ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

"08" липня 2024 р. Справа № 911/3198/13 (911/1768/24)

Господарський суд Київської області в особі судді Лопатіна А.В., розглянувши матеріали

позовної заяви Приватного підприємства "ФІРМА РЕГЕНТ" в особі ліквідатора Віскунова Олександра Віталійовича

до 1) ОСОБА_1

2) ОСОБА_2

про визнання недійсним договору купівлі-продажу та витребування майна з чужого незаконного володіння

встановив:

У провадженні господарського суду Київської області перебуває справа № 911/3198/13 за заявою голови ліквідаційної комісії Приватного підприємства "ФІРМА РЕГЕНТ" про банкрутство, у порядку ст. 95 Закону України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом".

Постановою господарського суду Київської області від 18.09.2013 р. визнано банкрутом ПП "ФІРМА РЕГЕНТ" та відкрито його ліквідаційну процедуру.

04.07.2024 р. до суду надійшла позовна заява Приватного підприємства "ФІРМА РЕГЕНТ" в особі ліквідатора Віскунова Олександра Віталійовича до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , в якій позивач просить суд:

1) визнати недійсним Договір купівлі-продажу нежитлових приміщень з №1 (один) по №4(чотири) (групи приміщень №236) (в літ. А), загальною площею 136,40 (сто тридцять шість цілих сорок десятих) кв.м., що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 , укладений 31.07.2012 між Приватним підприємством "Фірма Регент", , та ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Дурбієм А.В. та зареєстрований в реєстрі за №979;

2) витребувати з чужого незаконного володіння ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , на користь Приватного підприємства "Фірма Регент", , нежитлові приміщення з №1 (один) по №4 (чотири) (групи приміщень №236) (в літ. А), загальною площею 136,40 (сто тридцять шість цілих сорок десятих) кв.м., що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна: .

Вказану заяву, виходячи з її змісту, подано в межах провадження у справі про банкрутство Приватного підприємства "Фірма Регент".

Відповідно до положень частини першої статті 7 Кодексу України з процедур банкрутства спори, стороною в яких є боржник, розглядаються господарським судом за правилами, передбаченими Господарським процесуальним кодексом України, з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.

Частиною другої вказаної статті Кодексу визначено, що господарський суд, у провадженні якого перебуває справа про банкрутство (неплатоспроможність), в межах цієї справи вирішує всі майнові спори, стороною в яких є боржник; спори з позовними вимогами до боржника та щодо його майна; спори про визнання недійсними результатів аукціону; спори про визнання недійсними будь-яких правочинів, укладених боржником; спори про повернення (витребування) майна боржника або відшкодування його вартості відповідно; спори про відшкодування шкоди та/або збитків, завданих боржнику; спори про стягнення заробітної плати; спори про поновлення на роботі посадових та службових осіб боржника; спори щодо інших вимог до боржника.

Склад учасників розгляду спору визначається відповідно до Господарського процесуального кодексу України.

Господарський суд розглядає спори, стороною в яких є боржник, за правилами, визначеними Господарським процесуальним кодексом України. За результатами розгляду спору суд ухвалює рішення.

Заяви (позовні заяви) учасників провадження у справі про банкрутство (неплатоспроможність) або інших осіб у спорах, стороною в яких є боржник, розглядаються в межах справи про банкрутство (неплатоспроможність) за правилами спрощеного позовного провадження.

Відповідно до положень частини третьої статті 162 ГПК України позовна заява повинна містити:

1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта (для фізичних осіб - громадян України), якщо такі відомості відомі позивачу, вказівку на статус фізичної особи - підприємця (для фізичних осіб - підприємців), відомі номери засобів зв`язку та адресу електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету;

3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються;

4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них;

5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; правові підстави позову;

6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору - у випадку, якщо законом встановлений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи;

10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Поряд із зазначеним, позивачем не дотримано вищевказаних вимог у повній мірі, так як, позовна заява не містить:

- зазначення вірної ціни позову, з огляду на положення п. 2 частини першої статті 163 ГПК України та врахувавши те, що позивачем, крім вимог немайнового характеру, заявлено дві вимоги майнового характеру про визнання права власності та витребування майна;

- попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи.

Крім того, згідно з приписами частини першої статті 164 ГПК України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують: відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів; сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Разом з тим, у порушення вищевказаних положень процесуального законодавства позивачем не надано належних доказів сплати судового збору у встановленому порядку та розмірі.

Проаналізувавши матеріали заяви, зміст позовних вимог та положення законодавства, яким врегульовано порядок і розмір здійснення сплати судового збору, суд встановив наступне:

Відповідно до частини другої ст. 123 ГПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Частиною першою статті 3 Закону України Про судовий збір встановлено, що судовий збір справляється, зокрема за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Розміри ставок судового збору встановлено ст. 4 Закону України "Про судовий збір".

Приписами статті 4 Закону України Про судовий збір встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. За подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру ставка судового збору становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру (частина третя статті 6 Закону України Про судовий збір).

Відповідно до статті 7 Закону України Про Державний бюджет України на 2024 рік, прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01.01.2024 становить 3028,00 грн.

Позивачем заявлено позовні вимоги про визнання недійсними договору купівлі-продажу земельної ділянки (одна вимога немайнового характеру).

Що стосується позову в частині витребування майна з чужого незаконного володіння, слід зазначити наступне:

Відповідно до статті 163 ГПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування вартістю майна.

Як встановлено у частині першій статті 181 Цивільного кодексу України, до нерухомих речей (нерухоме майно, нерухомість) належать земельні ділянки, а також об`єкти, розташовані на земельній ділянці, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення.

Відповідно до позиції Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду, викладена в постанові від 25.05.2021 р. у справі № 918/569/20, згідно якої Верховним Судом для визначення розміру судового збору за вимогою майнового характеру про зобов`язання повернути майно враховано вартість спірного майна вказану в останньому договорі, на підставі якого таке майно вибуло із володіння попереднього власника, тобто, з урахуванням останньої оцінки спірного майна.

З огляду на наведене, врахувавши те, що вартість майна, яке позивач просить витребувати на його користь у відповідача-2, згідно наданих позивачем доказів, становить 244600,00 грн., судом встановлено, що за позовну вимогу майнового характеру позивач мав сплатити 3669,00 грн. судового збору.

Поряд із цим, позивачем надано докази сплати судового збору лише в сумі 6056 грн., що не є в даному випадку належним виконання наведених положень процесуального законодавства.

Згідно з частиною першою статті 174 ГПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Судом встановлено, що позивачем, звертаючись до суду з позовом про визнання недійсним договору купівлі-продажу, витребування майна не дотримано вимог, встановлених приписами статей 162 та 164 ГПК України, а саме: не дотримано вимог щодо змісту позовної заяви; не здійснено сплату судового збору у встановленому Законом України Про судовий збір розмірі та порядку, що відповідно до статті 174 цього Кодексу є підставою для залишення вказаної позовної заяви без руху.

В якості усунення недоліків позивач має надати суду:

- зазначення вірної ціни позову, з огляду на положення п. 2 частини першої статті 163 ГПК України та врахувавши те, що позивачем, крім вимог немайнового характеру, заявлено дві вимоги майнового характеру про визнання права власності та витребування майна;

- попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи;

- докази сплати судового збору у встановленому порядку і розмірі 641,00 грн.;

- відомості щодо повного найменування позивача

Суд роз`яснює позивачу, що відповідно до частини третьої статті 174 ГПК України, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, проте, згідно з частиною четвертою статті 174 ГПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Вищевказані недоліки позовної заяви повинні бути усунуті позивачем у строк, що не повинен перевищувати десяти днів з дня вручення даної ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись статтями 162, 164, 174, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

ухвалив:

1. Позовну заяву Приватного підприємства "ФІРМА РЕГЕНТ" в особі ліквідатора Віскунова Олександра Віталійовича від 04.07.2024 р. №04/07-24.1 (вх. № 945/24, 04.07.2024 р.) про визнання недійсним договору купівлі-продажу та витребування майна з чужого незаконного володіння залишити без руху.

2. Запропонувати позивачу в строк до десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху усунути недоліки шляхом надання суду документів, на підтвердження дотримання вимог статей 162, 164 ГПК України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає відповідно до ч. 2 ст. 235, ч. 2 ст. 254, ст. 255 ГПК України.

Дата підписання 08.07.2024 р.

Суддя А.В. Лопатін