ПІВДЕННО-ЗАХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
_____________________________________________________________________________________________
У Х В А Л А

про залишення апеляційної скарги без руху

26 липня 2024 року м. ОдесаСправа № 916/5229/23
Південно-західний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючої судді Принцевської Н.М.;

суддів: Колоколова С.І., Савицького Я.Ф.;

розглянувши апеляційну скаргу Приватного підприємства ,,БОГУСЛАВСЬКЕ

на рішення Господарського суду Одеської області від 19.02.2024

у справі №916/5229/23

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю ,,ГРОУ СІДС

до відповідача: Приватного підприємства ,,БОГУСЛАВСЬКЕ

про стягнення 170 672,19 грн,

ВСТАНОВИВ:

19.07.2024 до Південно-західного апеляційного господарського суду надійшла апеляційна скарга Приватного підприємства ,,БОГУСЛАВСЬКЕ на рішення Господарського суду Одеської області від 19.02.2024 по справі №916/5229/23.

Ухвалою Південно-західного апеляційного господарського суду від 23.07.2024 відкладено вирішення питання щодо можливості відкриття, повернення, залишення без руху або відмови у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Приватного підприємства ,,БОГУСЛАВСЬКЕ на рішення Господарського суду Одеської області від 19.02.2024 по справі №916/5229/23 до надходження матеріалів справи з суду першої інстанції; витребувано у Господарського суду Одеської області матеріали справи №916/5229/23.

26.07.2024 до Південно-західного апеляційного господарського суду надійшли матеріали справи №916/5229/23.

Дослідивши апеляційну скаргу Приватного підприємства ,,БОГУСЛАВСЬКЕ, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не відповідає вимогам Глави 1 Розділу IV Господарського процесуального кодексу України, з огляду на наступне.

Статтею 258 Господарського процесуального кодексу України встановлено вимоги до форми і змісту апеляційної скарги.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 258 Господарського процесуального кодексу України до апеляційної скарги додаються докази сплати судового збору.

Статтею 4 Закону України "Про судовий збір", встановлені ставки судового збору в таких розмірах:

- за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

- за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

- за подання до господарського суду апеляційної скарги на рішення суду; апеляційних скарг у справі про банкрутство; заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги;

- за подання апеляційної і касаційної скарги на ухвалу суду; заяви про приєднання до апеляційної чи касаційної скарги на ухвалу суду 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Частиною 4 ст. 6 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що якщо скаргу (заяву) подано про перегляд судового рішення в частині позовних вимог (сум, що підлягають стягненню за судовим рішенням), судовий збір за подання скарги (заяви) вираховується та сплачується лише щодо перегляду судового рішення в частині таких позовних вимог (оспорюваних сум).

Рішенням Господарського суду Одеської області від 19.02.2024 у справі №916/5229/23 позов задоволено частково. Стягнуто з Приватного підприємства ,,БОГУСЛАВСЬКЕ на користь Товариства з обмеженою відповідальністю ,,ГРОУ СІДС 120690 грн основного боргу, 6957,03 грн пені, 10000 грн штрафу, 5852,64 грн 30% річних, 965,52 грн інфляційних нарахувань, а також витрати зі сплати судового збору у розмірі 2684 грн. У решті позову відмовлено.

Апелянт просить скасувати оскаржуване рішення та ухвалити нове, яким відмовити в задоволенні позову Товариства з обмеженою відповідальністю "ВДС Інвест" в повному обсязі.

З огляду на викладене, оспорюваною сумою є 144 465,19 грн, а тому розмір судового збору, що підлягає сплаті за подання апеляційної скарги складає 3 220,80 грн, а саме: (144 465,19 грн x 1,5% = 2 166,97 грн, що є меншим 1 прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 2023 рік, а тому 2684 грн x 150% = 4026 грн х 0,8%= 3 220,80 грн), де 1,5% - ставка судового збору за подання позовної заяви майнового характеру, 150% - ставка судового збору за подання апеляційної скарги, 0,8% коефіцієнт для пониження відповідного розміру ставки судового збору при поданні документів до суду в електронній формі.

До вказаної апеляційної скарги доказів сплати судового збору апелянтом взагалі не додано.

Таким чином, заявником апеляційної скарги не сплачено судовий збір за подання апеляційної скарги у встановленому порядку та розмірі.

До апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених ст.258 Господарського процесуального кодексу України, застосовуються положення ст. 174 цього Кодексу (ч. 2 ст. 260 ГПК України).

Відповідно до приписів ч. 1 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст. 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити) (ч. 2 ст. 174 ГПК України).

Сума судового збору, яка підлягає сплаті за подання апеляційної скарги на рішення Господарського суду Одеської області від 19.02.2024 у справі №916/5229/23 становить 3220,80 грн.

За таких обставин апеляційна скарга підлягає залишенню без руху на підставі ст. 174, 260 Господарського процесуального кодексу України з метою надання заявнику можливості виправити вказаний недолік шляхом подання в строк, визначений цією ухвалою, доказів сплати судового збору у встановленому чинним законодавством порядку та розмірі.

Крім того, згідно з вимогами ст. 256 Господарського процесуального кодексу України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів, а на ухвалу суду - протягом десяти днів з дня його проголошення.

Відповідно до п.1 ч.2 ст. 256 Господарського процесуального кодексу України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 260 Господарського процесуального кодексу України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених ст. 256 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції із заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

В апеляційній скарзі Приватним підприємством ,,БОГУСЛАВСЬКЕ заявлено клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції. В обґрунтування заявленого клопотання апелянт зазначає, що у зв`язку із постійними обстрілами енергетичної інфраструктури протягом лютого-квітня 2024 року, а також постійних атак Одеської області, відповідач не мав технічної можливості слідкувати за станом розгляду справ в електронному кабінеті, а про факт існування вказаної справи дізнався вже після відкриття виконавчого провадження №74614764, в рамках якого були накладені арешти на рахунки та майно відповідача. Фактично представник відповідача ознайомився із рішенням суду першої інстанції 01.05.2024, про що в матеріалах справи було зроблено відповідну відмітку.

Колегія суддів Південно-західного апеляційного господарського суду зазначає, що поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій.

Клопотання чи заява про поновлення процесуального строку повинні містити роз`яснення причин пропуску і підстави, з яких заявник вважає ці причини поважними. В клопотанні чи заяві повинні бути докази того, що здійснити відповідні процесуальні дії у визначений строк у заявника не було можливості.

Проте, судова колегія зазначає, що у матеріалах справи міститься рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення за номером 774 на адресу Приватного підприємства ,,БОГУСЛАВСЬКЕ , яким було відкрито провадження у справі та призначено судове засідання для розгляду справи на 16.01.2024 о 15:45 год.

В судовому засіданні 16.01.2024 постановлено протокольну ухвалу, якою оголошено перерву у судовому засіданні до 13.02.2024 о 12:00 год.

Крім того, ухвалою Господарського суду Одеської області від 22.01.2024 повідомлено Приватне підприємство ,,БОГУСЛАВСЬКЕ про судове засідання, яке відбудеться 13.02.2024 о 12:00год.

Зазначену ухвалу, Приватне підприємство ,,БОГУСЛАВСЬКЕ отримало 27.01.2024, про що свідчить рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення за номером 705.

Копія рішення суду від 13.02.2024 надіслано та доставлено Приватному підприємству ,,БОГУСЛАВСЬКЕ 19.02.2024 до його зареєстрованого електронного кабінету в підсистемі ЄСІТС, що підтверджується сформованою довідкою від 19.02.2024 про доставку зазначеного судового рішення до електронного кабінету апелянта, яка долучена до матеріалів справи.

Тобто, з урахуванням вищенаведених приписів законодавства, останньою датою на поновлення строку апеляційного оскарження рішення Господарського суду Одеської області від 13.02.2024 є 11.03.2024.

З матеріалів справи вбачається, що апелянт 02.05.2024 вже звертався до Південно-західного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою на рішення Господарського суду Одеської області від 19.02.2024 по справі №916/5229/23.

Ухвалою Південно-західного апеляційного господарського суду від 14.05.2024 апеляційну скаргу Приватного підприємства ,,БОГУСЛАВСЬКЕ було залишено без руху як таку, що не відповідає вимогам ст. 258 Господарського процесуального кодексу України. Встановлено апелянту строк для усунення недоліків, виявлених при поданні апеляційної скарги, шляхом надання суду доказів сплати судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі та вмотивованого клопотання про поновлення строку із зазначенням обставин та наданням доказів пропуску строку на апеляційне оскарження внаслідок виникнення обставин непереборної сили, протягом 10 днів з дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху.

Копія ухвали суду від 14.05.2024 надіслана та доставлена Приватному підприємству ,,БОГУСЛАВСЬКЕ 15.05.2024 до його зареєстрованого електронного кабінету в підсистемі ЄСІТС, що підтверджується сформованою довідкою від 16.05.2024 про доставку зазначеного судового рішення до електронного кабінету апелянта, яка долучена до матеріалів справи.

Крім того, для додаткового повідомлення апелянта про виявлені недоліки апеляційної скарги та зобов`язання відповідача щодо їх усунення, ухвала Південно-західного апеляційного господарського суду від 14.05.2024 про залишення апеляційної скарги без руху була додатково направлена представнику Приватного підприємства ,,БОГУСЛАВСЬКЕ - адвокату Ляху Роману Миколайовичу (код ІПН/ЄДРПОУ НОМЕР_1 ) до його зареєстрованого електронного кабінету в підсистемі ЄСІТС. Вказане відправлення також отримано одержувачем 15.05.2024, про що свідчить відповідна довідка від 16.05.2024 про доставку електронного листа, яка наявна у матеріалах справи.

Разом з тим, заявником не було усунено недоліки апеляційної скарги, з огляду на що ухвалою Південно-західного апеляційного господарського суду від 17.06.2024 апеляційну скаргу Приватного підприємства ,,БОГУСЛАВСЬКЕ на рішення Господарського суду Одеської області від 19.02.2024 по справі №916/5229/23 було повернуто заявнику, після чого апелянт повторно звернувся до Південно-західного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою 19.07.2024.

Колегія суддів зауважує, що з 05.10.2021 офіційно розпочали функціонування три підсистеми (модулі) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи: "Електронний кабінет", "Електронний суд", підсистема відеоконференцзв`язку, у зв`язку з чим відповідно до частини шостої статті 6 Господарського процесуального кодексу України адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, державні органи, органи місцевого самоврядування та суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в добровільному порядку.

За умовами частини сьомої статті 6 Господарського процесуального кодексу України особам, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, суд вручає будь-які документи у справах, в яких такі особи беруть участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення на офіційні електронні адреси таких осіб, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

В силу пункту 17 глави 1 розділу ІІІ Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему (далі Положення) особам, які зареєстрували "Електронний кабінет", суд надсилає документи у справах, в яких такі особи беруть участь, в електронній формі шляхом їх надсилання до "Електронного кабінету" таких осіб або в інший спосіб, передбачений процесуальним законодавством, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Згідно з пунктом 37 глави 2 наведеного розділу підсистема "Електронний суд" забезпечує можливість автоматичного надсилання матеріалів справ в електронному вигляді до електронних кабінетів учасників справи та їхніх повірених. До електронних кабінетів користувачів надсилаються у передбачених законодавством випадках документи у справах, які внесені до автоматизованої системи діловодства судів та до автоматизованих систем діловодства, що функціонують в інших органах та установах у системі правосуддя. Документи у справах надсилаються до електронних кабінетів користувачів у випадку, коли вони внесені до відповідних автоматизованих систем у вигляді електронного документа, підписаного кваліфікованим підписом підписувача (підписувачів), чи у вигляді електронної копії паперового документа, засвідченої кваліфікованим електронним підписом відповідального працівника суду, іншого органу чи установи правосуддя.

Таким чином, з 05.10.2021, тобто з дати початку функціонування таких підсистем ЄСІТС як "Електронний кабінет" та "Електронний Суд", зазнав змін існувавший до цього порядок вчинення процесуальних (або інших) дій, передбачений, зокрема, підпунктами 17.1, 17.5, 17.14 підпункту 17 пункту 1 розділу ХІ "Перехідні положення" Господарського процесуального кодексу України, у тому числі порядок вручення судових рішень. Відтак з 05.10.2021 вручення судом судових рішень особам, які зареєстрували Електронний кабінет, здійснюється в електронній формі шляхом надсилання судових рішень до електронного кабінету таких осіб.

Отже, як зазначалось раніше, на момент ухвалення рішення у відповідача був зареєстрований електронний кабінет, рішення було надіслано до електронного кабінету заявника 19.02.2024, що підтверджується сформованою довідкою від 19.02.2024 про доставку зазначеного судового рішення до електронного кабінету апелянта.

У випадку, якщо особа (учасник справи) зареєструвала свій Електронний кабінет, електронна форма вручення їй судових рішень є обов`язковою та пріоритетною щодо письмової форми вручення, яка, на відміну від електронної форми, може бути реалізована судом у зазначеному випадку лише за окремою заявою учасника справи.

Саме така правова позиція суду касаційної інстанції викладена в ухвалах Верховного Суду від 06.03.2023 у справі №916/3104/21 та від 17.05.2023 у справі №910/15120/20.

Господарський процесуальний кодекс України не покладає на суд обов`язку направляти учаснику справи копію судового рішення у паперовій формі, у випадку, якщо особа зареєструвала свій Електронний кабінет, має доступ до функціонуючих підсистем та документів у межах відповідної справи.

Крім того, за змістом ст.2 Закону України "Про доступ до судових рішень" кожен має право на доступ до судових рішень у порядку, визначеному цим Законом. Усі судові рішення є відкритими та підлягають оприлюдненню в електронній формі.

Відповідно до частини першої статті 3 Закону України "Про доступ до судових рішень" для доступу до судових рішень судів загальної юрисдикції Державна судова адміністрація України забезпечує ведення Єдиного державного реєстру судових рішень. Нормами статті 4 цього Закону передбачено, що судові рішення, внесені до Реєстру, є відкритими для безоплатного цілодобового доступу на офіційному веб-порталі судової влади України. Для реалізації права доступу до судових рішень, внесених до Реєстру, користувачу надаються можливості пошуку, перегляду, копіювання та роздрукування судових рішень або їхніх частин.

Відповідно до ст.17 Закону України Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено право кожного на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

У рішенні Пономарьов проти України Європейський суд з прав людини зробив висновок про те, що правова система багатьох країн-членів передбачає можливість продовження строків, якщо для цього є обґрунтовані підстави. Разом з тим, якщо строк на ординарне апеляційне оскарження поновлений зі спливом значного періоду часу та за підстав, які не видаються переконливими, таке рішення може порушити принцип юридичної визначеності. Суд визнає, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак, такі повноваження не є необмеженими, тому від судів вимагається вказувати підстави для поновлення строку. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata (принцип юридичної визначеності).

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі Мушта проти України зазначено: право на суд, одним з аспектів якого є право на доступ до суду, не є абсолютним, воно за своїм змістом може підлягати обмеженням, особливо щодо умов прийнятності скарги на рішення. Однак, такі обмеження не можуть обмежувати реалізацію цього права у такий спосіб або до такої міри, щоб саму суть права було порушено. Ці обмеження повинні переслідувати легітимну мету та має бути розумний ступінь пропорційності між використаними засобами та поставленими цілями. Норми, які регламентують строки подання скарг, безумовно, передбачаються для забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності, а їх застосування має відповідати принципу юридичної визначеності та не перешкоджати сторонам використовувати наявні засоби; зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані.

Колегія суддів відзначає, що з правового контексту приписів ст. 119 Господарського процесуального кодексу України вбачається, що законодавець не передбачив обов`язок суду автоматично відновлювати пропущений строк за наявності відповідного клопотання заявника, оскільки в кожному випадку суд має чітко визначити - з якої саме поважної причини такий строк було порушено скаржником, та чи підлягає відновленню.

Як свідчить правовий аналіз норм чинного законодавства, суд може поновити пропущений процесуальний строк лише у виняткових випадках, тобто причини відновлення таких строків повинні бути не просто поважними, але й мати такий характер, не враховувати який вважалось би несправедливим та таким, що суперечить загальним засадам законодавства.

Для поновлення процесуального строку суд має встановити наявність відповідних обставин, задля чого заявник має довести суду їх наявність та непереборність, у зв`язку з тим, що фактично норма про можливість поновлення процесуальних строків є, по суті, пільгою, що може використовуватись як виняток із загального правила, оскільки в іншому випадку нівелюється значення чіткого окреслення законодавцем кожного з процесуальних строків.

Судова колегія зазначає, що лише факт подання стороною клопотання про поновлення строку не зобов`язує суд автоматично відновити цей строк, оскільки клопотання про поновлення строку подання апеляційної скарги з огляду на приписи ст. 256 Господарського процесуального кодексу України повинно містити обґрунтування поважності пропуску цього строку.

Враховуючи викладене, суд апеляційної інстанції вважає за необхідне залишити апеляційну скаргу без руху та надати скаржнику строк для можливості усунення недоліків апеляційної скарги, а саме подання заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження з зазначенням поважних причин пропуску цього строку та надання доказів, які підтверджують неможливість звернення до суду апеляційної інстанції у передбачені законодавством строки.

Колегія суддів звертає увагу скаржника, що з урахуванням приписів ч.4 ст.260 Господарського процесуального кодексу України, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому ст. 261 цього Кодексу.

Враховуючи вищевикладене, суд апеляційної інстанції вважає, що апеляційна скарга Приватного підприємства ,,БОГУСЛАВСЬКЕ на рішення Господарського суду Одеської області від 19.02.2024 по справі №916/5229/23 на підставі ч. 2 ст. 260 Господарського процесуального кодексу України підлягає залишенню без руху з наданням строку протягом десяти днів з дня вручення ухвали для усунення вказаних недоліків.

Крім того, судова колегія звертає увагу апелянта на те, що суд направляє судові рішення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу до їхніх електронних кабінетів, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів). (ч. 5 ст. 6 Господарського процесуального кодексу України.

Отже, рахування строку на усунення недоліків апеляційної скарги буде відбуватись з дати отримання судом інформації про доставку апелянту даної ухвали в його електронний кабінет.

Керуючись ст. 174, 234, 258, 260 Господарського процесуального кодексу України, суд

У Х В А Л И В:

1. Апеляційну скаргу Приватного підприємства ,,БОГУСЛАВСЬКЕ на рішення Господарського суду Одеської області від 19.02.2024 по справі №916/5229/23 залишити без руху.

2. Повідомити скаржника про необхідність подання заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження, із зазначенням поважних причин пропуску цього строку та наданням суду доказів, які підтверджують неможливість звернення до суду з апеляційною скаргою у встановлений законодавством строк, а також усунути встановлені судом при поданні апеляційної скарги недоліки, а саме надати суду докази сплати судового збору за подання апеляційної скарги у встановленому законом порядку та розмірі у строк протягом 10 днів з дня отримання ухвали про залишення апеляційної скарги без руху.

3. Попередити скаржника, що у разі неусунення недоліків апеляційної скарги у строк, встановлений судом, апеляційна скарга буде вважатися неподаною і повернута скаржнику на підставі ст.174 Господарського процесуального кодексу України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню в касаційному порядку.

Головуюча суддя: Н.М. Принцевська

Судді: С.І. Колоколов

Я.Ф. Савицький