УХВАЛА

м. Київ

19.07.2024Справа № 910/17599/23

Господарський суд міста Києва у складі у складі судді Гулевець О.В. розглядаючи справу №910/17599/23

за позовом Заступника Генерального прокурора в інтересах держави Київської міської державної адміністрації (Київської міської військової адміністрації)

до 1) Національної академії наук України

2) Інституту зоології ім. І.І. Шмальгаузена Національної академії наук України

3) Головного управління Держгеокадастру у Львівській області

третя особа-1, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача - Кабінет Міністрів України

третя особа-2, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідачів - Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Юлія Кузьменко

третя особа-3, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідачів - Товариство з обмеженою відповідальністю "ЮГ-ПРОЕКТ"

про визнання незаконним та скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію права власності, права постійного користування, скасування державної реєстрації земельної ділянки

без участі представників сторін

ВСТАНОВИВ:

На розгляді Господарського суду міста Києва (суддя Гулевець О.В.) перебуває справа №910/17599/23 за позовом Заступника Генерального прокурора в інтересах держави Київської міської державної адміністрації (Київської міської військової адміністрації) до Національної академії наук України, Інституту зоології ім. І.І. Шмальгаузена Національної академії наук України, Головного управління Держгеокадастру у Львівській області, третя особа-1, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача - Кабінет Міністрів України, третя особа-2, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідачів - Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Юлія Кузьменко, третя особа-3, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідачів - Товариство з обмеженою відповідальністю "ЮГ-ПРОЕКТ" про визнання незаконним та скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію права власності, права постійного користування, скасування державної реєстрації земельної ділянки.

09.07.2024 Господарським судом міста Києва у залі суду № 16, що знаходиться у приміщенні Господарського суду міста Києва за адресою: м. Київ, вул. Богдана Хмельницького, 44-В (корпус «Б»), відбувся розгляд справи №910/17599/23.

Відповідно до протоколу судового засідання № 3099629 підготовче засідання по справі №910/17599/23 розпочато о 14 год. 02 хв.

09.07.2024 о 14 год. 38 хв. до зали суду № 16, що знаходиться у приміщенні Господарського суду міста Києва за адресою: м. Київ, вул. Богдана Хмельницького, 44-В (корпус «Б»), увійшла невідома особа, яка мала намір бути присутньою в судовому засіданні як вільний слухач, на вимогу суду повідомила, що є «громадою Теремків».

Відповідно до ч. 2 ст. 8 Господарського процесуального кодексу України будь-яка особа має право бути присутньою у відкритому судовому засіданні. Від особи, яка бажає бути присутньою у судовому засіданні, забороняється вимагати будь-які документи, крім документа, що посвідчує особу.

Поряд з тим, частиною 3 статті 8 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що особи, які бажають бути присутніми у судовому засіданні, допускаються до зали судових засідань до початку судового засідання або під час перерви.

У судовому засіданні 09.07.2024 головуючий суддя просив зазначену вище особу покинути залу судових засідань, оскільки особа увійшла до зали судових засідань після початку судового засідання, фактично через 30 хвилин після відкриття судового засідання.

Частинами 3 та 4 статті 198 Господарського процесуального кодексу України визначено, що головуючий відповідно до завдання господарського судочинства керує ходом судового засідання, забезпечує додержання послідовності і порядку вчинення процесуальних дій, здійснення учасниками судового процесу їх процесуальних прав і виконання ними обов`язків, спрямовує судовий розгляд на забезпечення повного, всебічного та об`єктивного з`ясування обставин справи, усуваючи із судового розгляду все, що не має істотного значення для вирішення справи. Головуючий вживає необхідних заходів для забезпечення в судовому засіданні належного порядку з дотриманням прав учасників судового процесу.

У свою чергу, присутня у судовому засіданні 09.07.2024 особа порушувала порядок у залі суду, а саме перебивала головуючого суддю, вдавалася до образливих висловлювань в адресу судді, безпідставних звинувачень, вступала в суперечки з суддею, внаслідок чого заважала проведенню судового засідання, що підтверджується технічним записом фіксації судового засідання.

Отже, поведінка особи перешкоджала веденню судового засідання, здійсненню прав учасників судового процесу та порушувала порядок у залі суду.

Згідно ч. 3 ст. 200 Господарського процесуального кодексу України учасники судового процесу, а також інші особи, присутні в залі судового засідання, зобов`язані виконувати розпорядження головуючого, додержуватися в судовому засіданні встановленого порядку та утримуватися від будь-яких дій, що свідчать про явну неповагу до суду або встановлених у суді правил.

У відповідності до ч. 3 ст. 11 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» розгляд справ у судах відбувається відкрито, крім випадків, установлених законом. У відкритому судовому засіданні мають право бути присутніми будь-які особи. У разі вчинення особою дій, що свідчать про неповагу до суду або учасників судового процесу, така особа за вмотивованим судовим рішенням може бути видалена із зали судового засідання.

Суд може видалити із зали судових засідань осіб, які перешкоджають веденню судового засідання, здійсненню прав або виконанню обов`язків учасників судового процесу або судді, порушують порядок у залі суду (ч. 4 ст. 8 Господарського процесуального кодексу України).

Судом неодноразово здійснювались зауваження невідомій особі покинути зал судових засідань за порушення встановленого порядку та неналежну поведінку у судовому засіданні. Проте, зазначена особа, яка мала намір бути присутньої як вільний слухач, продовжувала вчиняти дії, що свідчать про явну неповагу до суду та встановлених у суді правил, які полягали, зокрема, в порушенні порядку в судовому засіданні, невиконанні вимог головуючого судді про його видалення із зали судового засідання, образливих висловлюваннях.

Суд попросив надати документ, що посвідчує особу, але особа не надала та після усних попереджень головуючого судді щодо вжиття відповідних заходів до особи за неповагу до суду та порушення порядку, особа припинила свої дії та залишила приміщення суду.

Проаналізувавши всі дії, які були вчинено особою, суд вважає, що вони вчинені з порушенням ст. 11 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», ч. 3 ст. 8 ГПК України та встановленого ст. 200 ГПК України порядку ведення судового засідання, з явною неповагою до суду та інших учасників судового процесу.

Згідно з ч. 3 ст.6 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» втручання у здійснення правосуддя, вплив на суд або суддів у будь-який спосіб, неповага до суду чи суддів забороняються і мають наслідком відповідальність, установлену законом.

Відповідно до частини 5 статті 129 Конституції України за неповагу до суду чи судді винні особи притягаються до юридичної відповідальності.

Як встановлено судом із витягу із журналу обліку відвідувачів та скріншотів відео з камер відеоспостереження приміщення Господарського суду міста Києва за адресою: м. Київ, вул. Богдана Хмельницького, 44-В (корпус "Б") та зали судових засідань № 16, які були надані на підставі службової записки від 10.07.2024, особою, яка порушувала порядок судового засідання під час розгляду справи №910/17599/23 є ОСОБА_1 .

Відповідно до Єдиного реєстру адвокатів України Веремієнко Олег Ігорович здійснює адвокатську діяльність відповідно до свідоцтва № 3445/10 від 18.10.2007, яке видане Київською обласною КДКА.

Судом враховано, що ОСОБА_1 мав намір бути вільним слухачем у судовому засіданні по справі №910/17599/23, не мав процесуального статусу представника у даному провадженні.

Поряд з тим, суд звертає увагу на правові засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні, які визначені Законом України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

Відповідно до п. п. 1 ч. 1 ст. 21 Закону «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» під час здійснення адвокатської діяльності адвокат зобов`язаний дотримуватися присяги адвоката України та правил адвокатської етики.

Правила адвокатської етики затверджені Звітно-виборним з`їздом адвокатів України від 09.06.2017, зі змінами, затвердженими З`їздом адвокатів України від 15.02.2019 (надалі - Правила).

У преамбулі Правил зазначено, що надзвичайна важливість функціонального навантаження адвокатури вимагає від адвокатів слідування високим етичним стандартам поведінки. При цьому специфіка, комплексний характер обов`язків, що покладені на адвокатуру, обумовлюють необхідність збалансування засад служіння адвоката інтересам окремого клієнта та інтересам суспільства в цілому, дотримання принципів законності і верховенства права.

Дія Правил поширюється, зокрема на всі види адвокатської діяльності та в частині, визначеній Правилами, - на іншу діяльність (дії) адвоката, в тому числі соціально-публічну діяльність адвоката, яка може вступити в суперечність з професійними обов`язками адвоката або підірвати престиж адвокатської професії; всіх адвокатів України, адвокатів іноземних держав, що внесені до Єдиного реєстру адвокатів України, а також адвокатів України, право на зайняття адвокатською діяльністю яких зупинено в передбаченому законом порядку (ст. 2 Правил).

Одним з основних принципів адвокатської етики є принцип компетентності та добросовісності (ст. 11 Правил), а також принципи поваги до адвокатської професії, чесності та добропорядної репутації (ст. 12 та ст. 12-1 Правил).

Зокрема, всією своєю діяльністю адвокат повинен стверджувати повагу до адвокатської професії, яку він уособлює, її сутності та громадського призначення, сприяти збереженню та підвищенню поваги до неї в суспільстві. Цього принципу адвокат зобов`язаний дотримуватись у всіх сферах діяльності: професійній, громадській, публіцистичній та інших.

Адвокат не повинен вчиняти дій, спрямованих на обмеження незалежності адвокатської професії, честі, гідності та ділової репутації своїх колег, підрив престижу адвокатури та адвокатської діяльності.

При здійсненні професійної діяльності адвокат зобов`язаний дотримуватись загальноприйнятих норм ділового етикету, в тому числі щодо зовнішнього вигляду.

Адвокат повинен бути добропорядним, чесно та гідно виконувати свої професійні обов`язки.

Таким чином, аналіз вищевказаних норм свідчить про те, що особа, складаючи присягу адвоката України, бере на себе зобов`язання неухильно дотримуватися Правил адвокатської етики, які, у свою чергу, регламентують підвищені, порівняно з пересічним громадянином, вимоги до її поведінки не тільки під час виконання безпосередньо професійних обов`язків, а й у приватному житті.

Отже, з урахуванням наведених обставин, поведінка ОСОБА_1 не узгоджується як із приписом ст.48 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» щодо обов`язку поваги до суду, так із принципами адвокатської етики, які визначені у Правилах адвокатської етики. Неналежна поведінка ОСОБА_1 у судовому засіданні негативно позначається на авторитеті правосуддя, а також підриває престиж адвокатської професії.

Згідно з приписами ст. 34 Закону «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку. Дисциплінарним проступком адвоката є: 1) порушення вимог несумісності; 2) порушення присяги адвоката України; 3) порушення правил адвокатської етики; 4) розголошення адвокатської таємниці або вчинення дій, що призвели до її розголошення; 5) невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов`язків; 6) невиконання рішень органів адвокатського самоврядування; 7) порушення інших обов`язків адвоката, передбачених законом.

Таким чином, на переконання суду, неприйнятна поведінка та дії ОСОБА_1 у судовому засіданні свідчать про порушення ним Правил адвокатської етики та мають ознаки дисциплінарного проступку.

Так, відповідно до частини другої статті 246 Господарського процесуального кодексу України, суд може постановити окрему ухвалу у випадку зловживання процесуальними правами, порушення процесуальних обов`язків, неналежного виконання професійних обов`язків (в тому числі якщо підписана адвокатом чи прокурором позовна заява містить суттєві недоліки) або іншого порушення законодавства адвокатом або прокурором.

Згідно з ч. 6 ст. 246 Господарського процесуального кодексу України окрема ухвала надсилається відповідним юридичним та фізичним особам, державним та іншим органам, посадовим особам, які за своїми повноваженнями повинні усунути виявлені судом недоліки чи порушення чи запобігти їх повторенню. Окрема ухвала щодо прокурора або адвоката надсилається органу, до повноважень якого належить притягнення до дисциплінарної відповідальності прокурора або адвоката відповідно.

З метою подальшого запобігання зловживання ОСОБА_1 порушення процесуальних норм, Закону України «Про судоустрій і статус суддів», Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та Правил адвокатської етики, суд вважає за необхідне постановити окрему ухвалу щодо адвоката Веремієнка Олега Ігоровича та надіслати до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області дану окрему ухвалу.

Керуючись статтями 234-235, 246 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Направити окрему ухвалу у справі № 910/17599/23 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області з метою вирішення питання про притягнення адвоката Веремієнка Олега Ігоровича (свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю № 3445/10 від 18.10.2007, видане на підставі рішення Київської обласної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури № 158 від 18.10.2007) до дисциплінарної відповідальності.

2. Про результати розгляду окремої ухвали Господарського суду міста Києва від 19.07.2024 у справі № 910/17599/24, повідомити Господарський суд міста Києва у місячний строк з дня отримання окремої ухвали.

Додатки:

- лист №01.3-25/34/24 від 18.07.2024 на 1 арк;

- копія листа №01.3-25/33/24 від 11.07.2024 на 1 арк;

- копія листа №07-4/65503/24 від 17.07.2024 на 1 арк;

- копія журналу обліку відвідувачів, сторінка 2 на 1 арк;

- копія журналу обліку відвідувачів, сторінка 150 на 1 арк;

- копія журналу обліку відвідувачів на 1 арк;

- скріншоти з камер відеоспостереження на 15 арк.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена у порядку і строк, встановлені ст. ст. 256, 257 Господарського процесуального кодексу України.

Дата підписання ухвали: 19.07.2024.

Суддя О.В. Гулевець