ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"04" червня 2024 р. Справа№ 910/17242/23

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Тищенко О.В.

суддів: Шаптали Є.Ю.

Станіка С.Р.

за участю секретаря судового засідання Сабалдаш О.В.

представники учасників справи у судове засідання 04.06.2024 не з`явилися

представника Товариства з обмеженою відповідальністю "Землі та ресурси" Серафимова Іллі Миколайовича на ухвалу Господарського суду міста Києва від 01.04.2024 про застосування заходу процесуального примусу

у справі № 910/17242/23 (суддя Пукас А.Ю.)

за позовом Київської міської ради

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Землі та ресурси"

за участю третьої особи-1, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача: Товариство з обмеженою відповідальністю "Лівий берег 2"

за участю третьої особи-2, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача: державний реєстратор комунального підприємства "Реєстраційний центр реєстрації нерухомості та бізнесу" Прошкін Олександр Васильович

за участю третьої особи-3, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Чорней Віта Володимирівна

за участю третьої особи-4, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Єрмакович Вікторія Володимирівна

за участю третьої особи-5, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Дерепа Ольга Володимирівна

про скасування рішення про державну реєстрацію права власності, припинення права власності та зобов`язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И В :

На розгляді у Господарському суді міста Києва перебувала справа за позовом Київської міської ради (дала - КМР, Позивач) до Товариства з обмеженою відповідальністю "Землі та ресурси" (далі - ТОВ "Землі та ресурси", Відповідач), в якому Позивач просив суд:

- усунути перешкоди власнику - територіальній громаді міста Києва в особі Київської міської ради у володінні та розпорядженні земельною ділянкою шляхом скасування рішення приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Дерепи Ольги Володимирівни про державну реєстрацію права власності від 23.12.2021 № 62542902 на об`єкт нерухомого майна, а саме: нежитлову будівлю літ. Г (навіс літ. Г; господарська будівля літ. Г1; вбиральня літ. Г2), що розташований на земельній ділянці (кадастровий номер :90:106:0029) площею 0,6006 га, за адресою: вул. Канальна, 4, у Дарницькому районі м. Києва за Товариством з обмеженою відповідальністю "Землі та Ресурси";

- усунути перешкоди власнику - територіальній громаді міста Києва в особі Київської міської ради у володінні та розпорядженні земельною ділянкою шляхом припиненням права власності на об`єкт, а саме: нежитлову будівлю літ. Г (навіс літ. Г; господарська будівля літ. Г1; вбиральня літ. Г2), що розташований на земельній ділянці (кадастровий номер :90:106:0029) площею 0,6006 га, за адресою: вул. Канальна, 4, у Дарницькому районі м. Києва за Товариством з обмеженою відповідальністю "Землі та Ресурси";

- усунути перешкоди власнику - територіальній громаді міста Києва в особі Київської міської ради у володінні та розпорядженні земельними ділянками шляхом зобов`язання Товариства з обмеженою відповідальністю "Землі та ресурси" знести об`єкт самочинного будівництва: а саме, нежитлову будівлю літ. Г (навіс літ. Г; господарська будівля літ. Г1; вбиральня літ. Г2), що розташований на земельній ділянці (кадастровий номер :90:106:0029) площею 0,6006 га, за адресою: вул. Канальна, 4, у Дарницькому районі м. Києва з приведенням їх у придатний для використання стан.

Судом апеляційної інстанції встановлено, що 01.04.2024 Господарським судом міста Києва прийнято рішення про задоволення вказаного позову Київської міської ради.

Крім того, ухвалою Господарського суду міста Києва від 01.04.2024 застосовано до представника Товариства з обмеженою відповідальністю «Землі та ресурси» - адвоката Серафимова Іллі Миколайовича захід процесуального примусу у вигляді штрафу.

Стягнуто з Серафимова Іллі Миколайовича в дохід державного бюджету України штраф у розмірі 10 000 грн.

Не погоджуючись з прийнятою ухвалою суду першої інстанції, представник Товариства з обмеженою відповідальністю «Землі та ресурси» Серафимов Ілля Миколайович 16.04.2024 звернувся електронною поштою на адресу Північного апеляційного господарського суду із апеляційною скаргою, у якій просить суд скасувати ухвалу Господарського суду міста Києва від 01.04.2024 у справі № 910/17242/23. Також просив поновити строк на апеляційне оскарження та звільнити апелянта від сплати судового збору за подання апеляційної скарги.

В обґрунтування апеляційної скарги, скаржник вказав, що місцевий господарський суд порушив норми процесуального права, зокрема, ст. 131, 135, 200 ГПК України, обставини, на які посилався суддя, як на підставу для застосування штрафу, не підтверджуються жодними доказами.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу № 910/17242/23 передано для розгляду колегії суддів у складі: головуючий суддя - Тищенко О.В. судді: Шаптала Є.Ю., Станік С.Р.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 18.04.2024 витребувано у Господарського суду міста Києва матеріали оскарження ухвали Господарського суду Київської області від 01.04.2024 у справі № 910/17242/23. Відкладено вирішення питань, пов`язаних з рухом апеляційної скарги, які визначені главою 1 розділу IV Господарського процесуального кодексу України, за апеляційною скаргою представника Товариства з обмеженою відповідальністю «Землі та ресурси» Серафимова Іллі Миколайовича на ухвалу Господарського суду міста Києва від 01.04.2024 у справі № 910/17242/23.

02.05.2024 до Північного апеляційного господарського суду надійшли матеріали оскарження ухвали Господарського суду Київської області від 01.04.2024 у справі № 910/17242/23.

Разом з тим, суддя Шаптала Є.Ю. перебував у відпустці, а тому питання, пов`язані з рухом апеляційної скарги, вирішувалося після виходу судді з відпустки.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 13.05.2024 клопотання Серафимова Іллі Миколайовича про звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги на ухвалу Господарського суду міста Києва від 01.04.2024 року у справі №910/17242/23 задоволено. Звільнено Серафимова Іллю Миколайовича від сплати судового збору за подання апеляційної скарги на ухвалу Господарського суду міста Києва від 01.04.2024 року у справі №910/17242/23. Відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою представника Товариства з обмеженою відповідальністю «Землі та ресурси» Серафимова Іллі Миколайовича на ухвалу Господарського суду міста Києва від 01.04.2024 у справі № 910/17242/23. Розгляд справи № 910/17242/23 призначено на 04.06.2024.

04.06.2024 до Північного апеляційного господарського суду від Київської міської ради надійшло клопотання про розгляд даної апеляційної скарги без участі представника позивача за наявними матеріалами справи. Крім того, у своєму клопотанні представник позивача просив відмовити у задоволенні апеляційної скарги.

У судове засідання 04.06.2024 представники сторін не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином.

Колегія суддів апеляційного господарського суду з урахуванням ч. 1, п. 1 ч. 3 ст. 202, ч. 12 ст. 270 Господарського процесуального кодексу України, вважає за можливе розглянути справу за наявними в ній матеріалами, оскільки представники сторін, що не з`явилися, про дату та місце розгляду справи повідомлялися належним чином, участь представників сторін у судовому засіданні судом обов`язковою не визнавалась. Судом апеляційної інстанції враховано, що Київська міська рада у своєму клопотанні просила розглядати дану справу без участі представника позивача.

Крім того, судова колегія вважає за необхідне зазначити, що у випадку, коли представники сторін чи інші учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання, а суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, він може, не відкладаючи розгляду справи, вирішити спір по суті. Відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною умовою для якого є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні. Відтак, неявка учасників судового процесу у судове засідання за умови належного повідомлення сторін про час і місце розгляду справи, не є безумовною підставою для відкладення розгляду справи.

У відповідності до ст. 269 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

Згідно до ч.1 ст. 270 Господарського процесуального кодексу України у суді апеляційної інстанції справи переглядаються за правилами розгляду справ у порядку спрощеного позовного провадження з урахуванням особливостей, передбачених у цій главі.

Так, колегія суддів апеляційного господарського суду, беручи до уваги межі перегляду справи у апеляційній інстанції, обговоривши доводи апеляційної скарги, проаналізувавши на підставі фактичних обставин справи застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права при прийнятті оскаржуваної ухвали, дійшла висновку про те, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, а оскаржувана ухвала місцевого господарського суду скасуванню, виходячи з наступного.

Як вбачається з матеріалів оскарження ухвали Господарського суду міста Києва від 01.04.2024 суд першої інстанції дійшов висновку про вчинення представником відповідача Серафимовим Іллею Миколайовичем дій, які свідчать про явну неповагу до суду та встановлених у суді правил, за що і застосував штраф.

У разі виявлення неповаги до суду законодавством передбачено можливість застосування такого виду відповідальності і це безпосередньо вказано у Конституції України. Так, згідно з ч. 5 ст. 129 Конституції за неповагу до суду і судді винні особи притягуються до юридичної відповідальності.

Згідно ч.3, 4. ст. 200 ГПК України учасники судового процесу, а також інші особи, присутні в залі судового засідання, зобов`язані виконувати розпорядження головуючого, додержуватися в судовому засіданні встановленого порядку та утримуватися від будь-яких дій, що свідчать про явну неповагу до суду або встановлених у суді правил.

За прояв неповаги до суду винні особи притягуються до відповідальності, встановленої законом.

Питання про притягнення учасника справи або іншої особи, присутньої в залі судового засідання, до відповідальності за прояв неповаги до суду вирішується судом негайно після вчинення правопорушення, для чого у судовому засіданні із розгляду справи оголошується перерва, або після закінчення судового засідання.

Статтею 131 Господарського процесуального кодексу України передбачено підстави і порядок застосування заходів процесуального примусу.

Заходами процесуального примусу є процесуальні дії, що вчиняються судом у визначених цим Кодексом випадках з метою спонукання відповідних осіб до виконання встановлених в суді правил, добросовісного виконання процесуальних обов`язків, припинення зловживання правами та запобігання створенню протиправних перешкод у здійсненні судочинства. Заходи процесуального примусу застосовуються судом шляхом постановлення ухвали.

Відповідно до ст. 132 Господарського процесуального кодексу України заходами процесуального примусу є: 1) попередження; 2) видалення із залу судового засідання; 3) тимчасове вилучення доказів для дослідження судом; 4) штраф. Застосування до особи заходів процесуального примусу не звільняє її від виконання обов`язків, встановлених цим Кодексом.

Прояви неповаги до суду може виражатися:

- У злісному ухиленні від явки в суд свідка, потерпілого, позивача, відповідача, експерта, перекладача, осіб без яких неможливий розгляд справи;

- В непідкоренні свідка, потерпілого, позивача, відповідача та інших громадян розпорядженню головуючого;

- В порушенні порядку під час судового засідання свідком, потерпілим, позивачем, відповідачем та іншими громадянами;

- У невиконанні сторонами розпоряджень головуючого;

- Вчинення будь-ким дій, які свідчать про зневагу до суду або встановлених в суді правил;

- У невиконання поручителем зобов`язань, покладених судом під час провадження у справах за адміністративними позовами з приводу затримання та видворення іноземців та осіб без громадянства;

-У відмові роботодавця від увільнення присяжного від роботи на час виконання ним обов`язків зі здійснення правосуддя;

- У неприбутті присяжного в судове засідання без поважних причин.

Зазначений перелік не є вичерпний і може бути розширений в залежності від обставин справи.

Якщо узагальнити вказані норми, то їх можна звести до наступного: учасники адміністративного, господарського, цивільного та кримінального процесів, а також інші особи, присутні в залі судового засідання, зобов`язані беззаперечно виконувати розпорядження головуючого, додержуватися в судовому засіданні встановленого порядку та утримуватися від будь-яких дій, що свідчать про явну зневагу до суду або встановлених в суді правил. За неповагу до суду винні особи притягуються до відповідальності, встановленої законом.

Разом з цим, матеріали справи не містять доказів, які б свідчили про прояв представником відповідача Серафимовим Іллею Миколайовичем явної неповаги до суду, встановлених у суді правил та зловживанням своїми процесуальними правами.

Судом першої інстанції помилково прийнято ухвалу про застосуванню до представника Товариства з обмеженою відповідальністю «Землі та ресурси» - адвоката Серафимова Іллі Миколайовича захід процесуального примусу у вигляді штрафу та стягнуто в дохід державного бюджету України штраф у розмірі 10 000 грн

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 275 ГПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право: скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове рішення у відповідній частині або змінити рішення.

Відповідно до ч. 1 ст. 277 Господарського процесуального кодексу України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є: 1) нез`ясування обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, встановленим обставинам справи; 4) порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

За наведених обставин, висновки місцевого господарського суду є помилковими, що свідчить про наявність підстав для скасування оскаржуваної ухвали.

Керуючись ст. ст. 232-241, 275-284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд,

П О С Т А Н О В И В:

1. Апеляційну скаргу Серафимова Іллі Миколайовича на хвалу Господарського суду міста Києва від 01.04.2024 про застосування заходу процесуального примусу у справі № 910/17242/23 - задовольнити.

2. Увалу Господарського суду міста Києва від 01.04.2024 про застосування заходу процесуального примусу у справі № 910/17242/23 - скасувати.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена відповідно до ст. 287-291 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст підписано 12.07.2024 після виходу судді з відпустки.

Головуючий суддя О.В. Тищенко

Судді Є.Ю. Шаптала

С.Р. Станік