ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про прийняття заяви про розстрочення виконання судового наказу

23.07.2024м. Дніпро№ 904/2142/24

Суддя Ярошенко В.І., розглянувши заяву Акціонерного товариства "Нікопольський завод феросплавів" про розстрочення виконання рішення:

за позовом: Товариства з обмеженою відповідальністю "Нікопрогресбуд", с. Нікополь, Дніпропетровська область

до: Акціонерного товариства "Нікопольський завод феросплавів", м. Нікополь, Дніпропетровська область

про стягнення

Без участі (виклику) представників сторін

ВСТАНОВИЛА:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Нікопрогресбуд" звернулося до Господарського суду Дніпропетровської області з позовною заявою до Акціонерного товариства "Нікопольський завод феросплавів" про стягнення заборгованості за договором про постачання електричної енергії споживачу № 2005783 від 27.11.2020 у розмірі 147 832, 52 грн, з яких: загальна заборгованість за договором у розмірі 139 109, 97 грн, інфляційне збільшення у розмірі 4 484, 83 грн, 3% річних у розмірі 4 237, 72 грн

Ухвалою суду від 16.05.2022 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі № 904/2142/24. Вирішено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Через систему «Електронний суд» 28.05.2024 від відповідача надійшов відзив на позовну заяву.

05.06.2024 від позивача надійшла відповідь на відзив на позовну заяву.

Рішенням Господарського суду Дніпропетровської області від 19.06.2024 позов задоволено повністю. Стягнуто з Акціонерного товариства "Нікопольський завод феросплавів" на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Нікопрогресбуд» переплату за поставлену електроенергію в розмірі 139 109, 97 грн, інфляційні втрати у розмірі 4 484, 83 грн, 3% річних у розмірі 4 237, 72 грн та витрати зі сплати судового збору в розмірі 3 028 грн.

24.06.2024 від Акціонерного товариства "Нікопольський завод феросплавів" надійшла заява про розстрочення виконання рішення суду 24.06.2024 у справі № 904/2142/22 на 3 місяці.

15.06.2024 від Товариства з обмеженою відповідальністю "Нікопрогресбуд" надійшли заперечення на заяву про розстрочення виконання рішення.

Згідно зі ст. 331 Господарського процесуального кодексу України за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання. Заява про встановлення або зміну способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення розглядається у десятиденний строк з дня її надходження у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочки або розстрочки виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим. Вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує: 1) ступінь вини відповідача у виникненні спору; 2) стосовно фізичної особи - тяжке захворювання її самої або членів її сім`ї, її матеріальний стан; 3) стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо. Розстрочення та відстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення такого рішення, ухвали, постанови. Про відстрочення або розстрочення виконання судового рішення, встановлення чи зміну способу та порядку його виконання або відмову у вчиненні відповідних процесуальних дій постановляється ухвала, яка може бути оскаржена. У необхідних випадках ухвала надсилається установі банку за місцезнаходженням боржника або державному виконавцю, приватному виконавцю.

Судом враховано, що завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Крім того, відповідно до частини 2 статті 183 Господарського процесуального кодексу України суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим Кодексом строку підготовчого провадження у випадках: 1) визначених частиною другою статті 202 цього Кодексу; 2) залучення до участі або вступу у справу третьої особи, заміни неналежного відповідача, залучення співвідповідача; 3) в інших випадках, коли питання, визначені частиною другою статті 182 цього Кодексу, не можуть бути розглянуті у даному підготовчому засіданні.

Відповідно до частини 2 статті 2 Господарського процесуального кодексу України суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Відповідно до частини 1 статті 4 Господарського процесуального кодексу України, статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", частини 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, суд зазначає, що право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (п. 35 рішення від 07.07.1989 Європейського суду з прав людини у справі "Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії" (Alimentaria Sanders S.A. v. Spain).

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору (рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі "Смірнова проти України").

У пункті 3 постанови № 11 від 17.10.2014 пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ "Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних справ і справ про адміністративні правопорушення" визначено, що розумним, зокрема вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту. З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків у цивільних справах є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника (справи "Федіна проти України" від 02.09.2010, "Смірнова проти України" від 08.11.2005, "Матіка проти Румунії" від 02.11.2006, "Літоселітіс Проти Греції" від 05.02.2004).

При цьому, згідно з практикою Європейського суду з прав людини щодо тлумачення положення "розумний строк" вбачається, що строк, який можна визначити розумним, не може бути однаковим для всіх справ. Критеріями оцінки розумності строку є, зокрема складність справи та поведінка заявників.

Так, у справі "Хосце проти Нідерландів" 1998 суд вирішив, що тривалість у 8,5 років є розумною у контексті ст. 6 Конвенції, у зв`язку зі складністю справи, а у справі "Чірікоста і Віола проти Італії", 15-річний строк розгляду визнано Європейським судом з прав людини виправданим, у зв`язку з поведінкою заявників.

Враховуючи викладене, суд вважає за необхідне призначити заяву про відстрочення виконання рішення суду до розгляду в судовому засіданні.

Керуючись ст.ст. 232-235, 331 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

ПОСТАНОВИВ:

Призначити розгляд заяви Акціонерного товариства "Нікопольський завод феросплавів" про розстрочення виконання рішення суду в межах розумного строку на 06.08.24 о 10:20 год.

Засідання відбудеться у приміщенні Господарського суду Дніпропетровської області в залі судових засідань № 1-303, за адресою: м. Дніпро, вул. Володимира Винниченка, 1.

Участь у судовому засіданні не є обов`язковою.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання - 23.07.2024 та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя В.І. Ярошенко