УХВАЛА

м. Київ

11.07.2024Справа № 910/4347/24

Господарський суд міста Києва у складі судді Турчина С. О., розглянувши у спрощеному позовному провадженні матеріали господарської справи

Господарський суд міста Києва у складі судді Турчина С.О. за участю секретаря судового засідання Божка Д.О., розглянувши матеріали господарської справи

за позовом Акціонерного товариства "Банк Альянс"

до Фізичної особи-підприємця Свірського Віталія Станіславовича

про стягнення 666098,99 грн

представники сторін:

від позивача: не з`явився

від відповідача: не з`явився

ВСТАНОВИВ:

Акціонерне товариство "Банк Альянс" звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до Фізичної особи-підприємця Свірського Віталія Станіславовича про стягнення 666098,99 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням відповідачем взятих на себе зобов`язань за договором банківського обслуговування корпоративних клієнтів АТ "Банк Альянс" № ID2843782 від 10.02.2022.

Господарський суд міста Києва ухвалою від 16.04.2024 прийняв позовну заяву до розгляду, відкрив провадження у справі №910/4347/24, розгляд справи постановив здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (без проведення судового засідання).

04.06.2024 до суду від відповідача через систему "Електронний суд" надійшла заява про розгляд справи №910/4347/24 за правилами загального позовного провадження з повідомленням сторін в порядку та у разі відмови суду в розгляді справи №910/4347/24 за правилами загального позовного провадження, проводити розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін у судове засідання.

Господарський суд міста Києва ухвалою від задовольнив частково заяву Фізичної особи-підприємця Свірського Віталія Станіславовича про розгляд справи №910/4347/24 за правилами загального позовного провадження та за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін, призначено судове засідання у справі №910/4347/24 на 20.06.2024.

20.06.2024 через систему "Електронний суд" від відповідача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

У судове засідання 20.06.2024 представники сторін не прибули.

У судовому засіданні 20.06.2024 суд постановив протокольну ухвалу про відкладення судового засідання з розгляду справи по суті на 11.07.2024.

10.07.2024 через відділ діловодства суду від позивача надійшла заява про залишення позову.

11.07.2024 через систему "Електронний суд" від позивача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

У судове засідання 20.06.2024 представники сторін не прибули.

Розглянувши клопотання відповідача про відкладення розгляду справи, з огляду на те, що поважних причин неявки у судове засідання свого представника відповідачем не підтверджено, враховуючи повторне заявлення клопотання з аналогічних підстав, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні вказаного клопотання, з огляду на його необґрунтованість.

У судовому засіданні, розглянувши заяву позивача про залишення позову без розгляду, суд дійшов висновку про наступне.

Згідно із п.5 ч.1 ст.226 Господарського процесуального кодексу України суд залишає позов без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Зі змісту наведеної статті можна дійти висновку, що право на подання позивачем заяви про залишення його позову без розгляду обмежене встановленим законом строком - до початку розгляду справи по суті.

Отже, право позивача на подання заяви про залишення його позову без розгляду може бути реалізоване лише до початку розгляду справи по суті.

Згідно із ч.2 ст.252 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що розгляд справи по суті в порядку спрощеного провадження починається з відкриття першого судового засідання або через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі, якщо судове засідання не проводиться.

Якщо для розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження відповідно до цього Кодексу судове засідання не проводиться, процесуальні дії, строк вчинення яких відповідно до цього Кодексу обмежений першим судовим засіданням у справі, можуть вчинятися протягом тридцяти днів з дня відкриття провадження у справі (ч.3 ст.252 ГПК України).

У цьому випадку провадження у справі було відкрито 16.04.2024, тобто останнім днем тридцятиденного строку, визначеного ч.2 ст.252 ГПК України для початку розгляду справи по суті є 16.05.2024. Отже, позивачем подано відповідну заяву про залишення позову без розгляду 10.07.2024, тобто поза межами строку до початку розгляду справи по суті.

У випадку подання заяви про залишення позову без розгляду після початку розгляду справи по суті наявні правові підстави для застосування статей 118, 119 та 207 Господарського процесуального кодексу України (наведених висновків дійшов Верховний Суд у постанові від 04.08.2020 у справі №916/3416/19).

Суд зазначає, що питання наслідків пропуску процесуальних строків та поновлення пропущеного процесуального строку врегульовані статтями 118, 119 Господарського процесуального кодексу України.

Стаття 118 Господарського процесуального кодексу України, визначає, що заяви, скарги і документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

За таких обставин, враховуючи відсутність заяви позивача про поновлення пропущеного строку встановленого законом, суд залишає без розгляду заяву позивача про залишення позову без розгляду, яка подана до суду з порушенням строків, встановлених Господарським процесуальним кодексом України.

Водночас, суд зазначає, що згідно з частиною четвертою статті 202 Господарського процесуального кодексу України у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Пунктом 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд залишає позов без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, або позивач (його представник) не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Аналіз змісту наведених норм процесуального закону свідчить, що обов`язковими умовами для застосування, передбачених частиною четвертою статті 202, пунктом 4 частини першої статті 226 ГПК України, процесуальних наслідків неявки позивача у судове засідання є одночасно його належне повідомлення про час і місце судового засідання та відсутність заяви позивача про розгляд справи за його відсутності.

Отже, правом на залишення позову без розгляду суд наділений у разі неявки належним чином повідомленого позивача, якщо від нього не недійшла заява про розгляд справи за його відсутності і якщо його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

У разі відсутності у позивача наміру брати участь у судовому засіданні, нормами статей 202, 226 ГПК України передбачено подання позивачем заяви про розгляд справи за його відсутності. Тобто право позивача як особи, яка подала позов та зацікавлена в його розгляді, не бути присутнім у судовому засіданні кореспондується з його обов`язком подати до суду відповідну заяву про розгляд справи за його відсутності (зазначені правові висновки наведені у постановах Об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 05.06.2020 у справі № 910/16978/19, від 16.10.2020 у справі №910/8816/19).

При цьому саме у разі подання позивачем заяви про розгляд справи за його відсутності і лише в тому разі, якщо його нез`явлення перешкоджає розгляду справи, суд відповідно до вимог статей 120, 121 ГПК України може визнати явку позивача обов`язковою та викликати його у судове засідання.

У судові засідання 20.06.2024 та 11.07.2024 позивач не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, заяву про розгляд справи за його відсутності не подав.

Судом встановлено, що:

- позивач був належним чином повідомлений про день, час та місце судових засідань у справі;

- у судові засідання 20.06.2024 та 11.07.2024 уповноважений представник позивача не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, заяву про розгляд справи за його відсутності до суду не подав.

Крім того, позивач подав заяву про залишення позову без розгляду (залишена судом без розгляду, оскільки подана з порушенням строків), що свідчить про те, що позивач не зацікавлений у цьому судовому провадженні.

За таких обставин, суд дійшов висновку про наявність підстав, передбачених пунктом 4 частини першої статті 226 ГПК України для залишення позову позивача в частині витребування майна без розгляду.

Суд зазначає, що вжиття заходів для ефективного розгляду та вирішення судового спору є обов`язком не тільки для держави, але й для осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 зі справи "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини щодо застосування статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визнає, що доступ до суду не є абсолютним і національним законодавством може обмежуватись, зокрема для дотримання правил судової процедури і це не є порушенням права на справедливий суд (рішення у справі "Станков проти Болгарії" від 12.07.2007).

Отже, залишення позовної заяви без розгляду через неявку позивача у судове засідання у разі ненадання ним заяви про розгляд справи за його відсутності не призводить до порушення права на справедливий судовий розгляд.

Частиною 2 статті 226 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що про залишення позову без розгляду постановляється ухвала, в якій вирішуються питання про розподіл між сторонами судових витрат, про повернення судового збору з бюджету.

У відповідності до ч.2 ст.123 Господарського процесуального кодексу України, розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 7 Закону України "Про судовий збір", сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням).

З огляду на підстави залишення позову без розгляду, повернення судового збору за розгляд справи не здійснюється.

Суд звертає увагу позивача на приписи ч.4 ст.226 Господарського процесуального кодексу України, згідно із якими особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення обставин, що були підставою для залишення позову без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Керуючись, ст.118, 226, 233-235 Господарського процесуального кодексу України, суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Залишити без розгляду заяву Акціонерного товариства "Банк Альянс" про залишення позовної заяви без розгляду.

2. Позов Акціонерного товариства "Банк Альянс" до Фізичної особи-підприємця Свірського Віталія Станіславовича про стягнення 666098,99 грн залишити без розгляду.

3. Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення 11.07.2024 та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Повний текст ухвали складено та підписано: 11.07.2024.

Суддя С. О. Турчин