ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"15" липня 2024 р.м. ХарківСправа № 922/1646/24

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Сальнікової Г.І.

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження справу

за позовом Фізичної особи-підприємця Гук Миколи Васильовича ( АДРЕСА_1 )
до Управління освіти адміністрації Індустріального району Харківської міської ради (61007, м. Харків, вул. Біблика, буд. 26)
про стягнення 802260,99 грн.
без виклику учасників справи

ВСТАНОВИВ:

Позивач, фізична особа-підприємець Гук Микола Васильович звернувся до Господарського суду Харківської області з позовною заявою до відповідача - Управління освіти адміністрації Індустріального району Харківської міської ради про стягнення 802260,99 грн., з яких: основну заборгованість у розмірі 182677,89 грн., пеню у розмірі 45294,11 грн., 3% річних у розмірі 7411,93 грн., інфляційні втрати у розмірі 11599,60 грн. за договором №1/15кр від 18.08.2022 та основну заборгованість у розмірі 410703,16 грн., пеню у розмірі 101831,88 грн., 3% річних у розмірі 16663,78 грн., інфляційні втрати у розмірі 26078,64 грн. за договором №1/104кр від 18.08.2022, а також судові витрати.

Позов обґрунтовано неналежним виконанням з боку відповідача взятих на себе зобов`язань за договорами №1/15кр від 18.08.2022 та №1/104кр від 18.08.2022 в частині здійснення повної та своєчасної сплати вартості виконаних підрядником робіт.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 15.05.2024 позовну заяву прийнято судом до розгляду та відкрито провадження у справі. Приймаючи до уваги малозначність справи в розумінні частини 5 статті 12 ГПК України, господарським судом вирішено розгляд справи здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та встановлено сторонам строк для подання заяв по суті справи.

Відповідно до частини 5 статті 252 ГПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої із сторін про інше.

При цьому суд зазначає, що копію ухвали Господарського суду Харківської області про відкриття провадження у справі від 15.05.2024, яку було надіслано на належну адресу відповідача, що вказана у позовній заяві та яка підтверджується інформацією з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, було вручено відповідачу, про що свідчить рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення, яке долучено судом до матеріалів справи.

Окрім того, за змістом статей 2, 4 Закону України "Про доступ до судових рішень" кожен має право на доступ до судових рішень у порядку, визначеному цим Законом. Судові рішення є відкритими та підлягають оприлюдненню в електронній формі не пізніше наступного дня після їх виготовлення і підписання. Судові рішення, внесені до Реєстру, є відкритими для безоплатного цілодобового доступу на офіційному веб-порталі судової влади України.

Ухвала Господарського суду Харківської області від 15.05.2024 по справі №922/1646/24 була оприлюднена в електронному вигляді в Єдиному державному реєстрі судових рішень, що вбачається за веб-адресою: https://reyestr.court.gov.ua/.

Отже, матеріали справи свідчать про те, що учасники справи повідомлені належним чином про розгляд даної справи. Водночас судом було створено всім учасникам справи належні умови для доведення останніми своїх правових позицій, надання ними доказів для обґрунтування своїх вимог та заперечень.

Разом з тим, 23.05.2024 в системі діловодства Господарського суду Харківської області від відповідача зареєстровано відзив на позовну заяву (вх. №13472), в якому останній визнає позовні вимоги в повному обсязі та зазначає, що Акт виконаних робіт №2 від 02.12.2022 на суму 410703,16 грн. за договором №1/104 кр від 18.08.2022 та акт виконаних робіт №2 від 08.11.2022 на суму 182677,89 грн. за договором №1/15 кр від 18.08.2022 залишились без оплати в зв`язку з відсутністю лімітів в Державній казначейській службі України. Таким чином, відповідач просить суд задовольнити позовну заяву та залучити до участі у справі у якості третьої особи Харківську міську раду.

Дослідивши відзив на позовну заяву, а також матеріали справи, суд зазначає наступне.

Пунктом 3 частини 1 статті 42 ГПК України передбачено, що учасники справи мають право подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

Відповідно до частини 2, 3 статті 161 ГПК України заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. Подання заяви по суті справи є правом учасників справи.

Відповідно до частини 1, 8 статті 165 ГПК України у відзиві відповідач викладає заперечення проти позову. Відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі.

Відповідно до частини 5, 6 статті 165 ГПК України копія відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи повинна бути надіслана (надана) одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду; до відзиву додаються документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи.

При цьому у пункті 4 резолютивної частини ухвали Господарського суду Харківської області від 15.05.2024 у даній справі встановлено відповідачу строк у п`ятнадцять календарних днів з дня отримання ухвали для подання відзиву на позов, який повинен відповідати вимогам статті 165 ГПК України. Разом з тим, звернуто увагу, що копію відзиву та доданих до нього документів відповідач має надіслати іншим учасникам справи та докази надіслання надати суду.

Натомість суд зазначає, що до відзиву на позовну заяву не додано доказів надіслання вказаної заяви по суті справи на адресу позивача, що суперечить частині 5, 6 статті 165 ГПК України.

Разом з тим, відповідно до статті 91 ГПК України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством.

Копії, які видаються органами державної влади України, органами місцевого самоврядування, підприємствами, установами, організаціями та їх об`єднаннями усіх форм власності, повинні бути засвідчені з додержанням вимог Національного стандарту України "Державна уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлення документів. ДСТУ 4163-2020", затвердженого наказом Державного підприємства "Український науково-дослідний і навчальний центр проблем стандартизації, сертифікації та якості" від 01.07.2020 р. № 144.

Пунктом 5.26 Уніфікованої системи організаційно-розпорядчої документації (Вимоги до оформлювання документів ДСТУ 4163:2020) встановлено, що відмітка про засвідчення копії документа складається з таких елементів: слів "Згідно з оригіналом" (без лапок), найменування посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її власного імені та прізвища, дати засвідчення копії.

Таким чином, копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством.

Однак у даному разі суд зазначає, що до відзиву на позовну заяву додано копії доказів на підтвердження повноважень підписанта, які не засвідчено відповідно до вище вказаних вимог, а тому не підтверджено належними доказами повноваження на підписання вказаної заяви по суті справи.

Суд звертає увагу, що копія набуває юридичної сили лише в разі засвідчення в установленому порядку. Неправильно засвідчені або незасвідчені копії документів є недопустимими доказами фактичних обставин справи (правова позиція Верховного Суду викладена у постанові від 11.07.2018 у справі №904/8549/17 та від 14.09.2021 у справі №916/2024/20).

Враховуючи зазначене вище, відзив на позовну заяву підлягає залишенню судом без розгляду.

Відтак, суд дійшов висновку про вчинення усіх необхідних дій для розгляду справи та про достатність у матеріалах справи доказів для повного та всебічного з`ясування усіх обставин справи та вирішення господарського спору по суті.

Положеннями частини 4 статті 240 ГПК України передбачено, що у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи суд підписує рішення без його проголошення.

Дослідивши матеріали справи, всебічно та повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши надані суду докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

Матеріали справи свідчать, що 18.08.2022 між Управлінням освіти адміністрації Індустріального району Харківської міської ради (надалі - відповідач, замовник) та фізичною особою-підприємцем Гук Миколою Васильовичем (надалі позивач, підрядник) укладено договір №1/104кр (надалі - договір).

Відповідно до умов пункту 1.1. договору підрядник зобов`язується у 2022 році виконати, а замовник прийняти і оплатити роботи згідно Кошторисних норм України "Настанова вартості будівництва" "Капітальний ремонт покрівлі Харківської загальноосвітньої школи I-III ступенів №104 Харківської міської ради Харківської області за адресою: 61089, м. Харків, вул. Бібліка, 55 (код CVP ДК 021:2015:45450000-6 "Інші завершальні будівельні роботи"), надалі - роботи, за цінами, які зазначені у Додатку 1 (Договірна ціна), які будуть виконуватись згідно календарного плану виконання робіт (додаток 2), що додається до договору і є його невід`ємними частинами.

Пунктом 3.1. договору погоджено, що загальна вартість робіт за договором складає: 766293,27 грн. без ПДВ.

Умовами пункту 4.1. договору передбачено, що розрахунки проводяться шляхом безготівкової оплати замовником, на підставі акту виконаних робіт, завіреного печатками та підписами уповноважених обох сторін.

Відповідно до пункту 4.2. договору до акту виконаних робіт по формі №Кб-2а додаються довідки про вартість виконаних робіт форма №Кб-3 з відповідними розрахунками.

Пунктом 4.4. договору передбачено, що замовник здійснює оплату протягом 7 робочих днів з моменту підписання сторонами актів прийому-здачі виконаних робіт форми КБ-2в та довідок про вартість виконаних робіт і витрат форми Кб-3. При цьому замовник підписує КБ-2в і Кб-3 в 5-тиденний термін після надання їх йому підрядником. У разі виявлення невідповідності робіт, перерахованих в акті прийому-здачі виконаних робіт, фактично виконаним, замовник направляє свої зауваження підряднику протягом 3-х робочих днів.

26.08.2022 між замовником та підрядником укладено додаткову угоду №1 до договору №1/104 кр від 18.08.2022 в якій пункт 3.1. договору викладено в новій редакції: "Загальна вартість робіт за договором складає 674740,00 грн. без ПДВ".

23.03.2023 між замовником та підрядником укладено додаткову угоду №2 до договору №1/104 від 18.08.2022 в якій керуючись п. 11.1. договору, сторони дійшли згоди внести зміни до договору та викласти розділ XIII "Місцезнаходження та банківські реквізити сторін" в новій редакції.

Відповідно до довідки про вартість будівельних робіт та витрат від 12.09.2022 та акту приймання виконаних будівельних робіт №1 (форма кб2в) за вересень 2022 від 12.09.2022 було виконано та прийнято робіт на загальну суму 264036,84 грн.

23.11.2022 Управлінням освіти адміністрації Індустріального району Харківської міської ради було здійснено оплату акту приймання виконаних будівельних робіт №1 (форма кб2в) за вересень 2022 від 12.09.2022 у розмірі 264036,84 грн.

Відповідно до довідки про вартість будівельних робіт та витрат від 02.12.2022 та акту приймання виконаних будівельних робіт №1 (форма кб2в) за листопад 2022 від 02.12.2022 було виконано та прийнято робіт на загальну суму 410703,16 грн.

Згідно акту звіряння взаємних розрахунків від 22.03.2023 за договором підряду №1/104 від 18.08.2022 станом на 01.01.2023 заборгованість Управління освіти адміністрації Індустріального району Харківської міської ради перед ФОП Гук Микола Васильович складає 410703,16 грн.

Разом з тим, обставини справи свідчать, що 18.08.2022 між Управлінням освіти адміністрації Індустріального району Харківської міської ради (надалі - відповідач, замовник) та фізичною особою-підприємцем Гук Миколою Васильовичем (надалі - позивач, підрядник) було укладено договір №1/15кр.

Відповідно до умов пункту 1.1. договору підрядник зобов`язується у 2022 році виконати, а замовник прийняти і оплатити роботи згідно Кошторисних норм України "Настанова вартості будівництва" "Капітальний ремонт покрівлі Комунального закладу "Харківська спеціалізована школа I-III ступенів №15 з поглибленим вивченням окремих предметів Харківської міської ради Харківської області за адресою: 61089, м. Харків, вул. 12 Квітня, буд. 14 (код CPV ДК 021:2015:45450000-6 "Інші завершальні будівельні роботи" за цінами, які вказані у додатку 1 (договірна ціна), які будуть виконуватись згідно календарного плану виконання робіт (додаток 2), що додаються до договору і є його невід`ємними частинами.

Відповідно до пункту 3.1 договору загальна вартість робіт за договором складає 748185,05 грн. без ПДВ.

Умовами пункту 4.1. договору передбачено, що розрахунки проводяться шляхом безготівкової оплати замовником, на підставі акту виконаних робіт, завіреного печатками та підписами уповноважених обох сторін.

Відповідно до пункту 4.2. договору до акту виконаних робіт по формі №Кб-2а додаються довідки про вартість виконаних робіт форма №Кб-3 з відповідними розрахунками.

Пунктом 4.4. договору передбачено, що замовник здійснює оплату протягом 7 робочих днів з моменту підписання сторонами актів прийому-здачі виконаних робіт форми КБ-2в та довідок про вартість виконаних робіт і витрат форми Кб-3. При цьому замовник підписує КБ-2в і Кб-3 в 5-тиденний термін після надання їх йому підрядником. У разі виявлення невідповідності робіт, перерахованих в акті прийому-здачі виконаних робіт, фактично виконаним, замовник направляє свої зауваження підряднику протягом 3-х робочих днів.

Згідно додаткової угоди №1 від 26.08.2022 до договору №1/15кр від 18.08.2022 пункт 3.1. договору викладено в новій редакції "Загальна вартість робіт за договором складає: 656264,21 грн. без ПДВ".

23.03.2023 між замовником та підрядником укладено додаткову угоду №2 до договору №1/15 від 18.08.2022 в якій керуючись п. 11.1. договору, сторони дійшли згоди внести зміни до договору та викласти розділ XIII "Місцезнаходження та банківські реквізити сторін" в новій редакції.

Відповідно до довідки про вартість будівельних робіт та витрат від 13.10.2022 та акту приймання виконаних будівельних робіт №1 (форма кб2в) за вересень 2022 від 13.10.2022 було виконано та прийнято робіт на загальну суму 473586,32 грн.

30.12.2022 Управлінням освіти адміністрації Індустріального району Харківської міської ради було здійснено оплату акту приймання виконаних будівельних робіт №1 (форма кб2в) за вересень 2022 року від 13.10.2022 у розмірі 473586,32 грн.

Відповідно до довідки про вартість будівельних робіт та витрат від 08.11.2022 та акту приймання виконаних будівельних робіт №1 (форма кб2в) за жовтень 2022 від 08.11.2022 було виконано та прийнято робіт на загальну суму 182677,89 грн.

Згідно акту звіряння взаємних розрахунків від 22.03.2023 за договором підряду №1/15 від 18.08.2022 станом на 01.01.2023 заборгованість Управління освіти адміністрації Індустріального району Харківської міської ради перед ФОП Гук Микола Васильович складає 182677,89 грн.

Вказані обставини, на думку позивача, свідчать про порушення його прав та охоронюваних законом інтересів і є підставою для їх захисту у судовому порядку.

Надаючи правову кваліфікацію викладеним вище обставинам, суд керується наступним.

Стаття 11 ЦК України вказує, що цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки, й серед підстав виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, передбачає договори та інші правочини.

Відповідно до статті 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу.

Статтею 174 ГК України передбачено, що господарські зобов`язання можуть виникати, зокрема, із господарського договору та інших угод, передбачених законом, а також з угод, не передбачених законом, але таких, які йому не суперечать.

Відповідно до статті 626 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Договір є двостороннім, якщо правами та обов`язками наділені обидві сторони договору.

Відповідно до статті 627 ЦК України сторони є вільними в укладанні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Статтею 837 ЦК України передбачено, що за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу. Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові.

Закріплене у Цивільному кодексі України визначення договору підряду дає підстави для висновку про те, що це консенсуальний, двосторонній та оплатний договір. Причому, консенсуальність договору підряду означає, що він визнається укладеним у момент одержання особою, що направила оферту, акцепту.

Договір підряду складається з двох взаємопов`язаних між собою зобов`язань: 1) правовідношення, в якому виконавець має надати послугу, а замовник наділений правом вимагати виконання цього обов`язку; 2) правовідношення, в якому замовник зобов`язаний оплатити надану послугу, а виконавець має право вимагати від замовника відповідної оплати.

В частині 1 статті 638 ЦК України зазначено, що договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.

Умова про предмет договору підряду є істотною. Предметом договору підряду є індивідуалізований результат праці підрядника на який спрямована узгоджена воля сторін. Умова щодо предмета договору підряду уточнюється ціною підрядних робіт.

Ціна договору підряду - це грошова сума, належна підрядникові за виконане замовлення. За статтею 843 ЦК України у договорі підряду визначається або конкретна ціна роботи, або способи її визначення. Отже, ціна може бути визначена в тексті договору підряду безпосередньо, або у договорі підряду може зазначатися спосіб визначення ціни. Крім того, ціна у договорі підряду може бути визначена у кошторисі, який містить постатейний перелік затрат на виконання робіт, є додатком до договору та його невід`ємною частиною.

Отже, укладаючи та підписуючи договори №1/15кр від 18.08.2022, №1/104кр від 18.08.2022 та додаткові угоди, сторони чітко визначили та погодили всі істотні умови договору, що є належною у розумінні статей 11, 509 ЦК України та статей 173, 174 ГК України підставою для виникнення обумовлених договором кореспондуючих прав і обов`язків сторін, а також відповідальність сторін у разі порушення умов договору.

За приписами статті 173 ГК України один суб`єкт господарського зобов`язання повинен вчинити певну дію на користь іншого суб`єкта (виконати роботу, передати майно, сплатити гроші, надати інформацію тощо), або утриматися від певних дій, а інший суб`єкт має право вимагати від зобов`язаної сторони виконання її обов`язку.

Статтею 853 ЦК України передбачено, що замовник зобов`язаний прийняти роботу, виконану підрядником відповідно до договору підряду, оглянути її і в разі виявлення допущених у роботі відступів від умов договору або інших недоліків негайно заявити про них підрядникові. Якщо замовник не зробить такої заяви, він втрачає право у подальшому посилатися на ці відступи від умов договору або недоліки у виконаній роботі.

Відповідно до довідки про вартість будівельних робіт та витрат від 02.12.2022 та акту приймання виконаних будівельних робіт №1 (форма кб2в) за листопад 2022 від 02.12.2022 за договором №1/104кр від 18.08.2022 було виконано та прийнято робіт на загальну суму 410703,16 грн.

Крім того, відповідно до довідки про вартість будівельних робіт та витрат від 08.11.2022 та акту приймання виконаних будівельних робіт №1 (форма кб2в) за жовтень 2022 від 08.11.2022 за договором № 1/15кр від 18.08.2022 було виконано та прийнято робіт на загальну суму 182677,89 грн.

Згідно акту звіряння взаємних розрахунків від 22.03.2023 за договором №1/104 від 18.08.2022 станом на 01.01.2023 заборгованість Управління освіти адміністрації Індустріального району Харківської міської ради перед ФОП Гук Микола Васильович складає 410703,16 грн.

Згідно акту звіряння взаємних розрахунків від 22.03.2023 за договором №1/15 від 18.08.2022 станом на 01.01.2023 заборгованість Управління освіти адміністрації Індустріального району Харківської міської ради перед ФОП Гук Микола Васильович складає 182677,89 грн.

Вище вказані довідки про вартість будівельних робіт та витрат, акти приймання виконаних будівельних робіт та акти звіряння взаємних розрахунків підписано між сторонами без будь-яких зауважень, підписи скріплено відтисками печаток.

Отже, матеріалами справи підтверджено належне виконання позивачем взятих на себе зобов`язань за договорами №1/104 від 18.08.2022 та №1/15 від 18.08.2022.

Верховний Суд у постанові від 10.09.2019 у справі №916/2403/18 виснував, що до дій, які свідчать про визнання боргу або іншого обов`язку, з урахуванням конкретних обставин справи, також можуть належати: визнання пред`явленої претензії; зміна договору, з якої вбачається, що боржник визнає існування боргу, а так само прохання боржника про таку зміну договору; письмове прохання відстрочити сплату боргу; підписання уповноваженою на це посадовою особою боржника разом з кредитором акта звіряння взаєморозрахунків, який підтверджує наявність заборгованості в сумі, щодо якої виник спір; письмове звернення боржника до кредитора щодо гарантування сплати суми боргу; часткова сплата боржником або з його згоди іншою особою основного боргу та/або сум санкцій.

Статтею 525 ЦК України та частини 7 статті 193 ГК України передбачено, що одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

Договір, відповідно до статті 629 ЦК України, є обов`язковим для виконання сторонами.

Відповідно до статті 530 ЦК України якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Згідно із частиною 1, 4 статті 251 ЦК України строком є певний період у часі, зі спливом якого пов`язана дія чи подія, яка має юридичне значення. Строк та термін можуть бути визначені актами цивільного законодавства, правочином або рішенням суду.

З наведених вище норм права слідує, що однією із основних умов виконання зобов`язання є строк (термін) його виконання. Дотримання строку виконання є одним із критеріїв належного виконання зобов`язання, оскільки прострочення є одним із проявів порушення зобов`язання. Строк (термін) виконання зобов`язання за загальним правилом, узгоджується сторонами в договорі.

Частиною 1 статті 854 ЦК України унормовано, що якщо договором підряду не передбачена попередня оплата виконаної роботи або окремих її етапів, замовник зобов`язаний сплатити підрядникові обумовлену ціну після остаточної здачі роботи за умови, що роботу виконано належним чином і в погоджений строк або, за згодою замовника, - достроково.

Пунктом 4.4. договору передбачено, що замовник здійснює оплату протягом 7 робочих днів з моменту підписання сторонами актів прийому-здачі виконаних робіт форми КБ-2в та довідок про вартість виконаних робіт і витрат форми Кб-3. При цьому замовник підписує КБ-2в і Кб-3 в 5-тиденний термін після надання їх йому підрядником. У разі виявлення невідповідності робіт, перерахованих в акті прийому-здачі виконаних робіт, фактично виконаним, замовник направляє свої зауваження підряднику протягом 3-х робочих днів.

Відповідно до пункту 4.7 договору у разі затримки бюджетного фінансування розрахунок за виконані роботи здійснюватиметься протягом 30-ти (тридцяти) календарних днів з дати отримання замовником бюджетного призначення та фінансування закупівлі на свій розрахунковий рахунок, але не пізніше 31.12.2022 року.

Відповідно до пункту 6.4. договору підрядник має право своєчасно та в повному обсязі отримувати плату за виконану роботу.

Натомість матеріали справи дають підстави дійти висновку, що відповідачем порушено умови спірних договорів в частині повної та своєчасної оплати вартості виконаних робіт відповідно до акту приймання виконаних будівельних робіт №1 (форма кб2в) за листопад 2022 від 02.12.2022 за договором №1/104кр від 18.08.2022 у розмірі 410703,16 грн. та відповідно до акту приймання виконаних будівельних робіт №1 (форма кб2в) за жовтень 2022 від 08.11.2022 за договором №1/15кр від 18.08.2022 у розмірі 182677,89 грн.

Враховуючи вищевказані обставини, відсутність у матеріалах справи доказів, які б спростовували наявність заборгованості відповідача перед позивачем, а також доказів, які б свідчили про здійснення остаточного розрахунку за виконані підрядні роботи, суд дійшов висновку, що позовна вимога про стягнення з відповідача основну заборгованість у розмірі 182677,89 грн. за договором №1/15кр від 18.08.2022 та стягнення основну заборгованість у розмірі 410703,16 грн. за договором №1/104кр від 18.08.2022 є правомірною, обґрунтованою, підтвердженою матеріалами справи, не спростованою відповідачем, а тому підлягає задоволенню.

Щодо позовних вимог про стягнення 3% річних у розмірі 7411,93 грн., інфляційні втрати у розмірі 11599,60 грн. за договором №1/15кр від 18.08.2022 та 3% річних у розмірі 16663,78 грн., інфляційні втрати у розмірі 26078,64 грн. за договором №1/104кр від 18.08.2022, суд зазначає наступне.

Статтями 610, 611, 612 ЦК України передбачено, що невиконання зобов`язання є порушенням зобов`язання, що зумовлює застосування до боржника наслідків, установлених договором або законом.

Приписами статті 625 ЦК України визначені загальні правила відповідальності за порушення будь-якого грошового зобов`язання незалежно від підстав його виникнення (договір чи делікт). Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом (частина 2 статті 626 ЦК України).

Разом з тим, передбачене законом право кредитора вимагати сплати боргу з урахуванням інфляційних витрат на суму боргу та процентів річних виступає способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у відшкодуванні матеріальних втрат (збитків) кредитора від знецінення грошових коштів внаслідок інфляційних процесів та отримання компенсації (плати) від боржника за користування утримуваними ним грошовими коштами, належними до сплати кредиторові, а тому ці кошти нараховуються незалежно від вини боржника та незалежно від сплати ним неустойки за порушення виконання зобов`язання.

Отже, в даному випадку, за порушення виконання грошового зобов`язання на відповідача покладається відповідальність відповідно до статті 625 ЦК України, яка полягає у приєднанні до невиконаного обов`язку, нового додаткового обов`язку у вигляді відшкодування матеріальних втрат позивача від знецінення грошових коштів внаслідок інфляційних процесів за весь час прострочення, а також сплати трьох процентів річних від простроченої суми.

Вимагати сплати суми боргу з врахуванням індексу інфляції, а також % річних є правом кредитора, яким останній наділений в силу нормативного закріплення зазначених способів захисту майнового права та інтересу (постанова Верховного Суду від 05.07.2019 у справі №905/600/18).

Окрім того, судом взято до уваги правову позицію, що викладена у постанові Верховного Суду від 14.01.2020 у справі №924/532/19, відповідно до якої розмір боргу з урахуванням індексу інфляції визначається виходячи з суми боргу, що існувала на останній день місяця, в якому платіж мав бути здійснений, помноженої на індекс інфляції, визначений Державною службою статистики України, за період прострочення починаючи з місяця, наступного за місяцем, у якому мав бути здійснений платіж, і за будь-який місяць (місяці), у якому (яких) мала місце інфляція.

Перевіривши правомірність та правильність здійсненого детального розрахунку 3% річних у розмірі 7411,93 грн., інфляційні втрати у розмірі 11599,60 грн. за договором №1/15кр від 18.08.2022 та 3% річних у розмірі 16663,78 грн., інфляційні втрати у розмірі 26078,64 грн. за договором №1/104кр від 18.08.2022, суд зазначає, що дані нарахування відповідають умовам договору, вимогам законодавства, розрахунок з огляду на прострочення сплати основної заборгованості виконано арифметично вірно, з урахуванням чого, позовна вимога про стягнення зазначених сум 3% річних та інфляційних втрат є обґрунтованою та підлягає задоволенню.

Щодо позовних вимог про стягнення пені у розмірі 45294,11 грн. за договором №1/15кр від 18.08.2022 та пені у розмірі 101831,88 грн. за договором №1/104кр від 18.08.2022, суд зазначає наступне.

Відповідно до частини 1 статті 546 ЦК України виконання зобов`язання може забезпечуватися неустойкою, порукою, гарантією, заставою, притриманням, завдатком, правом довірчої власності. Виконання зобов`язання (основного зобов`язання) забезпечується, якщо це встановлено договором або законом (частина 1 статті 548 ЦК України).

За порушення у сфері господарювання учасники господарських відносин несуть господарсько-правову відповідальність шляхом застосування до правопорушників господарських санкцій на підставах і в порядку, передбачених Господарським кодексом України, іншими законами та договором (частина 2 статті 193, частина 1 статті 216 та частина 1 статті 218 ГК України).

Одним із видів господарських санкцій згідно з частиною 2 статті 217 ГК України є штрафні санкції, до яких віднесено штраф та пеню (частина 1 статті 230 ГК України).

За приписами статті 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання.

Розмір штрафних санкцій відповідно до частини 4 статті 231 ГК України встановлюється законом, а в разі, якщо розмір штрафних санкцій законом не визначено, санкції застосовуються в передбаченому договором розмірі. При цьому, розмір санкцій може бути встановлено договором у відсотковому відношенні до суми невиконаної частини зобов`язання або в певній, визначеній грошовій сумі, або у відсотковому відношенні до суми зобов`язання незалежно від ступеня його виконання, або у кратному розмірі до вартості товарів (робіт, послуг).

Такий вид забезпечення виконання зобов`язання як пеня та її розмір встановлено частиною третьою статті 549 ЦК України, частиною 6 статті 231 ГК України, статтями 1, 3 Закону України "Про відповідальність за несвоєчасне виконання грошових зобов`язань" та частиною 6 статті 232 ГК України.

Статтями 1, 3 Закону України "Про відповідальність за несвоєчасне виконання грошових зобов`язань" передбачено, що платники грошових коштів сплачують на користь одержувачів цих коштів за прострочку платежу пеню в розмірі, що встановлюється за згодою сторін; розмір пені, передбачений статтею 1 цього Закону, обчислюється від суми простроченого платежу та не може перевищувати подвійної облікової ставки Національного банку України, що діяла у період, за який сплачується пеня.

Пунктом 7.4. договору передбачено, що у разі порушення строків виконання своїх зобов`язань за договором винна сторона сплачує пеню у розмірі подвійної облікової ставки НБУ, що діяла на момент прострочення.

Перевіривши правомірність та правильність здійсненого позивачем детального нарахування пені у розмірі 45294,11 грн. за договором №1/15кр від 18.08.2022 та пені у розмірі 101831,88 грн. за договором №1/104кр від 18.08.2022, суд зазначає, що дані нарахування також не суперечить вимогам чинного законодавства, умовам договору, розрахунок виконано арифметично вірно, у зв`язку з чим позовна вимога про стягнення пені у заявленому розмірі визнається судом обґрунтованою та підлягає задоволенню.

Варто відмітити, що обов`язок із доказування слід розуміти як закріплену в процесуальному та матеріальному законодавстві міру належної поведінки особи, що бере участь у судовому процесі, із збирання та надання доказів для підтвердження свого суб`єктивного права.

Відповідно до статті 73 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Згідно із статтею 77 ГПК України допустимість доказів полягає у тому, що обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Докази, одержані з порушенням закону, судом не приймаються.

Відповідно до статті 79 ГПК України наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Вказані вище норми процесуального закону спрямовані на реалізацію статті 13 ГПК України. Згідно з положеннями цієї статті судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Натомість відповідачем всупереч наведених вище норм процесуального закону не надано суду жодних доказів, які б спростовували правомірність та обґрунтованість позовних вимог та вказували б на відсутність перед позивачем підтвердженої матеріалами справи заборгованості та необхідність її сплати.

З урахуванням наведеного, оцінивши подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному, всебічному і об`єктивному розгляді усіх обставин справи в їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог і заперечень, суд дійшов висновку, що позовна заява підлягає задоволенню.

Здійснюючи розподіл судових витрат за наслідками розгляду справи, враховуючи вимоги статті 129 ГПК України, а також висновки суду про задоволення позову, судові витрати зі сплати судового збору покладаються на відповідача.

На підставі викладеного, керуючись статтями 124, 129-1 Конституції України, статтями 4, 12, 20, 73, 74, 76-79, 86, 129, 231, 236-238 Господарського процесуального кодексу України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити.

Стягнути з Управління освіти адміністрації Індустріального району Харківської міської ради (61007, м. Харків, вул. Біблика, буд. 26, ) на користь фізичної особи-підприємця Гук Миколи Васильовича ( АДРЕСА_1 , рнокпп НОМЕР_1 ) основну заборгованість у розмірі 182677,89 грн., пеню у розмірі 45294,11 грн., 3% річних у розмірі 7411,93 грн., інфляційні втрати у розмірі 11599,60 грн. за договором №1/15кр від 18.08.2022, основну заборгованість у розмірі 410703,16 грн., пеню у розмірі 101831,88 грн., 3% річних у розмірі 16663,78 грн., інфляційні втрати у розмірі 26078,64 грн. за договором №1/104кр від 18.08.2022, а також витрати зі сплати судового збору у розмірі 12033,91 грн.

Видати наказ після набрання рішенням законної сили.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення Господарського суду Харківської області може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги в порядку, встановленому ст. 254, 256-259 ГПК України.

Повне рішення складено "15" липня 2024 р.

Суддя Г.І. Сальнікова