ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

про відмову у відкритті апеляційного провадження

"22" липня 2024 р. Справа№ 910/14247/23

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Буравльова С.І.

суддів: Андрієнка В.В.

Шапрана В.В.

за апеляційною скаргою Служби безпеки України

на рішення Господарського суду м. Києва від 25.04.2024 р. (повний текст складено 14.05.2024 р.)

у справі № 910/14247/23 (суддя - Привалов А.І.)

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Порт Очаків"

до Міністерства юстиції України

за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Смірнової Алли Сергіївни

за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача Служби безпеки України

про визнання незаконним та скасування наказу в частині

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Порт Очаків" звернулося з позовом до Міністерства юстиції України, у якому просить суд:

- визнати наказ Міністерства юстиції України від 02.05.2023 р. №1562/5 "Про задоволення скарги" незаконним та скасувати його в частині пункту 2 щодо скасування в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань реєстраційної дії від 05.01.2023 р. № 034001171 "Державна реєстрація змін до відомостей про юридичну особу" щодо Товариства з обмеженою відповідальністю "Порт Очаків" (ідентифікаційний код юридичної особи 24057648), проведену приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Смірновою Аллою Сергіївною, та пункту 6 в частині виконання вказаного пункту 2 наказу;

- скасувати в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань реєстраційної дії від 02.05.2023 р. № 035001171 "Скасування реєстраційної дії", проведеної Золотаренко Т.А., Міністерством юстиції України щодо Товариства з обмеженою відповідальністю "Порт Очаків" (ідентифікаційний код юридичної особи 24057648);

- зобов`язати Міністерство юстиції України поновити в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань реєстраційну дію від 05.01.2023 р. № 035001171 "Зміна кінцевого бенефіціарного власника (контролера) або зміна відомостей про кінцевого бенефіціарного власника (контролера)" щодо Товариства з обмеженою відповідальністю "Порт Очаків" (ідентифікаційний код юридичної особи 24057648), проведену приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Смірновою Аллою Сергіївною.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач зазначає, що оспорюваний наказ безпосередньо порушує права та охоронювані законом інтереси позивача, в структурі власності якого відбулася зміна кінцевих бенефіціарних власників, крім того наказ було прийнято відповідачем з істотним порушенням процедури його прийняття, він суперечить нормам матеріального та процесуального права, а викладені фактичні обставини, які були покладені в основу висновків колегії відповідача, є такими, що не відповідають дійсності, а тому за твердженнями позивача наказ №1562/5 від 02.05.2023 р. є незаконним і таким, що підлягає скасуванню.

Рішенням Господарського суду м. Києва від 25.04.2024 р. (повний текст складено 14.05.2024 р.) у справі № 910/14247/23 відмовлено у задоволенні позову Товариства з обмеженою відповідальністю "Порт Очаків" у повному обсязі.

Не погоджуючись із вказаним рішенням, Служба безпеки України 18.06.2024 р. через систему "Електронний суд" подала апеляційну скаргу (безпосередньо до Північного апеляційного господарського суду), у якій просить змінити мотивувальну частину оскаржуваного рішення та викласти її в редакції даної апеляційної скарги.

Також у тексті апеляційної скарги Службою безпеки України викладено заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду.

Аргументами скаржника є те, що 14.06.2024 р. на адресу Служби безпеки України надійшов лист МЗС № 51/15-212/4-81599 з додатками, відповідно до якого з інших незалежних джерел додатково підтверджено, що директор і секретар Smart Investments (СУ) LTD (Смарт Інвестментс (Сайпрус) ЛТД), директор Смарт Холдинг (Cyprus) LTD Христина Михаіліду, як і секретар Смарт Холдинг (Cyprus) LTD Анна Кореліду, є водночас директорами компанії, яка надає секретарські послуги двом повіреним - Протеас Трасті ЛТД, так і Протеас Трасті Сервісес ЛТД. Це доводить взаємну пов`язаність всіх цих фізичних і юридичних осіб, демонструє фіктивний характер передачі в траст акцій Smart Investments (СУ) LTD (Смарт Інвестментс (Сайпрус) ЛТД), Смарт Холдинг (Cyprus) LTD. У зв`язку із цим прийнято рішення про необхідність оскарження рішення суду першої інстанції з метою забезпечення встановлення цих обставин насамперед на основі доказів, у залученні яких судом першої інстанції відмовлено. З огляду на вказане, існують поважні причини пропуску Службою безпеки України строку на апеляційне оскарження.

Відповідно до протоколу передачі судової справи (апеляційної скарги, заяви, картки додаткових матеріалів) Північного апеляційного господарського суду від 18.06.2024 р. апеляційну скаргу Служби безпеки України у справі № 910/14247/23 передано на розгляд колегії суддів у складі: Буравльов С.І. (головуючий суддя (суддя-доповідач)), Шапран В.В., Андрієнко В.В.

Через систему "Електронний суд" 19.06.2024 р. представником Товариства з обмеженою відповідальністю "Порт Очаків" подано заперечення проти відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою Служби безпеки України.

Через систему "Електронний суд" 21.06.2024 р. представником Служби безпеки України подано заяву, до якої додано платіжну інструкцію № 5883 від 19.06.2024 р.

Перевіривши матеріали апеляційної скарги Служби безпеки України, а також аргументи скаржника стосовно поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження рішення суду, заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження визнано необґрунтованою. Крім того, до апеляційної скарги не додано належних доказів сплати судового збору за подання апеляційної скарги.

За вказаних обставин ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 24.06.2024 р. апеляційну скаргу Служби безпеки України на рішення Господарського суду м. Києва від 25.04.2024 р. у справі № 910/14247/23 залишено без руху на підставі ч. ч. 2, 3 ст. 260 ГПК України та надано заявнику строк на усунення недоліків не більше десяти днів з дня отримання копії даної ухвали шляхом звернення до суду з іншою заявою про поновлення строку та надання підтверджуючих доказів поважності причин пропуску процесуального строку та надати докази належні докази сплати судового збору.

Копію ухвали від 24.06.2024 р. Службі безпеки України доставлено до електронного кабінету 26.06.2024 р., доказом чого є довідка про доставку електронного документа, що міститься в матеріалах справи.

Через систему «Електронний суд» 09.07.2024 р. Службою безпеки України на виконання вимог ухвали від 24.06.2024 р. подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду. Також до даної заяви додано платіжну інструкцію № 6422 від 05.07.2024 р. про сплату судового збору за подання апеляційної скарги у розмірі 9662,40 грн.

При цьому, суд зазначає, що у заяві про усунення недоліків апеляційної скарги та поновлення строку третьою особою не зазначено будь-яких інших обставин та не наведено аргументів стосовно поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження, а доводи, викладені у заяві, є аналогічними тим, що вже були визнані судом необгрунтованими з посиланням на ч. 2 ст. 256 ГПК України, оскільки Служба безпеки України мала достатньо часу на те, що б подати апеляційну скаргу у строк, передбачений зазначеною нормою, а саме впродовж двадцяти днів з дня вручення копії оскаржуваного рішення суду.

Натомість третьою особою зазначено в заяві про те, що:

- енергетична система України зазнала значних пошкоджень через масовані удари, на ремонті перебувають енергоблоки, що зумовлює тривалі відключення світла та ускладнює підготовку та направлення процесуальних документів;

- відсутність електроенергії супроводжується технічними збоями в системі «Електронний суд», що призводить до порушення права на доступ до правосуддя;

- Служба безпеки України є державним органом спеціального призначення з правоохоронними функціями, який забезпечує державну безпеку України, тому існує необхідність виконання особовим складом СБУ в умовах ведення військових дій в Україні завдань за пріоритетами захисту державного суверенітет та територіальної цілісності держави, з 25.03.2024 р. керівництвом проводились ряд заходів з метою особового складу, вказане в свою чергу зумовило технічні складнощі в отриманні та опрацюванні процесуальних документів, які надходили засобами електронного зв`язку, в тому числі і через підсистему ЄСІТС.

Однак судова колегія вважає за необхідне наголосити заявнику на наступних положеннях.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Пономарьов проти України" суд зробив висновок про те, що правова система багатьох країн-членів передбачає можливість продовження строків, якщо для цього є обґрунтовані підстави. Разом з тим, якщо строк на ординарне апеляційне оскарження поновлений зі спливом значного періоду часу та за підстав, які не видаються переконливими, таке рішення може порушити принцип юридичної визначеності. Суд визнає, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими, тому від судів вимагається вказувати підстави для поновлення строку. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata (принцип юридичної визначеності).

Також у рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Мушта проти України" зазначено: "…право на суд, одним з аспектів якого є право на доступ до суду, не є абсолютним, воно за своїм змістом може підлягати обмеженням, особливо щодо умов прийнятності скарги на рішення. Однак такі обмеження не можуть обмежувати реалізацію цього права у такий спосіб або до такої міри, щоб саму суть права було порушено. Ці обмеження повинні переслідувати легітимну мету та має бути розумний ступінь пропорційності між використаними засобами та поставленими цілями. Норми, які регламентують строки подання скарг, безумовно, передбачаються для забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності, а їх застосування має відповідати принципу юридичної визначеності та не перешкоджати сторонам використовувати наявні засоби; зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані.".

Апеляційний суд зазначає, що вирішення питання щодо поновлення строку перебуває в межах дискреційних повноважень суду, який згідно з ч. 1 ст. 119 ГПК України за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Отже суд з урахуванням конкретних обставин справи має оцінити на предмет поважності причини пропуску встановленого законом процесуального строку і залежно від встановленого постановити ухвалу про поновлення або відмову у поновленні цього строку.

Водночас, обґрунтовуючи підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження тривалими відключеннями світла та технічними збоями в підсистемі «Електронний суд», скаржник не зазначив обставин, які дійсно перешкоджали йому впродовж певного відрізку часу з моменту отримання оскаржуваного рішення надіслати апеляційну скаргу в паперовій формі засобами поштового зв`язку, зокрема, але не виключно, в електронній формі через підсистему ЄСІТС. Таким чином, зазначені доводи вказують лише на бездіяльність Служби безпеки України у реалізації своїх процесуальних прав та не підтверджені жодними доказами. Крім того, питання відключення електроненергії носить тимчасовий характер, а не постійний.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 10 листопада 2022 року у справі № 990/115/22 (провадження № 11-107заі22) вказано, що введення воєнного стану дійсно є підставою для поновлення особі строку оскарження у випадку, якщо особа зазначає конкретні обставини, що у зв`язку із введенням воєнного стану завадили їй вчасно подати апеляційну скаргу (наприклад виїзд з місця проживання у зв`язку з проведенням в місці проживання бойових дій, відсутність інформації про результати розгляду справи та неможливість вчасно її отримати, тощо). Введення на території України воєнного стану не зупинило перебіг процесуальних строків звернення до суду з позовами. Питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Сам собою факт запровадження воєнного стану в Україні не є підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку. Сам факт запровадження воєнного стану в Україні без обґрунтування неможливості звернення до суду в розумні строки у зв`язку із запровадженням такого не може вважатися поважною причиною пропуску цих строків.

При цьому, судова колегія зазначає, що будь-яких змін щодо процесуальних строків стосовно звернення до суду до ГПК не вносились.

Відповідно до ч. 1 ст. 256 ГПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів, а на ухвалу суду - протягом десяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

При цьому положеннями п. 1 ч. 2 ст. 256 ГПК України встановлено, що учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом десяти днів з дня вручення йому відповідного рішення суду.

Суд зауважує на тому, що зазначеною процесуальною нормою встановлено механізм гарантування однієї із засад (принципів) господарського судочинства, визначених ч. 3 ст. 2 ГПК України, а саме забезпечення права на апеляційний перегляд справи. Особам, які бажають реалізувати своє право на апеляційне оскарження судових актів суду першої інстанції, надається можливість для поновлення пропущеного процесуального строку такого оскарження не лише з моменту проголошення чи складення повного тексту оскаржуваного документу, а й з моменту фактичного ознайомлення зі змістом та мотивами такого документу, тобто вручення судового рішення.

Проте, у ситуації, що склалася, Служба безпеки України звернулася з апеляційною скаргою до суду з пропуском встановленого законом строку, а також і поза межами строку, визначеного п. 1 ч. 2 ст. 256 ГПК України, тобто, впродовж двадцяти днів з дня вручення скаржнику рішення суду. Тому апеляційним судом було надано заявнику можливість виправити недоліки його апеляційної скарги та додатково обґрунтувати підстави пропуску строку і, за наявності, надати документи на підтвердження обставин, що перешкоджали своєчасному зверненню зі скаргою. Проте, цього третьою особою зроблено не було.

Відтак, на переконання колегії суддів, підстави пропуску процесуального строку, вказані у заяві Служби безпеки України, що подана до суду 08.07.2024 р., не є поважними.

Відповідно до ч. ч. 3, 4 ст. 260 ГПК України апеляційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 256 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції із заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 261 цього Кодексу.

Суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними (п. 4 ч. 1 ст. 261 ГПК України).

Про вказані наслідки Служба безпеки України була повідомлена ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 24.06.2024 р. про залишення без руху поданої апеляційної скарги. Разом з цим, заявником не доведено поважність причин пропуску строку на апеляційне оскарження рішення суду.

За таких обставин у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Служби безпеки України на рішення Господарського суду м. Києва від 25.04.2024 р. у справі № 910/14247/23 слід відмовити на основі вищезазначених приписів процесуального законодавства.

Відповідно до ч. 4 ст. 261 ГПК України копія ухвали про відмову у відкритті апеляційного провадження надсилається учасникам справи у порядку, визначеному статтею 242 цього Кодексу. Скаржнику надсилається копія ухвали про відмову у відкритті апеляційного провадження разом з апеляційною скаргою та доданими до скарги матеріалами. Копія апеляційної скарги залишається в суді апеляційної інстанції.

Керуючись статтями 260, 261 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд -

УХВАЛИВ:

1. Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Служби безпеки України на рішення Господарського суду м. Києва від 25.04.2024 р. у справі № 910/14247/23.

2. Копію ухвали надіслати учасникам справи.

3. Скаржникові надіслати копію даної ухвали та апеляційну скаргу з доданими документами.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями та може бути оскаржена відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 287 ГПК України до Верховного Суду протягом двадцяти днів з дня її складення.

Головуючий суддя С.І. Буравльов

Судді В.В. Андрієнко

В.В. Шапран