РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

18.07.2024Справа № 910/3636/24

за позовом Київського комунального об`єднання зеленого будівництва та експлуатації зелених насаджень міста "Київзеленбуд"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Проектні новації"

про стягнення 122 990,96 грн

Суддя Зеленіна Н.І.

Без виклику представників сторін.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Київське комунальне об`єднання зеленого будівництва та експлуатації зелених насаджень міста "Київзеленбуд" звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Проектні новації" про стягнення заборгованості за неналежне виконання зобов`язань за договором №352/12 на виконання проєктно-вишукавальних робіт з проведення топогеодезичної зйомки в складі об`єкту капітального ремонту: «Капітальний ремонт з влаштуванням дорожньо-стежкової мережі скверу ім. Миколайчука у Дніпровському районі» від 08.12.2020 у розмірі 122 990,96 грн, яка складається з суми основної заборгованості у розмірі 99 462,57 грн та суми пені у розмірі 23 528,39 грн.

Ухвалою Господарського суд міста Києва від 10.04.2024 відкрито провадження у справі та ухвалено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи за наявними у справі матеріалами.

03.05.2024 через відділ діловодства суду відповідач подав відзив на позовну заяву, в якому заперечує проти позову.

14.05.2024 через відділ діловодства суду від позивача надійшла відповідь на відзив.

27.05.2024 через відділ діловодства відповідач подав заперечення на відповідь на відзив.

Згідно з ч. 4 ст. 240 ГПК України у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи суд підписує рішення без його проголошення.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Господарський суд міста Києва

ВСТАНОВИВ:

08.12.2020 між Київським комунальним об`єднанням зеленого будівництва та експлуатації зелених насаджень міста "Київзеленбуд" (замовник) та Товариством з обмеженою відповідальністю "Проектні новації" (виконавець) було укладено договір №353/12 на виконання проєктно-вишукавальних робіт з проведення топогеодезичної зйомки в складі об`єкту капітального ремонту: «Капітальний ремонт з влаштуванням дорожньо-стежкової мережі скверу ім. Миколайчука у Дніпровському районі», за умовами якого виконавець приймає на себе зобов`язання виконати проєктно-вишукавальні роботи з проведення топогеодезичної зйомки в складі об`єкту капітального ремонту: «Капітальний ремонт з влаштуванням дорожньо-стежкової мережі скверу ім. Миколайчука у Дніпровському районі» за ДК 021:2015 (CPV)-(71250000-5-Архітектурні, інженерні та геодезичні роботи), згідно з Розпорядження виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 06.11.2020 №1785 «Про внесення змін до розпорядження виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 26.02.2020 №327 «Про капітальний ремонт об`єктів, що фінансується 2020 році за рахунок бюджетних коштів по Управлінню екології та природних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконані роботи, передбачені даним договором та у відповідності до затвердженої кошторисної документації та згідно переліку основних даних і вимог, викладених у завданні на проектування по вищезазначеному об`єкту.

Джерело фінансування - кошти місцевого бюджету (п. 1.4 договору)

Згідно з п. 2.1 договору договірна вартість робіт згідно з протоколом погодження договірної ціни (додаток 1 до цього договору) та кошторисом (додаток 2 до цього договору) становить 99 462,57 грн, в т.ч. ПДВ 20% - 16 577,09 грн.

Договірна ціна є твердою та складена на підставі кошторисів (п. 2.2 договору).

Пунктом 2.5 договору сторони встановили, що розрахунки за виконані роботи здійснюються замовником протягом 14 робочих днів після підписання актів виконаних робіт та після надходження бюджетних коштів від головного розпорядника бюджетних коштів.

Відповідно до п. 3.1-3.4 договору термін виконання робіт встановлюється в межах 24 календарних днів з дати укладення договору згідно календарного плану робіт (додаток №3); датою завершення виконання робіт, або окремого їх етапу, вважається дата підписання сторонами акту здачі-приймання виконаних робіт; зміст основних етапів визначається календарним планом робіт; термін виконання робіт за погодженням сторін може уточнюватись, про що складається додаткова угода до цього договору.

Додатком №3 до договору №353/12 від 08.12.2020 сторони погодили календарний план робіт з терміном виконання з 08.12.2020 по 31.12.2020.

Згідно з п. 4.1 договору передача замовнику виконаних та належним чином оформлених проектних робіт або окремих їх частин, розділів та етапів, здійснюється згідно накладних та актів здачі-приймання проектних робіт.

Пунктом 4.3 договору сторони передбачили, що замовник протягом 14 календарних днів від дня одержання виконаних та належним чином оформлених робіт, або окремих їх частин, розділів та етапів, зобов`язаний розглянути проєктну-кошторисну документацію та передати виконавцю підписаний замовником акт здачі-приймання проєктних робіт або мотивовану відмову від приймання вищезгаданих проектних робіт.

У випадку мотивованої відмови замовника в прийманні проєктних робіт сторонами складається та оформлюється відповідний додатковий акт з переліком необхідних доробок (п. 4.4 договору).

Відповідно до п. 4.7 договору при виконанні усіх проєктних робіт за цим договором, або їх окремого етапу, виконавець зобов`язаний дотримуватись вимог, що містяться в завданні на проєктування (додаток №4) та інших вихідних даних для проектування, а також усіх інших нормативних документів та цього договору і має право відступити від них тільки за письмовою згодою замовника.

Згідно з п. 4.9 договору виконавець повинен надати замовнику повний комплект проєктно-кошторисної документації, який відповідає Державним будівельним нормам та стандартам. Зміст проєктно-кошторисної документації попередньої погоджується із замовником.

Цей договір вступає в силу після підписання його сторонами і діє до 31.12.2020, але у будь-якому випадку до повного виконання сторонами своїх зобов`язань (п. 12.1 договору).

На виконання умов договору відповідач надав позивачу акт №1 здачі-приймання проєктно-вишукувальних робіт від 22.12.2020, який підписаний та скріплений печатками сторін.

Позивач здійснив оплату за виконані роботи, що підтверджується платіжним дорученням №455 від 22.12.2020 на суму 99 462,57 грн.

Департаментом внутрішнього фінансового контролю та аудиту Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) проведено плановий аудит відповідності діяльності Київського комунального об`єднання зеленого будівництва та експлуатації зелених насаджень міста «Київзеленбуд» як служби замовника щодо дотримання актів законодавства, планів, процедур, контрактів під час виконання робіт, зокрема, з влаштування дорожньо-стежкової мережі скверу ім. Миколайчука у Дніпровському районі м. Києва , за результатами якого складено аудиторський звіт від 15.09.2023 №070-2-3-04/42, яким встановлені порушення умов договору №353/12 від 08.12.2020 ТОВ «Проектні новації» при виконанні робіт.

03.10.2023 позивач звернувся до відповідача з листом-вимогою від 29.09.2023 №077/226-3499 щодо повернення 99 463,00 грн у строк до 11.10.2023 завищеної вартості робіт за договором, встановленої у результаті проведення планового аудиту.

Обґрунтовуючи заявлені позовні вимоги, позивач зазначає, що відповідач неналежним чином виконав свої зобов`язання з виконання робіт за договором, у зв`язку з чим було завдано втрат місцевому бюджету на суму 99 462,57 грн, яку просить суд стягнути, а також суму пені у розмірі 23 528,39 грн та поновити строк позовної давності.

Заперечуючи проти задоволення позовних вимог, відповідач вказує на те, що при виконанні робіт дотримувався належним чином погоджених з позивачем умов договору, а також зазначає, що приймаючи виконанні роботи у позивача були відсутні заперечення щодо якості виконаних робіт, таким чином відповідач просить відмовити в задоволенні позову в повному обсязі.

Оцінюючи подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 509 Цивільного кодексу України, зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Пунктом 1 ч. 2 ст. 11 ЦК України передбачено, що однією з підстав виникнення цивільних прав та обов`язків є договори та інші правочини.

Згідно зі статтями 525, 526 ЦК України, зобов`язання повинні виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов і вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Одностороння відмова від виконання зобов`язання і одностороння зміна умов договору не допускаються.

Згідно з ч. 1 ст. 627 ЦК України, відповідно до статті 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Частиною 1 ст. 628 ЦК України зазначено, що зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

Згідно з частинами 2, 3, 5 статті 180 ГК України, господарський договір вважається укладеним, якщо між сторонами у передбачених законом порядку та формі досягнуто згоди щодо усіх його істотних умов. Істотними є умови, визнані такими за законом чи необхідні для договорів даного виду, а також умови, щодо яких на вимогу однієї зі сторін повинна бути досягнута згода.

Суд зазначає, що за своїм змістом та правовою природою укладений між сторонам правочин є договором підряду, який підпадає під правове регулювання норм статей 837-864 Цивільного кодексу України.

За договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу. Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові (стаття 837 Цивільного кодексу України).

Відповідно до ст. 854 ЦК України, якщо договором підряду не передбачена попередня оплата виконаної роботи або окремих її етапів, замовник зобов`язаний сплатити підрядникові обумовлену ціну після остаточної здачі роботи за умови, що роботу виконано належним чином і в погоджений строк або, за згодою замовника, - достроково.

Відповідно до статті 857 ЦК України робота, виконана підрядником, має відповідати умовам договору підряду, а у разі їх відсутності або неповноти - вимогам, що звичайно ставляться до роботи відповідного характеру. Виконана робота має відповідати якості, визначеній у договорі підряду, або вимогам, що звичайно ставляться, на момент передання її замовникові. Результат роботи в межах розумного строку має бути придатним для використання відповідно до договору підряду або для звичайного використання роботи такого характеру.

Положеннями статті 844 ЦК України унормовано, що ціна у договорі підряду може бути визначена у кошторисі. Якщо робота виконується відповідно до кошторису, складеного підрядником, кошторис набирає чинності та стає частиною договору підряду з моменту підтвердження його замовником. Кошторис на виконання робіт може бути приблизним або твердим. Кошторис є твердим, якщо інше не встановлено договором. Зміни до твердого кошторису можуть вноситися лише за погодженням сторін. У разі перевищення твердого кошторису усі пов`язані з цим витрати несе підрядник, якщо інше не встановлено законом.

Судом встановлено, що згідно з умовами договору ціна договору є твердою та її перегляд здійснюється шляхом оформлення підписаних сторонами додаткових угод, відомості щодо укладення яких у матеріалах справи відсутні.

Суд також зауважує, що складання Департаментом внутрішнього фінансового контролю та аудиту виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) аудиторського звіту здійснено за результатами аудиту відповідності діяльності позивача, а не внаслідок проведення контрольних обмірів або інших контрольних заходів щодо виконаних робіт, за якими виявлено завищення їх вартості та обсягів.

Відповідно до статті 857 ЦК України робота, виконана підрядником, має відповідати умовам договору підряду, а у разі їх відсутності або неповноти - вимогам, що звичайно ставляться до роботи відповідного характеру. Виконана робота має відповідати якості, визначеній у договорі підряду, або вимогам, що звичайно ставляться, на момент передання її замовникові. Результат роботи в межах розумного строку має бути придатним для використання відповідно до договору підряду або для звичайного використання роботи такого характеру.

Згідно із статтею 858 ЦК України, якщо робота виконана підрядником з відступами від умов договору підряду, які погіршили роботу, або з іншими недоліками, які роблять її непридатною для використання відповідно до договору або для звичайного використання роботи такого характеру, замовник має право, якщо інше не встановлено договором або законом, за своїм вибором вимагати від підрядника: 1) безоплатного усунення недоліків у роботі в розумний строк; 2) пропорційного зменшення ціни роботи; 3) відшкодування своїх витрат на усунення недоліків, якщо право замовника усувати їх встановлено договором. Підрядник має право замість усунення недоліків роботи, за які він відповідає, безоплатно виконати роботу заново з відшкодуванням замовникові збитків, завданих простроченням виконання. У цьому разі замовник зобов`язаний повернути раніше передану йому роботу підрядникові, якщо за характером роботи таке повернення можливе. Якщо відступи у роботі від умов договору підряду або інші недоліки у роботі є істотними та такими, що не можуть бути усунені, або не були усунені у встановлений замовником розумний строк, замовник має право відмовитися від договору та вимагати відшкодування збитків.

Частиною 1 статті 853 ЦК України передбачено, що замовник зобов`язаний прийняти роботу, виконану підрядником відповідно до договору підряду, оглянути її і в разі виявлення допущених у роботі відступів від умов договору або інших недоліків негайно заявити про них підрядникові. Якщо замовник не зробить такої заяви, він втрачає право у подальшому посилатися на ці відступи від умов договору або недоліки у виконаній роботі.

Як вбачається з матеріалів справи, сторони склали акт №1 здачі-приймання проєктно-вишукувальних робіт від 22.12.2020, в якому вказано, що проєктно-вишукувальна робота задовольняє умовам договору і в належному порядку оформлена. Вказаний акт підписаний та скріплений печатками сторін.

В свою чергу, позивач оплатив виконані роботи відповідачем без заперечень, що підтверджується платіжним дорученням №455 від 22.12.2020 на суму 99 462,57 грн.

Посилання позивача на звіт аудиторської перевірки як на беззаперечну підставу для задоволення позовних вимог, є необґрунтованим, оскільки виявлені таким органом порушення не можуть впливати на умови укладеного між сторонами договору і не можуть їх змінювати. Аудиторський звіт не може змінювати, припиняти договірні правовідносини сторін, зобов`язання, визначені укладеними договорами та які підтверджені відповідним актом здачі-приймання виконаних робіт.

Таким чином, звіт аудиторської перевірки є документом, складеним з приводу наявності або відсутності відповідних порушень, та містить лише думку органу, який його склав. Викладені в ньому висновки не мають заздалегідь обумовленої сили, тобто аудиторський звіт не є підставою для стягнення з відповідача коштів, одержаних відповідно до умов договору.

Звіт аудиторської перевірки не є рішенням суб`єкта владних повноважень, не зумовлює виникнення будь-яких прав і обов`язків для осіб, робота (діяльність) яких перевірялися. Звіт є носієм доказової інформації про виявлені контролюючим органом порушення вимог законодавства суб`єктами господарювання, документом, на підставі якого приймається відповідне рішення контролюючого органу.

Таким чином, за умови існування між сторонами договірних правовідносин виявлені контролюючим органом порушення, в даному аудиторською перевіркою, не впливають на умови укладених між сторонами договорів і не можуть їх змінювати.

Подібна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду України від 10.09.2013 у справі №21-237а13, постановах Верховного Суду від 18.10.2018 у справі №917/1064/17, від 16.10.2018 у справі № 910/23357/17, від 06.07.2018 у справі №904/7287/17, від 21.05.2018 у справі № 922/2310/17 та від 13.02.2018 у справі №910/12793/17.

За наведених обставин, суд дійшов висновку про те, що заявлені позовні вимоги про стягнення з відповідача розміру завищеної вартості підрядних робіт, виконаних відповідачем за укладеним між сторонами у справі договором підряду, є необгрунтованими та не підлягають задоволенню, оскільки наданий позивачем аудиторський звіт щодо завищення вартості таких робіт не змінює правовідносин сторін щодо визначення твердої ціни договору та не встановлює жодних інших умов, ніж обумовлені в правочині сторонами.

Щодо заявленого позивачем клопотання про застосування строку позовної давності, суд зауважує наступне.

Згідно з положеннями статті 257 ЦК України загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки.

Позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу (стаття 256 ЦК України).

Суд застосовує позовну давність лише тоді, коли є підстави для задоволення позовних вимог, звернутих позивачем до того відповідача у спорі, який заявляє про застосування позовної давності. Тобто, перш ніж застосувати позовну давність, суд має з`ясувати та зазначити у судовому рішенні, чи було порушене право, за захистом якого позивач звернувся до суду. Якщо це право порушене не було, суд відмовляє у позові через необґрунтованість останнього. І тільки якщо буде встановлено, що право позивача дійсно порушене, але позовна давність за відповідними вимогами спливла, про що заявила інша сторона у спорі, суд відмовляє у позові через сплив позовної давності у разі відсутності визнаних судом поважними причин її пропуску, про які повідомив позивач.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Великої Палати Верховного Суду від 22 травня 2018 року у справі № 369/6892/15-ц.

З огляду на наведене, оскільки підстави для задоволення позовних вимог відсутні, позовна давність до заявлених вимог не застосовується.

Як встановлено ст. 73, 74 Господарського процесуального кодексу України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Статтею 76 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування.

Частиною 1 ст. 78 Господарського процесуального кодексу визначено, що обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

За приписами ч. 1 ст. 86 Господарського процесуального кодексу України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

За таких обставин, суд дійшов висновку, що позивачем не надано належних та допустимих доказів за наявністю яких можливо встановити обставини, які входять до предмета доказування у справі, а отже вимоги позивача є необґрунтованими та недоведеними, а відтак такими, що задоволенню не підлягають.

Відповідно до положень ст. 129 Господарського процесуального кодексу України, судові витрати покладаються на позивача в повному обсязі.

Керуючись ст. 74, 76-80, 129, 236 - 242 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва

ВИРІШИВ:

1. Відмовити повністю у задоволенні позовних вимог Київського комунального об`єднання зеленого будівництва та експлуатації зелених насаджень міста "Київзеленбуд" до Товариства з обмеженою відповідальністю "Проектні новації" про стягнення 122 990,96 грн.

На рішення може бути подано апеляційну скаргу протягом 20 днів з дня підписання повного тексту.

Рішення суду набирає законної сили у порядку і строки, передбачені ст. 241 Господарського процесуального кодексу України.

Суддя Н.І. Зеленіна