УХВАЛА

ПРО ВІДКРИТТЯ ПРОВАДЖЕННЯ У СПРАВІ

м. Київ

25.07.2024Справа № 910/11220/22
Суддя Господарського суду міста Києва Мандичев Д.В., розглянувши

заяву ліквідатора Закритого акціонерного товариства "Охорона-комплекс" (01033, м. Київ, вул. Саксаганського,4, ідентифікаційний код 24523145) арбітражного керуючого Звєздічева Максима Олександровича

до 1) Департаменту поліції охорони (01001, м. Київ, вул. Малопідвальна,5, ідентифікаційний номер 40109110);

2) Управління поліції охорони в м. Києві (04050, м. Київ, вул. Студентська,9, ідентифікаційний номер 40109147)

про покладення субсидіарної відповідальності за зобов`язаннями боржника

у справі №910/11220/22

За заявою Фізичної особи-підприємця Черепанової Людмили Іванівни ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 )

до Закритого акціонерного товариства "Охорона-комплекс" (01033, м. Київ, вул. Саксаганського,4, ідентифікаційний код 24523145)

про банкрутство

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

На розгляді Господарського суду міста Києва перебуває справа № 910/11220/22 про банкрутство Закритого акціонерного товариства "Охорона-комплекс".

До Господарського суду міста Києва надійшла заява ліквідатора Закритого акціонерного товариства "Охорона-комплекс" арбітражного керуючого Звєздічева Максима Олександровича про покладення субсидіарної відповідальності на засновників боржника, зокрема на Департамент поліції охорони та Управління поліції охорони в м. Києві.

Зокрема, заявник просить суд покласти субсидіарну відповідальність за зобов`язаннями Закритого акціонерного товариства "Охорона-комплекс" у розмірі 16 400 222,22грн. у зв`язку з доведенням підприємства до банкрутства на Департамент поліції охорони та Управління поліції охорони в м. Києві.

Відповідно до висновків Верховного Суду, зроблених у постанові №911/3554/17 (911/401/21) від 20.10.2022 визначено, що заява ліквідатора про покладення субсидіарної відповідальності на особу винну у доведенні до банкрутства боржника розглядається за правилами ГПК України у межах справи про банкрутство в порядку, визначеному ст. 7 КУзПБ.

Господарський суд, у провадженні якого перебуває справа про банкрутство (неплатоспроможність), в межах цієї справи вирішує всі майнові спори, стороною в яких є боржник; спори з позовними вимогами до боржника та щодо його майна; спори про визнання недійсними результатів аукціону; спори про визнання недійсними будь-яких правочинів, укладених боржником; спори про повернення (витребування) майна боржника або відшкодування його вартості відповідно; спори про відшкодування шкоди та/або збитків, завданих боржнику; спори про стягнення заробітної плати; спори про поновлення на роботі посадових та службових осіб боржника; спори щодо інших вимог до боржника.

Господарський суд розглядає спори, стороною в яких є боржник, за правилами, визначеними Господарським процесуальним кодексом України. За результатами розгляду спору суд ухвалює рішення. Заяви (позовні заяви) учасників провадження у справі про банкрутство (неплатоспроможність) або інших осіб у спорах, стороною в яких є боржник, розглядаються в межах справи про банкрутство (неплатоспроможність) за правилами спрощеного позовного провадження.

Позивач має право в позовній заяві заявити мотивоване клопотання про розгляд справи за правилами загального позовного провадження. Якщо суд за результатами розгляду клопотання позивача дійде висновку про розгляд справи в порядку загального позовного провадження, він зазначає про це в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Позовна заява відповідає вимогам, встановленим ст. 162 Господарського процесуального кодексу України, підстави для залишення її без руху, повернення або відмови у відкритті провадження у справі, встановлені Господарським процесуальним кодексом України, відсутні.

Відповідно до ст. 12 Господарського процесуального кодексу України, Господарське судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: 1) наказного провадження; 2) позовного провадження (загального або спрощеного). Спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні. Господарські суди розглядають справи про банкрутство у порядку, передбаченому цим Кодексом для позовного провадження, з урахуванням особливостей, встановлених Законом України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом".

З огляду на викладене, та беручи до уваги, що позивачем не заявлено клопотання про розгляд справи в порядку загального позовного провадження, суд вважає за доцільне прийняти подану позовну заяву до розгляду, відкрити провадження та розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження .

Відповідно до ч. 1 ст. 247 Господарського процесуального кодексу України в порядку спрощеного позовного провадження розглядаються малозначні справи.

Згідно з частиною 5 статті 252 Господарського процесуального кодексу України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої із сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Враховуючи предмет та підстави позовних вимог, суд дійшов висновку про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Крім того, з метою аналізу та з`ясування наявності обмежень повноважень колишніх керівників боржника протягом строку виконання ними повноважень директора, наявності повноважень вчиняти певні дії від імені товариства інших осіб, а також з метою самостійного вжиття заходів, спрямованих на отримання доказів, суд вважає за необхідне витребувати копію реєстраційної справи боржника у паперовій формі, яка має містити усі редакції статутів Товариства, а також відомості щодо підписантів від імені товариства.

Доказами, за визначенням частини 1 статті 73 Господарського процесуального кодексу України, є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Частинами 1-2, 4 статті 81 Господарського процесуального кодексу України визначено, що учасник справи у разі неможливості самостійно надати докази вправі подати клопотання про витребування доказів судом. У клопотанні повинно бути зазначено: 1) який доказ витребовується (крім клопотання про витребування судом групи однотипних документів як доказів); 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) заходи, яких особа, яка подає клопотання, вжила для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу; 5) причини неможливості отримати цей доказ самостійно особою, яка подає клопотання. У разі задоволення клопотання суд своєю ухвалою витребовує відповідні докази.

Судом враховано, що згідно з частиною 1 статті 14 Господарського процесуального кодексу України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у господарських справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

За приписами частини 4 статті 74 Господарського процесуального кодексу України суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів.

Керуючись ст. 7 Кодексу України з процедур банкрутства, ч. 3 ст. 12, 176, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Прийняти заяву ліквідатора ліквідатора Закритого акціонерного товариства "Охорона-комплекс" арбітражного керуючого Звєздічева Максима Олександровича про покладення субсидіарної відповідальності на засновників боржника, зокрема на Департамент поліції охорони та Управління поліції охорони в м. Києві до розгляду в межах справи №910/11220/22.

2. Розгляд справи здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

3. Розгляд справи призначити на 25.09.24 о 12:20 год. Засідання відбудеться у приміщенні Господарського суду міста Києва за адресою: м. Київ, вул. Богдана Хмельницького, 44- Б, зал № 7 .

4. Запропонувати відповідачам надати суду: відповідно до ст. 165 Господарського процесуального кодексу України відзив на позовну заяву і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову; одночасно надіслати позивачу - копію відзиву та доданих до нього документів, докази такого направлення надати суду до початку підготовчого засідання.

5. Визначити строк для подання відзиву на позов - протягом 15 днів з дня вручення даної ухвали та для подання заперечень на відповідь на відзив (якщо такий буде поданий) - протягом 5 днів з дня його отримання.

6. Визначити строк для подання відповіді на відзив - протягом 5 днів з дня його отримання.

7. Витребувати у Печерської районної в м. Києві державної адміністрації копію реєстраційної справи Закритого акціонерного товариства "Охорона-комплекс" (01033, м. Київ, вул. Саксаганського,4, ідентифікаційний код 24523145)

8. Встановити Печерській районній в м. Києві державній адміністрації строк для надання витребуваних документів до 14.08.2024 (включно).

9. Ухвалу направити сторонам та Печерській районній в м. Києві державній адміністрації для виконання.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Учасники справи можуть отримати інформацію по справі на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет, за адресою: http://court.gov.ua/fair/sud5011/.

Звернути увагу сторін на те, що відповідно до ст. 135 Господарського процесуального кодексу України суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі від одного до десяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, зокрема, за ухилення від вчинення дій, покладених судом на учасника судового процесу.

Суддя Мандичев Д.В.