ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД МИКОЛАЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
======================================================================
УХВАЛА

15 липня 2024 року Справа № 915/823/24

м.Миколаїв

Суддя Господарського суду Миколаївської області Мавродієва М.В.,

розглянувши матеріали

за позовом: Департаменту соціального захисту населення Миколаївської обласної державної адміністрації,

до відповідача-1: Баштанського психоневрологічного інтернату,

відповідача-2: Товариства з обмеженою відповідальністю «Майстер Буд-Монтаж»,

про: визнання додаткової угоди до договору недійсною,-

в с т а н о в и в:

Департамент соціального захисту населення Миколаївської обласної державної адміністрації звернувся до Господарського суду Миколаївської області з позовною заявою №944/08 від 04.07.2024 (вх.№8313/24 від 10.07.2024) до Баштанського психоневрологічного інтернату та Товариства з обмеженою відповідальністю «Майстер Буд-Монтаж», в якій просить суд визнати недійсною додаткову угоду №3 від 27.12.2023 до договору №115 від 02.11.2023, укладену між Баштанським психоневрологічним інтернатом та Товариством з обмеженою відповідальністю «Майстер Буд-Монтаж».

В такій позовній заяві позивач також просить суд звільнити його від сплати судового збору.

Дослідивши матеріали позовної заяви та додані до неї документи, суд дійшов висновку про залишення позовної заяви без руху, виходячи з наступного.

18.10.2023 набрав чинності Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами» № 3200-IX від 29.06.2023, яким, зокрема, внесено зміни до Господарського процесуального кодексу України.

За приписами ч.ч.1, 2 ст.6 ГПК України, у господарських судах функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система.

Позовні та інші заяви, скарги та інші передбачені законом процесуальні документи, що подаються до господарського суду і можуть бути предметом судового розгляду, в порядку їх надходження підлягають обов`язковій реєстрації в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в день надходження документів.

Відповідно до абз.2) ч. 5 ст. 6 ГПК України, електронний кабінет - це персональний кабінет (веб-сервіс чи інший користувацький інтерфейс) у підсистемі (модулі) Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, за допомогою якого особі, яка пройшла електронну ідентифікацію, надається доступ до інформації та сервісів Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремих підсистем (модулів), у тому числі можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, а також між учасниками судового процесу. Електронна ідентифікація особи здійснюється з використанням кваліфікованого електронного підпису чи інших засобів електронної ідентифікації, які дають змогу однозначно встановити особу.

За приписами абзаців 1, 2 ч.6 ст.6 ГПК України, адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Позивачем по даній справі є юридична особа - Департамент соціального захисту населення Миколаївської обласної державної адміністрації (ідент.код 03194683), яка відповідно до вимог абз.1) ч. 6 ст. 6 ГПК України зобов`язана зареєструвати електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі.

Всупереч вищевикладеному позивачем не зареєстровано електронний кабінет у Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі.

Тобто, позивачу слід зареєструвати електронний кабінет у Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі.

До того ж, згідно до п.2) ч.3 ст. 162 ГПК України, позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта (для фізичних осіб - громадян України), якщо такі відомості відомі позивачу, вказівку на статус фізичної особи - підприємця (для фізичних осіб - підприємців), відомі номери засобів зв`язку та адресу електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Всупереч викладеному, позивачем в позовній заяві не зазначено власного ідентифікаційного коду та правильного найменування відповідно до відомостей, які містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, не зазначено ідентифікаційного коду відповідача - Баштанського психоневрологічного інтернату, не зазначено про наявність чи відсутність електронних кабінетів учасників справи.

Крім того, відповідно до п.п.8), 10) ч.3 ст.162 ГПК України, позовна заява повинна містити перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Всупереч викладеному, позивачем не зазначено щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; позивачем не зазначено підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Також, згідно ч.4 ст.164 ГПК України, до заяви про визнання акта чи договору недійсним додається також копія (або оригінал) оспорюваного акта чи договору або засвідчений витяг з нього, а у разі відсутності акта чи договору у позивача - клопотання про його витребування.

Всупереч викладеному позивачем не додано до позовної заяви ані копії, ані оригіналу оспорюваної додаткової угоди №3 від 27.12.2023 до договору №115 від 27.12.2023 та такого договору, не додано клопотання про їх витребування, не зазначено про неможливість їх надання.

До того ж, відповідно до п.1) ч.1 ст.164 ГПК України, до позовної заяви додаються документи, які підтверджують направлення іншим учасникам справи копій позовної заяви і доданих до неї документів з урахуванням положень статті 42 цього Кодексу.

Згідно ч.1 ст.172 ГПК України, позивач, особа, яка звертається з позовом в інтересах іншої особи, зобов`язані до подання позовної заяви надіслати учасникам справи її копію та копії доданих до неї документів листом з описом вкладення. Таке надсилання може здійснюватися в електронній формі через електронний кабінет з урахуванням положень статті 42 цього Кодексу.

Всупереч викладеному позивачем не подано доказів надіслання копії позовної заяви з додатками на адресу відповідачів.

Крім того, згідно п.2) ч.1 ст.164 ГПК України, до позовної заяви додаються документи, які підтверджують, зокрема, сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч.4 ст.162 ГПК України, якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору.

Згідно ч.1 ст.3 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством, справляється судовий збір.

Відповідно до ст.4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана юридичною особою або фізичною особою - підприємцем встановлено ставку судового збору в розмірі - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно ст.7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік», з 1 січня 2024 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 3028 грн.

Відповідно до ч.3 ст.4 Закону України «Про судовий збір», при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Суд зазначає, що за умови, що позовну вимогу заявлено про визнання правочину недійсним без застосування наслідків такої недійсності, судовий збір сплачується як з немайнового спору. За позовною вимогою про застосування наслідків недійсності правочину судовий збір сплачується залежно від вартості майна (суми коштів), стосовно якого (якої) заявлено вимогу. У випадку об`єднання відповідних вимог судовий збір підлягає сплаті з вимог як немайнового, так і майнового характеру (така правова позиція узгоджується з висновками, викладеними у постанові Верховного Суду від 09.04.2019 у справі №916/368/18, ухвалі КГС ВС від 12.04.2022 у справі №Б-39/159-10).

Позивачем не подано суду доказів сплати судового збору, натомість, у пункті 3 прохальної частини позовної заяви позивачем заявлено клопотання про звільнення його від сплати судового збору.

Водночас, позивачем не зазначено підстав для його звільнення від сплати судового збору. Відтак, в суду відсутні правові підстави для розгляду питання звільнення позивача від сплати судового збору.

При зверненні до суду з позовною заявою позивачем заявлено позовну вимогу немайнового характеру про визнання недійсною додаткової угоди до договору.

Враховуючи вищевикладене, позивачу слід подати суду докази сплати судового збору у порядку та розмірі, встановленому Закон України «Про судовий збір», а саме у розмірі 3028 грн.

За приписами абзаців 1, 2 ч.1 ст.174 ГПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху також у разі, якщо позовну заяву подано особою, яка відповідно до частини шостої статті 6 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його.

Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави, визначеної абзацом другим частини першої цієї статті, суд у такій ухвалі зазначає про обов`язок такої особи зареєструвати електронний кабінет відповідно до статті 6 цього Кодексу.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що позивачем при поданні позову не дотримано вимог ст.ст.162, 164, 172 ГПК України, що відповідно до вимог ч.1 ст.174 ГПК України є підставою для залишення позовної заяви без руху з наданням строку для усунення вказаних недоліків.

Керуючись ст.ст.174, 234, 235 ГПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву Департаменту соціального захисту населення Миколаївської обласної державної адміністрації №944/08 від 04.07.2024 (вх.№8313/24 від 10.07.2024), - залишити без руху.

2. Позивачу усунути встановлені при поданні позовної заяви недоліки не пізніше 10 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

3. Роз`яснити позивачу, що при невиконанні вимог даної ухвали, позовна заява вважається неподаною та повертається заявнику.

4. Копію ухвали направити позивачу.

Ухвала суду, у відповідності до ч.2 ст.235 ГПК України, набирає законної сили з моменту її підписання суддею. Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя М.В.Мавродієва