УХВАЛА

про відмову в розгляді спрви в загальному позовному провадженні

м. Київ

19.07.2024Справа № 910/7092/24

Господарський суд міста Києва у складі судді Капцової Т.П., розглянувши матеріали справи

за позовом Акціонерного товариства «Київський науково-дослідний та проектно-конструкторський інститут «Енергопроект»

до Акціонерного товариства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» в особі Філії «Відокремлений підрозділ «Запорізька атомна електрична станція» Акціонерного товариства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом»

про стягнення 1 002 689,00 грн

ВСТАНОВИВ:

Акціонерне товариство «Київський науково-дослідний та проектно-конструкторський інститут «Енергопроект» звернулося до Господарського суду міста Києва з позовною заявою до Акціонерного товариства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» в особі Філії «Відокремлений підрозділ «Запорізька атомна електрична станція» Акціонерного товариства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» про стягнення 1 002 689,00 грн, з яких 838 008,00 заборгованості, 118 217,95 грн інфляційних втрат та 46 463,05 грн 3% річних.

Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконання відповідачем зобов`язань з оплати виконаних позивачем робіт за договором № 181610/2-121-08-16-03914 на виконання проектних робіт від 23.09.2016.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 10.06.2024 позовну заяву було залишено без руху, встановлено позивачу строк і спосіб усунення недоліків.

19.06.2024 від позивача надійшла заява про усунення недоліків, відповідно до якої виявлені судом недоліки позовної заяви усунуто.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 24.06.2024 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, розгляд справи вирішено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та, серед іншого, встановлено сторонам строки для подання ними відповідних заяв по суті справи.

05.07.2024 від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, відповідно до якого відповідач заперечує проти задоволення позовних вимог, та клопотання про витребування у позивача оригіналів письмових доказів.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 16.07.2024 у задоволенні клопотання Акціонерного товариства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» про витребування оригіналів письмових доказів відмовлено.

17.07.2024 від відповідача надійшла заява із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження.

Розглянувши заяву відповідача із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, суд дійшов висновку про наступне.

Частиною 1 статті 12 Господарського процесуального кодексу України визначено, що господарське судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: наказного провадження та позовного провадження (загального або спрощеного).

Відповідно до частини 3 статті 12 Господарського процесуального кодексу України спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Частиною 1 статті 247 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються малозначні справи.

При цьому, частиною 5 статті 12 Господарського процесуального кодексу України визначено, що для цілей цього Кодексу малозначними справами є: 1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з частинами 2 та 3 статті 247 Господарського процесуального кодексу України у порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції господарського суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті; при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) ціну позову; 2) значення справи для сторін; 3) обраний позивачем спосіб захисту; 4) категорію та складність справи; 5) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; 6) кількість сторін та інших учасників справи; 7) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 8) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Питання, за якими правилами позовного провадження (загального або спрощеного) буде розглядатися дана справа, вирішувалося судом при прийнятті позовної заяви та відкритті провадження у справі, як того вимагає ч.1 ст.250 та ч.2 ст.176 Господарського процесуального кодексу України. При цьому, судом враховано, що позивач, при зверненні до суду з позовом, своєї думки щодо того, за правилами якого провадження (загального або спрощеного) має розглядатися його позов, не виклав і з відповідним клопотанням до суду не звертався.

Відповідно до частини 4 статті 176 Господарського процесуального кодексу України якщо суд в ухвалі про відкриття провадження у справі за результатами розгляду відповідного клопотання позивача вирішує розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження, суд визначає строк відповідачу для подання заяви з запереченням проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, який не може бути меншим п`яти днів з дня вручення ухвали.

Отже, в силу положень ч.4 ст.176 Господарського процесуального кодексу України, строк для подання відповідачем заяви з запереченням проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, визначається судом виключно за результатами розгляду відповідного клопотання позивача, а відтак, оскільки позивач клопотання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження не заявляв, суд в ухвалі про відкриття провадження у справі відповідачу строк для подання заяви з запереченням проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження не встановлював.

Такий висновок узгоджується, також з нормами ч.2 ст.250 Господарського процесуального кодексу України, де зазначено, що у випадку, передбаченому частиною другою статті 247 цього Кодексу, за наслідками розгляду відповідного клопотання позивача суд з урахуванням конкретних обставин справи може: 1) задовольнити клопотання та визначити строк відповідачу для подання заяви із запереченнями щодо розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження; або 2) відмовити в задоволенні клопотання та розглянути справу за правилами загального позовного провадження.

Вирішуючи питання, за якими правилами позовного провадження (загального або спрощеного) необхідно розглядати даний спір, судом враховано, що предметом позову в даній справі є стягнення з відповідача 1 002 689,00 грн, внаслідок неналежного виконання зобов`язань за договором № 181610/2-121-08-16-03914 на виконання проектних робіт від 23.09.2016, відтак ціна позову не перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, у зв`язку з чим, відповідно до ч. 5 ст. 12 Господарського процесуального кодексу України, справа може розглядатися у порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Враховуючи характер спірних правовідносин та предмет доказування у цій справі, справа підлягає розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у ній матеріалами.

Згідно з частинами 1, 2 статті 2 Господарського процесуального кодексу України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

У поданій заяві відповідач не навів суду обґрунтувань в чому полягають особливості предмета доказування, підстав позову та характеру спірних правовідносин у цій справі та необхідності призначення судом підготовчого засідання для виконання завдання господарського судочинства.

При цьому суд звертає увагу, що сторони не позбавлені права та можливості викладати свої доводи та заперечення у відповідних заявах по суті справи в порядку спрощеного позовного провадження, тому встановлення всіх обставин справи, за висновком суду, може бути здійснено без призначення у справі підготовчого засідання.

З огляду на вищенаведене, суд дійшов висновку про необхідність відмови у задоволенні заяви позивача про здійснення розгляду справи за правилами загального позовного провадження.

Керуючись статтями 12, 234, 235, 247, 250 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Заяву Акціонерного товариства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя Т.П. Капцова