВСТАНОВИВ:

Згідно із Витягом з реєстру Митних складів №М/0651/V/00 Товариство з обмеженою відповідальністю «Мастер-Авіа» є утримувачем митного складу за адресою: м. Київ, проспект Повітрофлотський, будинок 81, який знаходиться на території Міжнародного аеропорту «Київ» імені Ігоря Сікорського.

21.07.2021 Київською митницею Державної митної служби України прийнято рішення про створення зони митного контролю №UA100K01/0135, яким визначено, що_

- місцем та адресою, за якою створюється зона митного контролю: КП приміщення аеровокзального комплексу Міжнародний Аеропорт «Київ», огороджена територія загальною площею 645,44 кв. м., яка використовується на праві оренди ТзОВ «Мастер-Авіа». Власник КП МА «Київ» за адресою: просп. Повітрофлотський, 81, м. Київ;

- метою та підставами (причини) створення зони митного контролю: проведення митних формальностей у місці огляду товарів та транспортних засобів, митне оформлення та зберігання товарів під митним контролем на МС;

- типом зони митного контролю (постійна/тимчасова) та строк, на який вона створюється: постійна - на період дії дозволу на МС, тимчасова - на прилеглій території до МС.

З матеріалів справи вбачається, що між ТОВ «Комтел» (далі - покупець) та Компанією TSLCorp/Telos Systems (США) (далі - продавець) укладено контракт №С05082020/TSL від 05.08.2020, відповідно до якого продавець зобов`язався поставити покупцю електронні компоненти, перелік яких встановлено сторонами у специфікаціях до цього контракту.

Згідно із п. 4.1. контракту, оплата за товар здійснюється шляхом 100% авансування за товар, який буде поставлений за відповідною специфікацією - протягом 30 днів від дати підписання такої специфікації.

Так, між позивачем та Компанією TSLCorp/Telos Systems (США) підписано специфікацію №5 від 27.08.2021 на поставку аудіо обладнання на загальну суму 42 424,40 доларів США та специфікацію №6 від 15.09.2021 на поставку обладнання на загальну суму 38 640,00 доларів США.

22.10.2021 на виконання умов контракту та специфікацій №5 та №6 позивачем сплачено на користь Компанії TSLCorp/Telos Systems (США) грошові кошти у загальній сумі 81 064,40 доларів США, що підтверджується платіжними дорученнями в іноземній валюті від 22.10.2022 №108 на суму 42 424,40 доларів США та №110 на суму 38 640,00 доларів США.

З матеріалів справи вбачається, що продавцем відправлено товар (професійне студійне обладнання) із використанням логістичної компанії Concordiа International Corp. за накладною №HAWB 2852054 до Польщі з подальшою відправкою до м. Київ авіакомпанією LOT за авіаційною вантажною накладною № 080-18900070 в кількості 8 місць вагою 72,00 кг, вартістю 21 989,00 доларів США, одержувач - ТОВ «Комтел».

Як вбачається з відмітки на авіаційній вантажній накладній №080-18900070, товар прибув на територію Міжнародного аеропорту «Київ» імені Ігоря Сікорського 24.01.2022.

25.01.2022 уповноваженою особою Київської митниці надано дозвіл на розміщення товару на митний склад, що підтверджується відміткою «Митний контроль» на авіаційній вантажній накладній №080-18900070.

Крім того, 25.01.2022 відповідачем для ведення обліку товарів, які знаходяться на митному складі, внесено інформацію про розміщення товарів за авіаційної вантажної накладної №080-18900070 до Журналу вантажного митного комплексу М-5.1.4-20 передачі зміни.

31.05.2022 позивач звернувся до Київської митниці Державної митної служби України з листом за вих. №24, в якому просив надати інформацію про прибуття вантажу, який переміщувався за авіаційною вантажною накладною № 080-18900070.

У відповідь на цей лист, Київська митниця листом за вих. №7.8-6/24.1/13/9836 від 14.06.2022 запропонувала позивачу для отримання інформації про прибуття та місцезнаходження вантажу, який переміщувався за авіаційною вантажною накладною №080-18900070 рейсом авіакомпанії LOT номер LO755 24.01.2022 звернутися до ТОВ «Мастер-Авіа», яке є утримувачем митного складу у МА «Київ». Також, Київська митниця у цьому листі повідомила позивача, що відповідно до Указу Президента України від 24.02.2022 №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» та розпорядження Кабінету Міністрів України від 26.02.2022 №188-р «Про тимчасове закриття деяких пунктів пропуску через державний кордон України та пунктів контролю», за наказом Держмитслужби від 24.02.2022 №113 (зі змінами) встановлено режим простою у роботі Київської митниці, зокрема на митному посту «Аеропорт «Київ» (Жуляни)» зоною діяльності якого є МА «Київ» (Жуляни). З огляду на це, Київська митниця запропонувала позивачу митне оформлення товару здійснити у будь-якому підрозділі Київської митниці, який працює у звичайному порядку, на вибір ТОВ «Комтел».

15.06.2022 позивач звернувся до відповідача з листом за вих. №25, в якому просив надати інформацію щодо прибуття вантажу за авіанакладною №080-18900070.

28.09.2022 ТОВ «Мастер-Авіа» у відповідь на звернення позивача, листом за вих. №М-01-09/28 повідомило останнього про таке: з 24.02.2022 у зв`язку із введенням воєнного стану на території України відповідно до Указу Президента України №64/2022, Міжнародний Аеропорт «Київ» імені Ігоря Сікорського та прилегла територія була заблокована та допуск працівників усіх суб`єктів аеропортової діяльності на територію аеропорту було припинено. Оскільки ТОВ «Мастер-Авіа» є суб`єктом аеропортової діяльності на території Міжнародного Аеропорту «Київ» імені Ігоря Сікорського, то його робота фактично була зупинена з 05 годин 30 хвилин 24.02.2022. Товари по авіанакладній № 080-18900070, які були розміщені на ВМК ТОВ «Мастер-Авіа» 24.01.2022, до 24.02.2022 знаходились на ВМК. Персонал ТОВ «Мастер-Авіа» отримав доступ до приміщень ВМК тільки у серпні 2022 року, за результатами перевірки було виявлено відсутність даного товару, документації, усієї комп`ютерної техніки, на якій зберігалась відповідна інформація. Також, відповідач повідомив позивача, що ГУНП у м. Києві відкрито провадження за фактом розкрадання невідомими особами майна ТОВ «Мастер-Авіа».

Так, з Витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань вбачається, що 29.04.2022 Солом`янським управлінням поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві відкрито кримінальне провадження №0000976 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 Кримінального кодексу України за фактом того, що 13.04.2022 надійшла інформація про те, що в період часу з 24.02.2022 по 29.04.2022 невстановлені особи, перебуваючи на території Міжнародного Аеропорту «Київ» за адресою: м. Київ, вул. Медова, 2, заволоділи майном під час запровадження воєнного стану на території України.

Зокрема, ТОВ «Комтел» та ТОВ «Мастер-Авіа» визнано потерпілими особами у кримінальному провадженні №0000976, що підтверджується постановами Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві від 28.06.2023 та від 20.03.2024, відповідно.

Отже, позивач стверджує, що відповідачем порушено обов`язок зі зберігання, як зберігача товару, який перебуває на розмитненні, чим спричинено збитки ТОВ «Комтел» у розмірі 21 989,00 грн, що станом на дату подання позову за курсом Національного банку України становить 829 192,00 грн. Крім того, позивачем понесено збитки у вигляді сплати штрафу за податковим повідомленням-рішенням від 16.06.2023 №2 у сумі 506 587,38 грн.

Так, 26.05.2023 Головним управлінням Державної податкової служби у м. Києві складено акт №38813/26-15-07-02-02-03/30856848 про результати документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ «Комтел» з питань дотримання вимог валютного законодавства України при розрахунках за імпортними контрактами від 05.08.2020 №С05082020/TSL, від 06.03.2021 № С26032021/L, якою встановлено несвоєчасне надходження товару на суму 21 989,00 доларів США (еквів. 578 130,37 грн) за імпортним контрактом від 05.08.2020 №С05082020/TSL з корпорацією TSLCorp/Telos Systems (США).

16.06.2023 Головним управлінням ДПС у м. Києві прийнято податкове повідомлення-рішення №2 про застосування до ТОВ «Комтел» штрафних санкцій у вигляді пені за порушення термінів розрахунків у сфері зовнішньоекономічної діяльності, за невиконання зобов`язань та штрафні санкції за порушення вимог валютного законодавства на суму 506 587,38 грн.

22.06.2023 платіжною інструкцією №390 позивачем на виконання податкового повідомлення-рішення №2 сплачено штраф у розмірі 506 587,38 грн.

Отже, позивач звернувся до суду із цим позовом про стягнення із ТОВ «Мастер-Авіа» 829 192,00 грн - збитків, понесених ТОВ «Комтел» внаслідок втрати товару, який перебував на зберіганні у відповідача, а також 506 587,38 грн - збитків, понесених позивачем у зв`язку із накладенням штрафу згідно податкового повідомлення-рішення №2.

Оцінюючи подані докази та наведені обґрунтування за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді у судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, суд вважає, що позовні вимоги не підлягають задоволенню, з огляду на таке.

Відповідно до ч. 2, 3 ст. 4 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) юридичні особи та фізичні особи - підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням. До господарського суду у справах, віднесених законом до його юрисдикції, мають право звертатися також особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Статтею 15 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України), кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Згідно зі ст. 16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: визнання права; визнання правочину недійсним; припинення дії, яка порушує право; відновлення становища, яке існувало до порушення; примусове виконання обов`язку в натурі; зміна правовідношення; припинення правовідношення; відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; відшкодування моральної (немайнової) шкоди; визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб.

Відповідно до частини другої статті 20 Господарського кодексу України (далі - ГК України) права та законні інтереси суб`єктів господарювання захищаються шляхом, зокрема, відшкодування збитків.

Отже, обґрунтовуючи позовні вимоги, ТОВ «Комтел» зазначає, що предметом спору у цій справі є стягнення збитків у порядку ст. 951 ЦК України внаслідок втрати відповідачем товару, що прийнятий ним на зберігання як такого, що перебуває під митним контролем.

Разом із тим, судом встановлено, що між позивачем та відповідачем не укладено договору зберігання, відтак до правовідносин, що склалися між позивачем та відповідачем, не можуть бути застосовані положення глави 66 «Зберігання» Цивільного кодексу України.

Натомість, суд зазначає, що згідно із ч. 1 ст. 329 Митного кодексу України (далі - МК України) з метою забезпечення здійснення митними органами митного контролю товарів, транспортних засобів, що переміщуються через митний кордон України, проведення заходів, пов`язаних з виявленням, попередженням та припиненням контрабанди і порушень митних правил, у пунктах пропуску через державний кордон України, на територіях морських і річкових портів, аеропортів, на залізничних станціях та на територіях підприємств, вільних митних зон, митних складів, складів тимчасового зберігання, а також в інших місцях, визначених відповідно до цього Кодексу, створюються зони митного контролю.

Митний контроль - сукупність заходів, що здійснюються з метою забезпечення додержання норм цього Кодексу, законів та інших нормативно-правових актів з питань митної справи, міжнародних договорів України, укладених у встановленому законом порядку (ч. 1 ст. 4 МК України).

Митний склад - це відповідним чином облаштовані складське приміщення, резервуар, холодильна чи морозильна камера, критий чи відкритий майданчик, призначені для зберігання товарів під митним контролем (ч. 1 ст. 424 МК України).

Митний склад відкритого типу призначається для зберігання під митним контролем товарів, що переміщуються через митний кордон України згідно із зовнішньоекономічними договорами (контрактами), укладеними як утримувачем цього складу, так і будь-якими іншими особами (ч. 4 ст. 424 МК України).

Судом вище встановлено, що ТОВ «Мастер-Авіа» є утримувачем митного складу за адресою: м. Київ, проспект Повітрофлотський, будинок 81, який знаходиться на території Міжнародного аеропорту «Київ» імені Ігоря Сікорського, що підтверджується Витягом з реєстру Митних складів №М/0651/V/00.

Згідно із положеннями ч. 1, ч. 4 ст. 201 МК України товари з моменту пред`явлення їх митному органу до поміщення їх у відповідний митний режим можуть перебувати на тимчасовому зберіганні під митним контролем. На тимчасове зберігання під митним контролем із застосуванням положень цієї глави товари також можуть розміщуватися на митних складах або на складах митних органів.

За змістом ст. 426 МК України, на митному складі можуть розміщуватися товари: 1) поміщені у митний режим митного складу (у тому числі консолідовані вантажі); 2) поміщені у митні режими транзиту, тимчасового ввезення, переробки на митній території, експорту, тимчасового вивезення, переробки за межами митної території (без зміни цих митних режимів на митний режим митного складу); 3) призначені для тимчасового зберігання під митним контролем (на умовах, встановлених цим Кодексом для складів тимчасового зберігання).

Відповідно до ст. 206 МК України у випадках, коли доставка товарів кінцевому одержувачу через умови перевезення (або з будь-яких інших причин) переривається, товари можуть розміщуватися на складах тимчасового зберігання, які розташовані поза межами пунктів пропуску через державний кордон України на територіях аеропортів, морських та/або річкових портів та у яких здійснюються прийняття, навантаження, перевантаження, вивантаження та видача товарів, що переміщуються через митний кордон України. Дозволом для розміщення товарів на такому складі тимчасового зберігання є дозвіл митного органу на вивантаження товару з транспортного засобу.

У відповідності до ч. 1 ст. 204 МК України, загальний строк тимчасового зберігання товарів під митним контролем становить 90 календарних днів.

Так, згідно із ч. 4 ст. 204 МК України до закінчення строків зберігання, зазначених у частинах першій - третій цієї статті, товари, що перебувають на тимчасовому зберіганні під митним контролем, повинні бути: 1) задекларовані до відповідного митного режиму; або 2) передані відповідному митному органу для зберігання та/або розпорядження відповідно до цього Кодексу; або 3) відправлені під митним контролем до інших митних органів для їх подальшого митного оформлення; або 4) вивезені за межі митної території України.

Отже, зі встановлених вище обставин вбачається, що 24.01.2022 товар за авіаційною вантажною накладною №080-18900070 прибув до Міжнародного аеропорту «Київ» імені Ігоря Сікорського та був розміщений на митному складі, утримувачем якого було ТОВ «Мастер-Авіа», та такий товар отримав статус тимчасового зберігання під митним контролем.

З матеріалів справи вбачається та не заперечується позивачем, що останній протягом 90 календарних днів не звертався до митного органу для митного оформлення товару за вказаною авіаційною вантажною накладною.

24.02.2022 у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України Указом Президента України № 64/2022 введено воєнний стан з 05 години 30 хвилин 24.02.2022 строком на 30 діб. В подальшому Указами Президента України строк дії воєнного стану в Україні неодноразово продовжувався.

Так, згідно Указу Президента України від 06.05.2024 № 271/2024 "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні", продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 14.05.2024 строком на 90 діб. Отже, станом на теперішній час продовжено строк дії воєнного стану в Україні до 12.08.2024.

24.02.2022 Державним підприємством «УкрАероРух» оголошено про закриття повітряного простору України, а також наказом Держмитслужби від 24.02.2022 №113 встановлено режим простою у роботі Київської митниці, зокрема на митному посту «Аеропорт «Київ» зоною діяльності якого є МА «Київ» імені Ігоря Сікорського.

Також, з матеріалів справи вбачається, що ТОВ «Мастер-Авіа» у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України та тимчасовим закриттям повітряного простору України для цивільної авіації в період дії воєнного стану зупинило свою виробничу діяльність, що виключає можливість надання та виконання роботи, що підтверджується наказом №МА-1.01-02-30-01 від 30.03.2022.

Крім того, з Витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань вбачається, що 29.04.2022 Солом`янським управлінням поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві відкрито кримінальне провадження №0000976 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 Кримінального кодексу України за фактом того, що 13.04.2022 надійшла інформація про те, що в період часу з 24.02.2022 по 29.04.2022 невстановлені особи, перебуваючи на території Міжнародного Аеропорту «Київ» за адресою: м. Київ, вул. Медова, 2, заволоділи майном під час запровадження воєнного стану на території України.

Більше того, як вбачається з листа за вих. 24022-22/10-5-03-02-12414/22 від 24.11.2022 Державного бюро розслідувань, останнім повідомлено ТОВ «Мастер-Авіа», що його звернення щодо завданої майну відповідача шкоди в результаті заходів із оборони та охорони КП МА «Київ», у тому числі зникнення або пошкодження майна, речей та документів приєднано до кримінального провадження №0000573 від 06.08.2022 за ч. 5 ст. 426-1 КК України щодо можливих протиправних дій військових службових осіб, вчинених на території КП МА «Київ», досудове розслідування в якому здійснює Державне бюро розслідувань.

Отже, з пояснень відповідача вбачається та підтверджується встановленими вище обставинами, що з 24.02.2022 допуск усіх суб`єктів аеропортової діяльності, в тому числі ТОВ «Мастер-Авіа», на територію Міжнародного аеропорту «Київ» імені Ігоря Сікорського було припинено.

Статтею 22 ЦК України передбачено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі.

За загальним правилом особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування (частина 1 статті 22, стаття 611, частина 1 статті 623 ЦК України).

Відповідно до статті 224 Господарського кодексу України (далі - ГК України) учасник господарських відносин, який порушив господарське зобов`язання або установлені вимоги щодо здійснення господарської діяльності, повинен відшкодувати завдані цим збитки суб`єкту, права або законні інтереси якого порушено. Під збитками розуміються витрати, зроблені управненою стороною, втрата або пошкодження її майна, а також не одержані нею доходи, які управнена сторона одержала б у разі належного виконання зобов`язання або додержання правил здійснення господарської діяльності другою стороною.

Згідно зі статтею 225 ГК України до складу збитків, що підлягають відшкодуванню особою, яка допустила господарське правопорушення, включаються: вартість втраченого, пошкодженого або знищеного майна, визначена відповідно до вимог законодавства; додаткові витрати (штрафні санкції, сплачені іншим суб`єктам, вартість додаткових робіт, додатково витрачених матеріалів тощо), понесені стороною, яка зазнала збитків внаслідок порушення зобов`язання другою стороною; неодержаний прибуток (втрачена вигода), на який сторона, яка зазнала збитків, мала право розраховувати у разі належного виконання зобов`язання другою стороною; матеріальна компенсація моральної шкоди у випадках, передбачених законом.

Таким чином, збитки є наслідками неправомірної поведінки, дії чи бездіяльності особи, яка порушила права або законні інтереси іншої особи, зокрема невиконання або неналежне виконання установлених вимог щодо здійснення господарської діяльності, господарське правопорушення, порушення майнових прав або законних інтересів інших суб`єктів тощо.

Для застосування такої міри відповідальності, як відшкодування збитків, потрібна наявність повного складу цивільного правопорушення: протиправна поведінка, дія чи бездіяльність особи; наявність збитків; причинний зв`язок між протиправною поведінкою та збитками; вина правопорушника.

Відсутність хоча б одного з перелічених елементів, утворюючих склад цивільного правопорушення, звільняє боржника від відповідальності за порушення у сфері господарської діяльності, оскільки його поведінка не може бути кваліфікована як правопорушення.

Ураховуючи положення статті 74 ГПК України, саме на позивача покладається обов`язок довести наявність збитків, протиправність поведінки заподіювача збитків та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяними збитками. При цьому, важливим елементом доказування наявності збитків є встановлення безпосереднього причинно-наслідкового зв`язку між протиправною поведінкою заподіювача та збитками потерпілої сторони. Слід довести, що протиправна дія чи бездіяльність заподіювача є причиною, а збитки, які завдано особі, - наслідком такої протиправної поведінки. Натомість відповідачу потрібно довести відсутність його вини у завданні збитків позивачу.

Протиправна поведінка особи може виявлятися у прийнятті нею неправомірного рішення або у неправомірній поведінці (діях або бездіяльності). Протиправною у цивільному праві вважається поведінка, яка порушує імперативні норми права або санкціоновані законом умови договору, внаслідок чого порушуються права іншої особи. Під шкодою (збитками) розуміється матеріальна шкода, що виражається у зменшенні майна потерпілого в результаті порушення належного йому майнового права, та (або) применшенні немайнового блага (життя, здоров`я тощо). Причинний зв`язок між протиправною поведінкою особи та завданою шкодою є обов`язковою умовою відповідальності, яка передбачає, що шкода стала об`єктивним наслідком поведінки заподіювача шкоди (наведену правову позицію викладено у постанові Верховного Суду від 10.12.2018 у справі №902/320/17).

Отже, з огляду на встановлене вище, суд дійшов висновку, що позивачем не надано належних та допустимих доказів на підтвердження того, що саме протиправна поведінка (дії/бездіяльність) ТОВ «Мастер-Авіа» призвела до незбереження товару, який надійшов до Міжнародного аеропорту «Київ» імені Ігоря Сікорського за авіаційною вантажною накладною №080-18900070, та який був розміщений на митному складі під статусом тимчасового зберігання під митним контролем Київської митниці для здійснення позивачем розмитнення цього товару.

Більше того, суд зазначає, що позивач лише 31.05.2022 звернувся до Київської митниці Державної митної служби України з листом за вих. №24, в якому просив надати інформацію про прибуття вантажу, який переміщувався за авіаційною вантажною накладною №080-18900070.

У подальшому, позивач звернувся до відповідача з листом за вих. №25 від 15.06.2022, в якому також просив надати інформацію щодо прибуття вантажу за авіанакладною № 080-18900070.

Отже, з наведеного вбачається, що позивач лише через 4 місяці після прибуття товару та переміщення його на тимчасове зберігання на митний склад, звернувся до митного органу із запитом щодо повідомлення інформації про прибуття вантажу.

При цьому, судом не приймаються до уваги доводи позивача з посиланням на те, що ТОВ «Мастер-Авіа» не повідомило його про прибуття товару за вказаною вище авіаційною вантажною накладною, оскільки чинним законодавством не передбачено обов`язку утримувача митного складу повідомляти товароодержувача про прибуття товару.

З матеріалів справи та пояснень позивача у судовому засіданні вбачається, що ТОВ «Комтел» було відомо номер авіаційної вантажної накладної та дані перевізника, відтак позивач мав можливість самостійно відстежити прибуття товару за авіаційною вантажною накладною №080-18900070.

За вказаних обставин, суд дійшов висновку, що позивачем не доведено належними та допустимими доказами наявності всіх елементів цивільного правопорушення для застосування такої міри відповідальності, як відшкодування збитків, зокрема позивачем не доведено, що саме протиправна поведінка (дії або бездіяльність) ТОВ «Мастер-Авіа» призвели до незбереження товару, який прибув до Міжнародного аеропорту «Київ» імені Ігоря Сікорського за авіаційною вантажною накладною №080-18900070, та який було передано на тимчасове зберігання на митний склад. Більше того, позивач взагалі не вказує у чому полягає протиправна поведінка (дії або бездіяльність) відповідача та причинно-наслідковий зв`язок між такими діями/бездіяльністю ТОВ «Мастер-Авіа» та збитками, понесеними позивачем.

Ураховуючи встановлене вище, суд дійшов висновку про необґрунтованість позовної вимоги про стягнення з відповідача збитків, понесених позивачем у зв`язку із втратою товару, що має наслідком відмову у її задоволенні.

Щодо позовної вимоги позивача про стягнення з відповідача похідних збитків у зв`язку зі сплатою ТОВ «Комтел» штрафу за податковим повідомленням-рішенням від 16.06.2023 №2 у розмірі 506 587,38 грн, суд зазначає таке.

Згідно із ч. 1 ст. 13 Закону України «Про валюту і валютні операції», Національний банк України має право встановлювати граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів.

Відповідно до п. 21 розділу ІІ Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 02.01.2019 №5, граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів становлять 365 календарних днів.

У відповідності до ч. 3 ст. 13 Закону України «Про валюту і валютні операції», у разі встановлення Національним банком України граничного строку розрахунків за операціями резидентів з імпорту товарів їх поставка має здійснюватися у строки, зазначені в договорах, але не пізніше встановленого Національним банком України граничного строку розрахунків з дня здійснення авансового платежу (попередньої оплати).

Судом встановлено, що 26.05.2023 Головним управлінням Державної податкової служби у м. Києві складено акт №38813/26-15-07-02-02-03/30856848 про результати документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ «Комтел» з питань дотримання вимог валютного законодавства України при розрахунках за імпортними контрактами від 05.08.2020 №С05082020/TSL, від 06.03.2021 № С26032021/L.

Так, перевіркою встановлено несвоєчасне надходження товару на суму 21 989,00 доларів США (еквів. 578 130,37 грн) за імпортним контрактом від 05.08.2020 №С05082020/TSL з корпорацією TSLCorp/Telos Systems (США).

Внаслідок порушення позивачем положень ч. 3 ст. 13 Закону України «Про валюту і валютні операції» та п. 21 розділу ІІ Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 02.01.2019 №5, Головним управлінням ДПС у м. Києві прийнято податкове повідомлення-рішення №2 від 16.06.2023 про застосування до ТОВ «Комтел» штрафних санкцій у вигляді пені за порушення термінів розрахунків у сфері зовнішньоекономічної діяльності, за невиконання зобов`язань та штрафні санкції за порушення вимог валютного законодавства на суму 506 587,38 грн, який оплачено позивачем платіжною інструкцією №390 від 22.06.2023.

При цьому, суд звертає увагу позивача, що відповідно до п. 86.7 ст. 86 Податкового кодексу України (далі - ПК України) у разі незгоди платника податків або його представників з висновками перевірки чи фактами і даними, викладеними в акті (довідці) перевірки (крім документальної позапланової перевірки, проведеної у порядку, встановленому підпунктом 78.1.5 пункту 78.1 статті 78 цього Кодексу), вони мають право подати свої заперечення та додаткові документи і пояснення, зокрема, але не виключно, документи, що підтверджують відсутність вини, наявність пом`якшуючих обставин або обставин, що звільняють від фінансової відповідальності відповідно до цього Кодексу, до контролюючого органу, який проводив перевірку платника податків, протягом 10 робочих днів з дня, наступного за днем отримання акта (довідки). Такі заперечення, додаткові документи і пояснення є невід`ємною частиною матеріалів перевірки.

Рішення, прийняті контролюючим органом, можуть бути оскаржені в адміністративному або судовому порядку. У разі якщо платник податків вважає, що контролюючий орган неправильно визначив суму грошового зобов`язання або прийняв будь-яке інше рішення, що суперечить законодавству або виходить за межі повноважень контролюючого органу, встановлених цим Кодексом або іншими законами України, такий платник має право звернутися із скаргою про перегляд цього рішення до контролюючого органу вищого рівня (п. 56.1. та п. 56.2. ст. 56 ПК України).

З матеріалів справи вбачається та не заперечується позивачем, що останній вказане вище податкове повідомлення-рішення не оскаржував, а у добровільному порядку це рішення виконав.

Згідно із ч. 1 ст. 2 ГПК України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Статтею 129 Конституції України унормовано, що основними засадами судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Частинами 1-4 ст. 13 ГПК України встановлено, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Аналогічна норма міститься у ч. 1 ст. 74 ГПК України.

З огляду на встановлене вище, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позовних вимог.

Витрати по сплаті судового збору відповідно до ст. 129 ГПК України покладаються на позивача.

Керуючись статтями 129, 233, 236, 237, 238, 240, 241, 254 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову Товариства з обмеженою відповідальністю «Комтел» відмовити.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів у порядку, передбаченому чинним законодавством України.

Повний текст рішення складено: 24.07.2024.

Суддя В.В. Бондарчук