ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"24" липня 2024 р. Справа№ 910/15704/23

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Кропивної Л.В.

суддів: Барсук М.А.

Руденко М.А.

секретар судового засідання Медведєва К.І.,

за участю представників сторін згідно протоколу судового засідання,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційні скарги Акціонерного товариства «Київгаз» та Товариства з обмеженою відповідальністю «Газопостачальна компанія «Нафтогаз Трейдинг»

на ухвалу Господарського суду міста Києва від 22.04.2024

про призначення судової товарознавчої експертиз

у справі № 910/15704/23 (суддя Мельник В.І.)

за позовом Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго»

до Акціонерного товариства «Київгаз»

третя особа: Товариство з обмеженою відповідальністю «Газопостачальна компанія «Нафтогаз Трейдинг»

про визнання дій незаконними та зобов`язання здійснити перерахунок

ВСТАНОВИВ:

06.10.2023 Комунальне підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» (далі - КП «Київтеплоенерго») звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до Акціонерного товариства «Київгаз» (далі - АТ «Київгаз») про визнання дій незаконними та зобов`язання здійснити перерахунок, в якому просило:

- визнати незаконними дії Акціонерного товариства «Київгаз» щодо включення КП «Київтеплоенерго» до акту приймання-передачі послуг з розподілу природного газу за грудень 2022 року додаткових обсягів розподіленого природного газу об?ємом 122,421 тис куб.м. та зобов?язати здійснити перерахунок за надані послуги з розподілу природного газу за договором № 295907 від 30.04.2018 за грудень 2022 року, шляхом зменшення об`єму розподіленого природного газу до 256 238,873 тис куб.м. ;

- зобов`язати Акціонерне товариство «Київгаз» скоригувати на інформаційній платформі Оператора ГТС інформацію про обсяги розподіленого останнім КП «Київтеплоенерго» природного газу у грудні 2022 року на обсяг 256 238,873 тис м.куб, шляхом направлення уточненої інформації Оператору ГТС - (Товариству з обмеженою відповідальністю «Оператор газотранспортної системи», код ЄДРПО 42795490), в якій відобразити обсяг розподіленого (спожитого) природного газу Комунальним підприємством виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «КИЇВ ТЕПЛОЕНЕРГО» (ЕІС-код 56XQ00014EYBP0C) у грудні 2022 року в обсязі (об`ємі) 256 238,873 тис м.куб. ???

Позовні вимоги мотивовано незгодою позивача з діями АТ «Київгаз» щодо нарахування фактично відсутнього об`єму природного газу і, як наслідок, нарахування на такий об`єм вартості послуг з розподілу газу та зобов`язання здійснити перерахунок відповідачем до обсягу фактично розподіленого природного газу і відобразити відкоригований об`єм на Інформаційній платформі Оператора ГТС.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 11.10.2023 відкрито провадження у справі № 910/15704/23 за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 22.04.2024 призначено у справі № 910/15704/23 судову товарознавчу експертизу, проведення якої доручено Київському науково-дослідному інституту судових експертиз. На вирішення судової експертизи поставлено питання: який обсяг (об`єм) природного газу було передано з газотранспортної системи у точці виходу з газотранспортної системи на газорозподільній станції ГРС ТЕЦ-5 (точка виходу КВОГ1, ЕІС-код точки комерційного обліку 56ZOPKYI4091201E) та розподілено АТ «Київгаз» на ГРП ТЕЦ-5 КП «Київтеплоенерго» (обчислювачі ОЕ-22ДМ.iz N 1262 та ОЕ-22ДМ.iz N 1083, ТЕЦ №5, вул. Промислова, 4, ЕІС-код споживача 56XQ00014EYBP00C) за газову добу 16.12.2022? Провадження у справі №910/15704/23 зупинено до закінчення проведення судової експертизи (або до надання висновку чи повідомлення про неможливість їх проведення) та повернення матеріалів справи до Господарського суду міста Києва.

Не погоджуючись із зупиненням провадження у справі та призначенням судової експертизи, Акціонерне товариство «Київгаз» звернулось через підсистему «Електронний суд» до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою № 09.1-04.1/3987/24 від 29.05.2024, в якій просить скасувати ухвалу Господарського суду міста Києва від 22.04.2024 у справі № 910/15704/23 як таку, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

29.05.2024 до Північного апеляційного господарського суду від Акціонерного товариства «Київгаз» надійшла уточнена редакція апеляційної скарги в прохальній частині якої скаржник просить скасувати ухвалу Господарського суду міста Києва від 22.04.2024 у справі № 910/15704/23 про призначення судової товарознавчої експертизи та ухвалити нове рішення, яким у задоволенні клопотання Комунальному підприємству виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» відмовити у повному обсязі.

Апеляційну скаргу мотивовано тим, що оскаржувана ухвала суду першої інстанції є необґрунтованою, ухвалена з неправильним застосуванням норм процесуального права.

За доводами скаржника, в матеріалах справи наявні належні, допустимі та достатні докази - звіти з комерційних вузлів обліку газу позивача щодо фактичного споживання останнім природного газу, які відображені у акті приймання передачі послуг з розподілу природного газу газорозподільною системою та в актах приймання-передачі природного газу, на які суд першої інстанції уваги не звернув.

Скаржник наголошував на тому, що поставлене судом на вирішення експерта питання не входить до предмету доказування у даній справі, оскільки згідно укладеного між позивачем і відповідачем Договору та Кодексу ГРМ об`єм споживання (розподілу) природного газу не встановлюється за даними вузла обліку газу Оператора ГТС.

Також скаржник звертав увагу апеляційного господарського суду, що Договором не передбачена можливість визначення об`єму споживання (розподілу) природного газу по об`єктах Позивача на підставі даних вузла обліку Оператора ГТС газотранспортної системи у точці виходу з газотранспортної системи на газорозподільній станції ГРС ТЕЦ-5.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 01.07.2024 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Акціонерного товариства «Київгаз» на ухвалу Господарського суду міста Києва від 22.04.2024 у справі № 910/15704/23. Розгляд апеляційної скарги призначено на 24.07.2024.

Також не погодившись із ухвалою Господарського суду міста Києва від 22.04.2024 про призначення судової товарознавчої експертиз, Товариство з обмеженою відповідальністю «Газопостачальна компанія «Нафтогаз Трейдинг» (далі - скаржник-2) звернулось через підсистему «Електронний суд» до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою № 09.1-04.1/4012/24 від 30.05.2024, в якій просило скасувати оскаржувану ухвалу та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Апеляційну скаргу мотивовано тим, що ухвала суду першої інстанції прийнята при неповному з`ясуванні судом обставин, що мають значення для справи; при невідповідності висновків суду обставинам справи; з порушенням норм процесуального права та неправильним застосуванням норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

За доводами скаржника-2, обсяг переданого ТОВ «ГК «Нафтогаз Трейдинг» природного газу у грудні 2022 року визначено первинними бухгалтерськими документами, у розумінні Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» та підтверджено даними з інформаційної платформи Оператора ГТС.

Разом з тим, здійснити експертне дослідження не видається можливим з огляду на те, що природній газ відібрано з газотранспортної системи України (ГТС) півтора року тому, а тому об`єкт експертизи (газ) відсутній, тоді як дані комерційного ВОГ та дані Оператора ГТС є доказами, оцінку яким має надавати виключно суд, а не судовий експерт.

На переконання скаржника-2, суд першої інстанції виніс на вирішення експертизи питання, які є суто правовим, а відповідь на поставлене питання міститься в матеріалах справи та не потребує спеціальних знань.

Також за доводами скаржника-2 суд першої інстанції проігнорував той факт, що обраний вид експертизи навіть не вирішує поставлених питань, зупинення провадження у справі порушує право сторін на розгляд справи судом упродовж розумного строку.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 01.07.2024 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю «Газопостачальна компанія «Нафтогаз Трейдинг» на ухвалу Господарського суду міста Києва від 22.04.2024 у справі № 910/15704/23. Об`єднано в одне провадження апеляційні скарги Акціонерного товариства «Київгаз» та Товариства з обмеженою відповідальністю «Газопостачальна компанія «Нафтогаз Трейдинг» на ухвалу Господарського суду міста Києва від 22.04.2024 у справі № 910/15704/23 у справі № 910/15704/23. Спільний розгляд апеляційних скарг призначено на 24.07.2024.

15.07.2024 від Товариства з обмеженою відповідальністю «Газопостачальна компанія «Нафтогаз Трейдинг» до Північного апеляційного господарського суду надійшло клопотання про долучення судової практики.

16.07.2024 від КП «Київтеплоенерго» до Північного апеляційного господарського суду надійшли відзив на апеляційну скаргу Акціонерного товариства «Київгаз» та відзив на апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Газопостачальна компанія «Нафтогаз Трейдинг», в яких позивач просив відмовити скаржникам у задоволенні поданих апеляційних скарг, або надати вказівку суду першої інстанції, який із перелічених 6-ти взаємовиключних доказів про обсяги розподіленого природного газу має пріоритетну достовірність і має бути врахований судом при вирішенні спору по суті.

У судове засідання 24.07.2024 з`явились представники позивача, відповідача та третьої особи.

Розглянувши доводи апелянтів, заслухавши пояснення представника позивача, перевіривши правильність застосування місцевим господарським судом норм процесуального права при вирішенні спору, колегія суддів дійшла таких висновків.

За приписами ст. 73 Господарського процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються, зокрема, висновками експертів.

Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Відповідно до ч. 4 ст. 11 Господарського процесуального кодексу України суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

У рішенні ЄСПЛ у справі «Дульський проти України» зазначено, що експертиза, призначена судом, є одним із засобів встановлення або оцінки фактичних обставин справи і тому складає невід`ємну частину судової процедури.

За змістом частини 1 статті 99 Господарського процесуального кодексу України суд за клопотання учасника справи або з власної ініціативи призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:

1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) жодною стороною не наданий висновок експерта з цих самих питань або висновки експертів, надані сторонами, викликають обґрунтовані сумніви щодо їх правильності, або за клопотанням учасника справи, мотивованим неможливістю надати експертний висновок у строки, встановлені для подання доказів, з причин, визнаних судом поважними, зокрема через неможливість отримання необхідних для проведення експертизи матеріалів.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про судову експертизу» судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Порядок призначення судової експертизи у науково-дослідних судово-експертних установах Міністерства юстиції України, обов`язки, права та відповідальність судового експерта, організація проведення експертиз та оформлення їх результатів визначається Законом України «Про судову експертизу», Цивільним процесуальним кодексом, Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, Науково-методичними рекомендаціями з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, іншими нормативно-правовими актами з питань судової експертизи.

Судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду. Таким чином судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування. Питання про призначення судової експертизи повинно вирішуватися лише після ґрунтовного вивчення обставин справи і доводів сторін щодо необхідності такого призначення.

При цьому важливим моментом також є те, що судова експертиза призначається виключно для встановлення обставин справи, які стосуються предмету доказування у справі.

Отже, питання, які ставляться перед експертом, мають бути сформульовані чітко, ясно і таким чином, щоб вони виключали неоднозначне їх розуміння й тлумачення та відповідали тим об`єктам і матеріалам, які направляються на експертизу. Недопустимим є порушення перед експертом питань, вирішення яких не спрямовано на встановлення даних, що входять до предмета доказування у справі. Подібна за змістом правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 24.01.2018 у справі №907/425/16, від 24.01.2018 у справі №917/50/17.

Недотримання порядку призначення та проведення судової експертизи має наслідком затягування судового процесу і призводить до порушення вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, учасником якої є Україна, стосовно права кожного на розгляд його справи упродовж розумного строку, відтак безпідставне призначення судової експертизи та зупинення у зв`язку з цим провадження у справі перешкоджає подальшому розгляду справи. Подібна за змістом правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 07.07.2022 у справі №910/882/21.

Принцип рівності сторін у процесі є лише одним з елементів більш широкого поняття справедливого судового розгляду, яке також включає фундаментальний принцип змагальності процесу. Принцип рівності сторін у процесі - у розумінні «справедливого балансу» між сторонами - вимагає, щоб кожній стороні надавалася розумна можливість представити справу в таких умовах, які не ставлять цю сторону у суттєво невигідне становище відносно другої сторони.

Обов`язок суду мотивувати судове рішення спрямований на втілення принципу верховенства права, а саме на підтримання довіри громадян до суду. Вмотивованість судового рішення демонструє сторонам те, що вони були почуті, забезпечує публічний контроль за здійсненням правосуддя (рішення ЄСПЛ «Серявін та інші проти України»). Крім того, вмотивоване рішення дає стороні можливість оскаржити його та отримати його перегляд вищою інстанцією. Зрештою, вимога щодо вмотивованості судового рішення є важливим елементом «належної» (справедливої) судової процедури, як вона трактується ЄСПЛ.

Відповідно до приписів частини 1 статті 100 Господарського процесуального кодексу України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Згідно п. 3 ч. 1 ст. 234 ГПК України ухвала господарського суду має містити мотиви, з яких суд дійшов висновків, і закону, яким керувався суд, постановляючи ухвалу.

Тобто у випадку призначення експертизи суд повинен навести мовити призначення судової експертизи.

Разом з тим, в ухвалі Господарського суду міста Києва від 22.04.2024 судом першої інстанції не наведено жодних мотивів, з яких виходив суд, призначаючи в даній справі судову товарознавчу експертизу.

Утім, експертиза призначається судом у випадку, коли неможливо встановити певні обставини справи іншими засобами доказування.

Судова експертиза призначається судом лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування. Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду України від 02.05.2018 у справі №910/14879/17.

Відповідно до ст. 280 ГПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи.

За наведених обставин, колегія суддів дійшла висновку, що оскаржувану ухвалу місцевого господарського суду про призначення експертизи у даній справі не можна визнати такою, що прийнята з дотриманням норм процесуального права, а тому вона підлягає скасуванню з направленням матеріалів справи до Господарського суду міста Києва для продовження розгляду.

У зв`язку зі скасуванням ухвали місцевого господарського суду та передачею справи на розгляд суду першої інстанції, розподіл сум судового збору за розгляд справи в суді апеляційної інстанції підлягає здійсненню судом першої інстанції за результатами розгляду ним спору, згідно із загальними правилами ст. 129 ГПК України.

Керуючись ст. ст. 129, 269, 275, 276, 282 ГПК України, Північний апеляційний господарський суд,-

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційні скарги Акціонерного товариства «Київгаз» та Товариства з обмеженою відповідальністю «Газопостачальна компанія «Нафтогаз Трейдинг» на ухвалу Господарського суду міста Києва від 22.04.2024 у справі № 910/15704/23 задовольнити.

2. Ухвалу Господарського суду міста Києва від 22.04.2024 у справі № 910/15704/23 скасувати.

3. Матеріали справи № 910/15704/23 направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку відповідно до ст.ст. 287, 288 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст постанови складено 25.07.2024.

Головуючий суддя Л.В. Кропивна

Судді М.А. Барсук

М.А. Руденко