ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД РІВНЕНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"03" липня 2024 р. Справа № 918/574/22

Господарський суд Рівненської області у складі: суддя Романюк Р.В.,

за участю секретаря судового засідання Шандалюк А.А.,

розглянувши за правилами загального позовного провадження справу

за позовом виконувача обов`язків керівника Рівненської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Рівненської обласної ради

до Товариства з обмеженою відповідальністю "РІВНЕГАЗ ЗБУТ"

до Комунального закладу "Рівненський психоневрологічний інтернат" Рівненської обласної ради

про визнання недійсними додаткових угод та стягнення коштів

За участю представників сторін:

від позивача (Рівненської обласної ради): не з`явився;

від відповідача (ТОВ "РІВНЕГАЗ ЗБУТ"): не з`явився;

від відповідача (КНП "Рівненський психоневрологічний інтернат"): не з`явився;

прокурор: Немкович І.І.

ВСТАНОВИВ:

Виконувач обов`язків керівника Рівненської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Рівненської обласної ради (далі Позивач) звернувся до Господарського суду Рівненської області з позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю "РІВНЕГАЗ ЗБУТ" (далі - Відповідач 1) та Комунального закладу "Рівненський психоневрологічний інтернат" Рівненської обласної ради (далі - Відповідач 2) в якій просить: визнати недійсною Додаткову угоду № 1 від 03.05.2021 року до Договору від 11.01.2021 р. № 41АВ337-163-21, укладеного між ТОВ "РІВНЕГАЗ ЗБУТ" та КЗ "Рівненський психоневрологічний інтернат" Рівненської обласної ради; визнати недійсною Додаткову угоду № 2 від 04.06.2021 р. до Договору від 11.01.2021 р. № 41АВ337-163-21, укладеного між ТОВ "РІВНЕГАЗ ЗБУТ" та КЗ "Рівненський психоневрологічний інтернат" Рівненської обласної ради; визнати недійсною Додаткову угоду № 3 від 04.06.2021 р. до Договору від 11.01.2021 р. № 41АВ337-163-21, укладеного між ТОВ "РІВНЕГАЗ ЗБУТ" та КЗ "Рівненський психоневрологічний інтернат" Рівненської обласної ради; визнати недійсною Додаткову угоду № 2 від 05.07.2021 р. до Договору від 11.01.2021 р. № 41АВ337-163-21, укладеного між ТОВ "РІВНЕГАЗ ЗБУТ" та КЗ "Рівненський психоневрологічний інтернат" Рівненської обласної ради; визнати недійсною Додаткову угоду № 3 від 05.07.2021 р. до Договору від 11.01.2021 р. № 41АВ337-163-21, укладеного між ТОВ "РІВНЕГАЗ ЗБУТ" та КЗ "Рівненський психоневрологічний інтернат" Рівненської обласної ради; визнати недійсною Додаткову угоду № 4 від 05.07.2021 р. до Договору від 11.01.2021 р. № 41АВ337-163-21, укладеного між ТОВ "РІВНЕГАЗ ЗБУТ" та КЗ "Рівненський психоневрологічний інтернат" Рівненської обласної ради; визнати недійсною Додаткову угоду № 5 від 26.08.2021 р. до Договору від 11.01.2021 р. № 41АВ337-163-21, укладеного між ТОВ "РІВНЕГАЗ ЗБУТ" та КЗ "Рівненський психоневрологічний інтернат" Рівненської обласної ради; визнати недійсною Додаткову угоду № 6 від 26.08.2021 р. до Договору від 11.01.2021 р. № 41АВ337-163-21, укладеного між ТОВ "РІВНЕГАЗ ЗБУТ" та КЗ "Рівненський психоневрологічний інтернат" Рівненської обласної ради; визнати недійсною Додаткову угоду № 7 від 26.08.2021 р. до Договору від 11.01.2021 р. № 41АВ337-163-21, укладеного між ТОВ "РІВНЕГАЗ ЗБУТ" та КЗ "Рівненський психоневрологічний інтернат" Рівненської обласної ради; визнати недійсною Додаткову угоду № 8 від 30.09.2021 р. до Договору від 11.01.2021 р. № 41АВ337-163-21, укладеного між ТОВ "РІВНЕГАЗ ЗБУТ" та КЗ "Рівненський психоневрологічний інтернат" Рівненської обласної ради; визнати недійсною Додаткову угоду № 8 від 30.09.2021 р. до Договору від 11.01.2021 р. № 41АВ337-163-21, укладеного між ТОВ "РІВНЕГАЗ ЗБУТ" та КЗ "Рівненський психоневрологічний інтернат" Рівненської обласної ради; визнати недійсною Додаткову угоду № 9 від 30.09.2021 р. до Договору від 11.01.2021 р. № 41АВ337-163-21, укладеного між ТОВ "РІВНЕГАЗ ЗБУТ" та КЗ "Рівненський психоневрологічний інтернат" Рівненської обласної ради; визнати недійсною Додаткову угоду № 10 від 30.09.2021 р. до Договору від 11.01.2021 р. № 41АВ337-163-21, укладеного між ТОВ "РІВНЕГАЗ ЗБУТ" та КЗ "Рівненський психоневрологічний інтернат" Рівненської обласної ради; визнати недійсною Додаткову угоду № 11 від 18.10.2021 р. до Договору від 11.01.2021 р. № 41АВ337-163-21, укладеного між ТОВ "РІВНЕГАЗ ЗБУТ" та КЗ "Рівненський психоневрологічний інтернат" Рівненської обласної ради; визнати недійсною Додаткову угоду № 12 від 18.10.2021 р. до Договору від 11.01.2021 р. № 41АВ337-163-21, укладеного між ТОВ "РІВНЕГАЗ ЗБУТ" та КЗ "Рівненський психоневрологічний інтернат" Рівненської обласної ради; визнати недійсною Додаткову угоду № 13 від 18.10.2021 р. до Договору від 11.01.2021 р. № 41АВ337-163-21, укладеного між ТОВ "РІВНЕГАЗ ЗБУТ" та КЗ "Рівненський психоневрологічний інтернат" Рівненської обласної ради; стягнути з ТОВ "РІВНЕГАЗ ЗБУТ" на користь Рівненської обласної ради в дохід місцевого бюджету кошти у розмірі 137 383,11 грн.

Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача.

В обґрунтування позовних вимог прокурор посилається на те, що за результатами опрацювання системи публічних закупівель "Прозорро" встановлено, що КЗ "Рівненський психоневрологічний інтернат" Рівненської обласної ради проведено відкриті торги UA-2020-12-03-001361-с на предмет закупівлі "ДК 021:2015:09120000-6-Газове паливо". За результатами відкритих торгів з ТОВ "Рівнегаз збут" укладено Договір на постачання природного газу № 41АВ337-163-21 від 11.01.2021 р., з річним плановим обсягом постачання газу 55,49 тис. куб. м. на заагальну суму договору 479 982,640 грн з ПДВ. Згідно п. 3.2. Договору, ціна за 1 тис. куб. м. газу становить 8 649,89 грн, з урахуванням компенсації вартості послуги доступу до потужності та ПДВ.

Прокурор зазначає, що в подальшому між сторонами підписано ряд додаткових угод, якими збільшено ціну за одиницю природного газу (за 1 тис. куб. м.), а саме: додатковою угодою № 1 від 03.05.2021 р. збільшено ціну за одиницю до 10 963,90 грн з ПДВ; додатковою угодою № 2 від 04.06.2021 р. збільшено ціну за одиницю до 11 950,65 грн з ПДВ; додатковою угодою № 3 від 04.06.2021 р. збільшено ціну за одиницю до 12 773,89 грн з ПДВ; додатковою угодою № 2 від 05.07.2021 р. збільшено ціну за одиницю до 14 038,50 грн з ПДВ; додатковою угодою № 3 від 05.07.2021 р. збільшено ціну за одиницю до 15 428,30 грн з ПДВ; додатковою угодою № 4 від 05.07.2021 р. збільшено ціну за одиницю до 15 673,89 грн з ПДВ; додатковою угодою № 5 від 26.08.2021 р. збільшено ціну за одиницю до 17 225,60 грн з ПДВ; додатковою угодою № 6 від 26.08.2021 р. збільшено ціну за одиницю до 18 930,90 грн з ПДВ; додатковою угодою № 7 від 26.08.2021 р. збільшено ціну за одиницю до 19 900,00 грн з ПДВ; додатковою угодою № 8 від 30.09.2021 р. збільшено ціну за одиницю до 21 882,04 грн з ПДВ; додатковою угодою № 8 від 30.09.2021 р. збільшено ціну за одиницю до 24 068,05 грн з ПДВ; додатковою угодою № 9 від 30.09.2021 р. збільшено ціну за одиницю до 26 472,44 грн з ПДВ; додатковою угодою № 10 від 30.09.2021 р. збільшено ціну за одиницю до 29 117,03 грн з ПДВ; додатковою угодою № 11 від 18.10.2021 р. збільшено ціну за одиницю до 32 008,35 грн з ПДВ; додатковою угодою № 12 від 18.10.2021 р. збільшено ціну за одиницю до 34 687,44 грн з ПДВ; додатковою угодою № 13 від 18.10.2021 р. збільшено ціну за одиницю до 37 673,89 грн з ПДВ. Відтак, за період дії договору шляхом укладення додаткових угод № 1 - № 13 вносилися зміни та збільшено ціну за одиницю природного газу (за 1 тис. куб. м.) з 8 649,89 грн з ПДВ до 37 673,89 грн з ПДВ, тобто на 335,54 % більше від визначеної договором ціни.

Прокурор вказує, що згідно актів приймання-передачі ТОВ "Рівнегаз збут" поставлено природний газ загальним обсягом 37 321,996 м3 на загальну суму 460 214,26 грн, які відповідно до платіжних доручень сплачені КЗ "Рівненський психоневрологічний інтернат" Рівненської обласної ради. При цьому, КЗ "Рівненський психоневрологічний інтернат" повинен був сплатити за поставлений природний газ загальним обсягом 37 321,996 м3 за тарифом, визначеним у Договорі, кошти у розмірі 322 831,15 грн. Отже, внаслідок неправомірного збільшення ціни на газове паливо шляхом укладання спірних додаткових угод мала місце переплата коштів у розмірі 137 383,11 грн (460 214,26 322 831,15 = 137 383,11).

За твердженням прокуратури, додаткові угоди укладені в порушення вимог ст. 41 Закону України "Про публічні закупівлі", що є підставою для визнання останніх недійсними, а надмірно сплачені кошти підлягають стягненню з ТОВ "Рівнегаз збут" на користь Рівненської обласної ради. Обов`язок з повернення грошової суми, сплаченої за кількість товару, який не був поставлений покупцеві, врегульований нормами Глави 54 ЦК. Відповідно, безпідставно отримані ТОВ "Рівнегаз збут" кошти у сумі 137 383,11 грн в результаті укладення додаткових угод, мають бути стягнуті на користь Рівненської обласної ради в дохід місцевого бюджету.

29.08.2022 року до суду від позивача Рівненської обласної ради надійшли письмові пояснення відповідно до яких вважає, що судом має бути розглянуто питання щодо правильності визначення виконувачем обов`язків керівника Рівненської окружної прокуратури компетентного органу, в інтересах якого було пред`явлено вказаний позов. У вказаних поясненнях, обласна рада зазначає про те, що прокурором помилково визначено Рівненську обласну раду компетентним органом, який в спірних правовідносинах уповноважений державою здійснювати відповідні функції, оскільки, обласна рада не є органом, що здійснює державний фінансовий контроль, контроль у сфері публічних закупівель, не є головним розпорядником бюджетних коштів комунального закладу "Рівненський психоневрологічний інтернат" Рівненської обласної ради, а також не є стороною згаданого договору. При цьому, обласна рада вказує, що комунальний заклад "Рівненський психоневрологічний інтернат" Рівненської обласної ради є об`єктом спільної власності територіальних громад сіл, селищ, міст Рівненської області та утримується за рахунок коштів обласного бюджету, рішення у цій справі може вплинути на права, обов`язки та інтереси Рівненської обласної ради, тому вважає, що обласна рада у даній справі може виступити в статусі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача.

06.09.2022 року від представника відповідача 1 надійшов відзив на позовну заяву в якій просить суд відмовити у задоволенні позову, оскільки прокурором не доведено належними та допустимими доказами перевищення ціни на природний газ щоразу більше ніж на 10 %. При цьому відповідач 1 посилається на те, що в матеріалах справи відсутні будь які докази звернення прокуратури до уповноваженого органу у сфері закупівель, який здійснює державний фінансовий контроль, а саме до органу Державної аудиторської служби. Прокурор не довів бездіяльність саме компетентного органу, оскільки відповідно до ЗУ "Про публічні закупівлі" ні Рівненська обласна рада, ні КЗ "Рівненський психоневрологічний інтернат" Рівненської обласної ради не є уповноваженими органами у сфері публічних закупівель.

Відповідач 1 вказує, що позов прокурора є безпідставним, без врахування обставин за яких існували договірні відносини між сторонами, ціна природного газу змінювалася відповідно до укладених додаткових угод та збільшувалася щоразу не більше ніж на 10 % як це і передбачено вимогами ст. 41 ЗУ "Про публічні закупівлі" та пунктом 3.3. Договору на постачання природного газу № 41АВ337-163-21 від 11.01.2021 р. Підставою для збільшення ціни стали довідки Рівненської торгово-промислової палати, відповідно до яких відсоток збільшення ціни природного газу в чотири рази перевищив погоджену сторонами вартість газу на момент укладення договору.

15.09.2022 року до господарського суду від виконувача обов`язків керівника Рівненської окружної прокуратури надійшла відповідь на відзив в якій просить позовні вимоги прокуратури задовольнити у повному обсязі посилаючись на те, що предметом позову є визнання недійсними додаткових угод та стягнення коштів за постачання газу, стороною яких є КЗ "Рівненський психоневрологічний інтернат" Рівненської обласної ради. Рівненська обласна рада є власником та управителем майна закладу, а також, як зазначено в поясненнях обласної ради, може здійснювати власний контроль фінансово господарської діяльності закладу. Органом управління закладу є Рівненська обласна рада. Відповідно до статуту за своїм правовим статусом лікувальний заклад є комунальним закладом, бюджетною установою та фінансується з обласного бюджету.

На думку прокуратури, аргументи відповідача, що Держаудитслужба є належним органом, уповноваженим державою здійснювати відповідні функції щодо реалізації державної політики у сфері закупівель у цій справі є необґрунтованим, оскільки, Держаудитслужба набуває статусу позивача внаслідок звернення до суду з метою усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів.

За твердженням прокурора, постачальник ТОВ "Рівнегаз збут" не надав належних доказів на підтвердження обставин коливання цін на природний газ. Неналежне обґрунтування постачальником ТОВ "Рівнегаз збут" збільшення ціни за одиницю товару суперечить вимогам ст. 41 ЗУ "Про публічні закупівлі". Таким чином, збільшення оспорюваними додатковими угодами ціни за одиницю товару природного газу на 335,54 % від визначеної договором ціни, свідчить про порушення умов п. п. 3.3, 9.2. Договору та вимог п. 2 ч. 5 ст. 41 ЗУ "Про публічні закупівлі".

Прокурор вважає, що довідки торгово-промислової палати, надані ТОВ "Рівнегаз збут" не є належними доказами на підтвердження обставин коливання цін на природний газ у підписання додаткових угод, оскільки вони за своїм змістом та суттю є лише документами фактографічно інформаційного характеру та фактично дублюють дані з веб - сайту ТБ "Українська енергетична біржа", а не з офіційних ресурсів органів, уповноважених на здійснення аналізу ринку купівлі продажу природного газу.

20.09.2022 року до господарського суду від виконувача обов`язків керівника Рівненської окружної прокуратури надійшла відповідь на письмові пояснення Рівненської обласної ради відповідно до якої вважає, що в даному випадку прокурором дотримано норми законодавства щодо представництва інтересів держави в суді, посилаючись на те, що стороною договору є КЗ "Рівненський психоневрологічний інтернат" Рівненської обласної ради, який є одержувачем бюджетних коштів, закупівля продукції здійснювалася за бюджетні кошти, тому порядок її проведення встановлюється та регулюється вимогами законодавства в сфері публічних закупівель. Рівненська обласна рада є належним позивачем, у зв`язку з тим, що остання є власником та управителем майна закладу, а також, як зазначено в поясненнях обласної ради, може здійснювати власний контроль фінансово господарської діяльності закладу. В даному випадку порушено інтереси держави в сфері використання бюджетних коштів, а належними суб`єктами захист вказаних інтересів не здійснено, у прокурора виникло право представництва інтересів держави шляхом пред`явлення зазначеного позову. Щодо тверджень, що належним позивачем мають бути органи Держаудитслужби та Департамент соціальної політики Рівненської обласної державної адміністрації, то, оскільки моніторинг даної закупівлі не проводився у з в`язку з чим відсутні підстави для визначення Держаудитслужби позивачем у справі.

29.09.2022 року до суду від відповідача 1 надійшли заперечення на відповідь на відзив в яких зазначає, що вимоги прокурора про стягнення грошових коштів є безпідставними та необґрунтованими, тому не підлягають задоволенню.

У вказаних запереченнях відповідач вказує про те, що враховуючи специфіку ринку природного газу та його особливості, закон не встановлює обмеження щодо строків зміни не частіше ніж один раз на 90 днів. Тобто, підвищення цін на природний газ може здійснюватися пропорційно збільшенню ціни на ринку, так часто, як це потрібно, але не більше ніж до 10 % щоразу.

На думку відповідача, прокуратурою безпідставно вказано орган місцевого самоврядування Рівненську обласну раду як позивача у даній справі. Між ТОВ "Рівнегаз збут" та Рівненською обласною радою немає жодних договірних відносин, рада не є стороною спірних додаткових угод до договору, права її товариство не порушувало, прокурором не надано доказів про наділення Рівненської обласної ради окремими повноваженнями органу виконавчої влади у відносинах з КЗ "Рівненський психоневрологічний інтернат" Рівненської обласної ради, прокурор не довів використання коштів саме державного бюджету, відповідно, ТОВ "Рівнегаз збут" вважає, що прокурор звернувся в інтересах неналежного позивач та просить відмовити в задоволенні позову в інтересах держави в особі Рівненської обласної ради.

Відповідач 1 вказує про відсутність належних доказів (первинних документів), які б підтверджували перерахування відповідачу грошових коштів за договором саме з державного бюджету.

За твердженням відповідача 1, КЗ "Рівненський психоневрологічний інтернат" Рівненської обласної ради не має статусу суб`єкта владних повноважень, в особі якого прокурор може звертатися з позовом в інтересах держави. В матеріалах справи відсутні будь які докази звернення прокуратури до уповноваженого органу у сфері закупівель, який здійснює державний фінансовий контроль, а саме до органу Державної аудиторської служби.

Відповідач 1 зазначає, що зміна ціни не призвела до збільшення суми, визначеної в договорі (479 982,40 грн), відтак, укладення спірних додаткових угод відбулося у відповідності до вимог діючого законодавства та умов договору.

Прийняті у справі судові рішення та інші процесуальні дії.

Ухвалою Господарського суду Рівненської області від 10.08.2022 року прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі, постановлено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на "07" вересня 2022 р.

Ухвалою Господарського суду Рівненської області від 07.09.2022 року оголошено перерву у підготовчому засіданні до "20" вересня 2022 р.

Ухвалою Господарського суду Рівненської області від 20.09.2022 року позовну заяву Виконувача обов`язків керівника Рівненської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Рівненської обласної ради та Комунального закладу "Рівненський психоневрологічний інтернат" Рівненської обласної ради до Товариства з обмеженою відповідальністю "РІВНЕГАЗ ЗБУТ" про визнання недійсними додаткових угод та стягнення коштів, залишено без руху. Надано Виконувачу обов`язків керівника Рівненської окружної прокуратури 10-денний строк з дня отримання даної ухвали усунути недоліки позовної заяви зазначивши в позовній заяві в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора з зазначенням органу, уповноваженого державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Ухвалою Господарського суду Рівненської області від 05.10.2022 року продовжено розгляд справи № 918/574/22, продовжено строк підготовчого провадження на 30 днів - до 08.11.2022 року та призначено підготовче засідання на "12" жовтня 2022 р.

Ухвалою Господарського суду Рівненської області від 12.10.2022 року зупинено провадження у справі № 918/574/22 за позовом виконувача обов`язків керівника Рівненської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Рівненської обласної ради та Комунального закладу "Рівненський психоневрологічний інтернат" Рівненської обласної ради до Товариства з обмеженою відповідальністю "РІВНЕГАЗ ЗБУТ" про визнання недійсними додаткових угод та стягнення коштів, до прийняття рішення об`єднаною палатою Касаційного господарського суду у складі Верховного суду у справі № 914/2656/21, та зобов`язано учасників справи повідомити суд про результати розгляду об`єднаною палатою Касаційного господарського суду у складі Верховного суду справи № 914/2656/21.

Ухвалою Господарського суду Рівненської області від 25.03.2024 року поновлено провадження у справі № 918/574/22 та підготовче засідання призначено на "10" квітня 2024 р.

Ухвалою Господарського суду Рівненської області від 10.04.2024 року відкладено підготовче засідання на "24" квітня 2024 р.

Ухвалою Господарського суду Рівненської області від 24.04.2024 року відкладено підготовче засідання на "14" травня 2024 р.

Ухвалою Господарського суду Рівненської області від 14.05.2024 року заяву Рівненської окружної прокуратури про залишення позову в інтересах держави в особі Комунального закладу "Рівненський психоневрологічний інтернат" Рівненської обласної ради без розгляду - задоволено, постановлено позовну заяву керівника Рівненської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Комунального закладу "Рівненський психоневрологічний інтернат" Рівненської обласної ради - залишити без розгляду.

Ухвалою Господарського суду Рівненської області від 14.05.2024 року клопотання Рівненської окружної прокуратури про залучення співвідповідача у справі - задоволено, залучено до участі у справі співвідповідача - Комунальний заклад "Рівненський психоневрологічний інтернат" Рівненської обласної ради в якості відповідача - 2 та серед іншого постановлено відкласти підготовче засідання на "05" червня 2024 р.

До суду від відповідача - ТОВ "Рівнегаз збут" надійшло клопотання про зупинення провадження у справі відповідно до якого просить суд зупинити провадження у справі № 918/574/22 до закінчення перегляду Об`єднаною Палатою Верховного Суду справи № 904/1557/23 та перегляду Великою Палатою Верховного Суду справи № 918/1043/21.

Суд, протокольною ухвалою від 05.06.2024 року, відмовив у задоволенні клопотання про зупинення провадження у справі.

До суду від відповідача - ТОВ "Рівнегаз збут" надійшли додаткові пояснення у справі в яких, враховуючи, що у справі № 918/574/22 предметом дослідження є цінові довідки Рівненської торгово-промислової палати, як єдиний доказ яким прокурор обґрунтовує свої позовні вимоги, та з метою встановлення усіх обставин справи, просить суд викликати спеціаліста (уповноважену особу) Рівненської торгово-промислової палати для надання пояснень щодо складених цінових довідок Рівненською ТПП.

Суд, протокольною ухвалою від 05.06.2024 року, відмовив у задоволенні клопотання про виклик спеціаліста.

Ухвалою Господарського суду Рівненської області від 05.06.2024 року закрито підготовче провадження у справі № 918/574/22 та призначено справу до судового розгляду по суті на "03" липня 2024 р.

02.07.2024 року до господарського суду від представника відповідача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи в якому просить суд відкласти розгляд справи № 918/574/22, що призначений на 10:30 годину 03.07.2024 року на іншу дату.

Суд, з метою дотримання строків розгляду справи, протокольною ухвалою від 03.07.2024 року відмовив у задоволенні клопотання про відкладення розгляду справи.

Прокурор в судовому засіданні 03.07.2024 року підтримав позовні вимоги з підстав, зазначених у позовній заяві, з урахуванням заяви про зміну предмету позову та відповіді на відзив.

Представник позивача - Рівненської обласної ради в судове засідання 03.07.2024 року не з`явився, хоча про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, про що свідчить Довідка Господарського суду Рівненської області про доставку електронного листа, відповідно до якої документ в електронному вигляді (Ухвала від 05.06.2024 р.) надіслано одержувачу Рівненській обласній раді в її електронний кабінет, документ доставлено до електронного кабінету 06.06.2024 року.

Представник відповідача - ТОВ "Рівнегаз збут" в судове засідання 03.07.2024 року не з`явився, хоча про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, про що свідчить Довідка Господарського суду Рівненської області про доставку електронного листа, відповідно до якої документ в електронному вигляді (Ухвала від 05.06.2024 р.) надіслано одержувачу ТОВ "Рівнегаз збут" в його електронний кабінет, документ доставлено до електронного кабінету 06.06.2024 року.

Представник відповідача - КЗ "Рівненський психоневрологічний інтернат" Рівненської обласної ради в судове засідання 03.07.2024 року не з`явився, хоча про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, про що свідчить Довідка Господарського суду Рівненської області про доставку електронного листа, відповідно до якої документ в електронному вигляді (Ухвала від 05.06.2024 р.) надіслано одержувачу КЗ "Рівненський психоневрологічний інтернат" Рівненської обласної ради в його електронний кабінет, документ доставлено до електронного кабінету 06.06.2024 року.

Згідно з ч. 1 ст. 202 Господарського процесуального кодексу України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

За таких обставин, враховуючи, що неявка представників позивача та відповідачів не перешкоджає всебічному, повному та об`єктивному розгляду всіх обставин справи, відтак, керуючись статтею 202 Господарського процесуального кодексу України, суд вважає за можливе розглянути справу за наявними у ній матеріалами.

Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини.

Прокурор зазначає, що за результатами опрацювання системи публічних закупівель "Прозорро" встановлено, що КЗ "Рівненський психоневрологічний інтернат" Рівненської обласної ради проведено відкриті торги UA-2020-12-03-001361-с на предмет закупівлі "ДК 021:2015:09120000-6 - Газове паливо" (план закупівлі UA-Р-2020-12-03-001122-с, джерело фінансування закупівлі місцевий бюджет). За результатами відкритих торгів з ТОВ "Рівнегаз збут" укладено Договір на постачання природного газу № 41АВ337-163-21 від 11.01.2021 р., з річним плановим обсягом постачання газу 55,49 тис. куб. м. на загальну суму договору 479 982,640 грн з ПДВ.

11.01.2021 року між Товариством з обмеженою відповідальністю "Рівнегаз збут" (далі - Постачальник) та Комунальним закладом "Рівненський психоневрологічний інтернат" Рівненської обласної ради (далі - Споживач) укладено Договір № 41АВ337-163-21 на постачання природного газу (далі - Договір), за умовами якого, постачальник зобов`язується передати у власність споживачу у 2021 році природний газ: (згідно з Державним класифікатором продукції та послуг ДК 021:2015-09120000-6 Газове паливо (природний газ) (далі газ), а споживач зобов`язується прийняти та оплатити вартість газу у розмірах, строки та порядку, що визначені договором (п. 1.1. Договору).

Відповідно до п. 1.2. та п. 1.3. Договору, річний плановий обсяг постачання газу 55,49 тис. куб. м. Планові обсяги постачання газу по місяцях, тис. куб. м.: січень 10,2; лютий 9,6; березень 8,5; квітень 4,3; травень 0,6; червень 0,5; липень 0,5; серпень- 0,5; вересень 0,4; жовтень 3,0; листопад 7,0; грудень 10,39.

Згідно п. 3.2. п. 3.5. Договору, ціна за 1 тис. куб. метрів газу без урахування податку на додану вартість становить 7071,66 гривень, крім того компенсація вартості послуги доступу до потужності становить 136,576 гривень. Ціна за 1 тис. куб. метрів природного газу з урахуванням компенсації вартості послуги доступу до потужності складає 7208,24 гривень. Податок на додану вартість становить 1441,65 гривень. Всього ціна газу за 1 тис. куб. становить 8649,89 гривень. Ціна, зазначена в п. 3.2. Договору, може змінюватись протягом дії договору. Зміна ціни за одиницю товару може бути не більше ніж на 10 відсотків у разі коливання ціни такого товару на ринку за умови, що зазначена зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі. Сторони домовились, що ціна газу, розрахована відповідно до пунктів 3.2. та 3.3. цього договору, застосовується сторонами при складанні актів приймання передачі газу та розрахунках за цим договором. Загальна сума договору складається із місячних сум вартості газу поставленого споживачем за даним договором і становить 479 982,40 грн, у т. ч. ПДВ 20%.

Оплата природного газу постачальнику здійснюється споживачем на підставі акту приймання передачі природного газу та рахунку. Остаточний розрахунок по оплаті місячної вартості газу (п. 3.5. Договору) здійснюється до 10 числа місяця наступного за місяцем постачання газу (п. 4.2.1. та п. 4.2.2. Договору).

Згідно з п. 9.1. Договору, цей договір набуває чинності з дати його підписання уповноваженими представниками сторін та скріплення їх підписів печатками сторін (за наявності) і діє в частині постачання газу з газової доби, з якої споживач включений до реєстру споживачів з 01.01.2021 р. в інформаційні платформі оператора ГТС до 31 грудня 2021 року, а в частині проведення розрахунків до їх повного здійснення.

Сторони цього договору домовились, що у відповідності до Закону України "Про публічні закупівлі", дія договору про закупівлю може бути продовжена на строк, достатній для проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі на початку наступного року в обсязі, що не перевищує 20 відсотків суми, визначеної в початковому договорі про закупівлю, укладеному в попередньому році, якщо видатки на досягнення цієї цілі затверджено в установленому порядку (п. 9.2. Договору)

ТОВ "Рівнегаз Збут" листом № 33701-Сл-2131-0421 від 30.04.2021 р. "Щодо зміни ціни на постачання природного газу" повідомило КЗ "Рівненський психоневрологічний інтернат", в якому зазначило, що ціна на природний газ для промислових споживачів залежить від ціни його придбання у оптового продавця і може змінюватися в місячному діапазоні. Враховуючи викладене, товариство надіслало для підписання та скріплення печаткою два примірника додаткової угоди до договору на постачання природного газу для потреб не побутових споживачів щодо зміни ціни.

Відповідно до п. 1. - п. 2. Додаткової угоди № 1 від 03.05.2021 року до договору на постачання природного газу № 41АВ337-163-21 від 11.01.2021 р., сторони уклали дану додаткову угоду до договору про наступне:

"1. Сторони прийшли до згоди внести зміни до п. 3.2. розділу ІІІ договору та викласти його в наступній редакції: "3.2. Ціна 1 тис. куб. метрів газу без урахування податку на додану вартість становить 9000,004 гривень, крім того компенсація вартості послуги доступу до потужності становить 136,576 гривень. Ціна 1 тис. куб. метрів природного газу з урахуванням компенсації вартості послуги доступу до потужності складає 9136,58 гривень. Податок на додану вартість становить 1827,32 гривень. Всього ціна газу за 1 тис. куб. становить 10963,90 гривень.

2. Умови договору, змінені даною додатковою угодою набирають чинності з моменту підписання та застосовуються до правовідносин, починаючи з 01 травня 2021 року, відповідно до ст. 631 Цивільного кодексу України."

Відповідно до п. 1. - п. 2. Додаткової угоди № 2 від 04.06.2021 року до договору на постачання природного газу № 41АВ337-163-21 від 11.01.2021 р., сторони уклали дану додаткову угоду до договору про наступне:

"1. Сторони прийшли до згоди внести зміни до п. 3.2. розділу ІІІ договору та викласти його в наступній редакції: "3.2. Ціна 1 тис. куб. метрів газу без урахування податку на додану вартість становить 9822,294 гривень, крім того компенсація вартості послуги доступу до потужності становить 136,576 гривень. Ціна 1 тис. куб. метрів природного газу з урахуванням компенсації вартості послуги доступу до потужності складає 9958,87 гривень. Податок на додану вартість становить 1991,78 гривень. Всього ціна газу за 1 тис. куб. метрів становить 11950,65 гривень.

2. Умови договору, змінені даною додатковою угодою набирають чинності з моменту підписання та застосовуються до правовідносин, починаючи з 01 червня 2021 року, відповідно до ст. 631 Цивільного кодексу України."

Відповідно до п. 1. - п. 2. Додаткової угоди № 3 від 04.06.2021 року до договору на постачання природного газу № 41АВ337-163-21 від 11.01.2021 р., сторони уклали дану додаткову угоду до договору про наступне:

"1. Сторони прийшли до згоди внести зміни до п. 3.2. розділу ІІІ договору та викласти його в наступній редакції: "3.2. Ціна 1 тис. куб. метрів газу без урахування податку на додану вартість становить 10508,334 гривень, крім того компенсація вартості послуги доступу до потужності становить 136,576 гривень. Ціна 1 тис. куб. метрів природного газу з урахуванням компенсації вартості послуги доступу до потужності складає 10644,91 гривень. Податок на додану вартість становить 2128,98 гривень. Всього ціна газу за 1 тис. куб. метрів становить 12773,89 гривень.

2. Умови договору, змінені даною додатковою угодою набирають чинності з моменту підписання та застосовуються до правовідносин, починаючи з 01 червня 2021 року, відповідно до ст. 631 Цивільного кодексу України."

ТОВ "Рівнегаз Збут" листом № 33701-Сл-5365-0721 від 07.07.2021 р. "Щодо зміни ціни на природний газ" повідомило КЗ "Рівненський психоневрологічний інтернат", в якому зазначило, що у зв`язку з коливанням вартості природного газу на ринку України ресурсу червня 2021 року у сторону збільшення, на підставі довідки Рівненської торгово-промислової палати № 56.03/336 від 25.06.2021 року, ТОВ "Рівнегаз Збут" повідомляє про намір з 01.07.2021 року збільшити ціну за один кубічний метр природного газу. Враховуючи вищенаведене, з 01.07.2021 року товариство здійснюватиме постачання природного газу не побутовим споживачам за ціною 14 038,50 грн за 1000 куб. м. (з врахуванням податку на додану вартість).

Відповідно до п. 1. - п. 2. Додаткової угоди № 2 від 05.07.2021 року до договору на постачання природного газу № 41АВ337-163-21 від 11.01.2021 р., сторони уклали дану додаткову угоду до договору про наступне:

"1. Сторони прийшли до згоди внести зміни до п. 3.2. розділу ІІІ договору та викласти його в наступній редакції: "3.2. Ціна 1 тис. куб. метрів газу без урахування податку на додану вартість становить 11562,174 гривень, крім того компенсація вартості послуги доступу до потужності становить 136,576 гривень. Ціна 1 тис. куб. метрів природного газу з урахуванням компенсації вартості послуги доступу до потужності складає 11698,75 гривень. Податок на додану вартість становить 2339,75 гривень. Всього ціна газу за 1 тис. куб. метрів становить 14038,50 гривень.

2. Умови договору, змінені даною додатковою угодою набирають чинності з моменту підписання та застосовуються до правовідносин, починаючи з 01 липня 2021 року, відповідно до ст. 631 Цивільного кодексу України."

ТОВ "Рівнегаз Збут" листом № 33701-Сл-5366-0721 від 07.07.2021 р. "Щодо зміни ціни на природний газ" повідомило КЗ "Рівненський психоневрологічний інтернат", в якому зазначило, що у зв`язку з коливанням вартості природного газу на ринку України ресурсу червня 2021 року у сторону збільшення, на підставі довідки Рівненської торгово-промислової палати № 56.03/349 від 01.07.2021 року, ТОВ "Рівнегаз Збут" повідомляє про намір з 01.07.2021 року збільшити ціну за один кубічний метр природного газу. Враховуючи вищенаведене, з 01.07.2021 року товариство здійснюватиме постачання природного газу не побутовим споживачам за ціною 15 428,30 грн за 1000 куб. м. (з врахуванням податку на додану вартість).

Відповідно до п. 1. - п. 2. Додаткової угоди № 3 від 05.07.2021 року до договору на постачання природного газу № 41АВ337-163-21 від 11.01.2021 р., сторони уклали дану додаткову угоду до договору про наступне:

"1. Сторони прийшли до згоди внести зміни до п. 3.2. розділу ІІІ договору та викласти його в наступній редакції: "3.2. Ціна 1 тис. куб. метрів газу без урахування податку на додану вартість становить 12720,344 гривень, крім того компенсація вартості послуги доступу до потужності становить 136,576 гривень. Ціна 1 тис. куб. метрів природного газу з урахуванням компенсації вартості послуги доступу до потужності складає 12856,92 гривень. Податок на додану вартість становить 2571,38 гривень. Всього ціна газу за 1 тис. куб. метрів становить 15428,30 гривень.

2. Умови договору, змінені даною додатковою угодою набирають чинності з моменту підписання та застосовуються до правовідносин, починаючи з 01 липня 2021 року, відповідно до ст. 631 Цивільного кодексу України."

ТОВ "Рівнегаз Збут" листом № 33701-Сл-5367-0721 від 07.07.2021 р. "Щодо зміни ціни на природний газ" повідомило КЗ "Рівненський психоневрологічний інтернат", в якому зазначило, що у зв`язку з коливанням вартості природного газу на ринку України ресурсу червня 2021 року у сторону збільшення, на підставі довідки Рівненської торгово-промислової палати № 56.03/360 від 06.07.2021 року, ТОВ "Рівнегаз Збут" повідомляє про намір з 01.07.2021 року збільшити ціну за один кубічний метр природного газу. Враховуючи вищенаведене, з 01.07.2021 року товариство здійснюватиме постачання природного газу не побутовим споживачам за ціною 15 673,89 грн за 1000 куб. м. (з врахуванням податку на додану вартість).

Відповідно до п. 1. - п. 2. Додаткової угоди № 4 від 05.07.2021 року до договору на постачання природного газу № 41АВ337-163-21 від 11.01.2021 р., сторони уклали дану додаткову угоду до договору про наступне:

"1. Сторони прийшли до згоди внести зміни до п. 3.2. розділу ІІІ договору та викласти його в наступній редакції: "3.2. Ціна 1 тис. куб. метрів газу без урахування податку на додану вартість становить 12925,004 гривень, крім того компенсація вартості послуги доступу до потужності становить 136,576 гривень. Ціна 1 тис. куб. метрів природного газу з урахуванням компенсації вартості послуги доступу до потужності складає 13061,58 гривень. Податок на додану вартість становить 2612,31 гривень. Всього ціна газу за 1 тис. куб. метрів становить 15673,89 гривень.

2. Умови договору, змінені даною додатковою угодою набирають чинності з моменту підписання та застосовуються до правовідносин, починаючи з 01 липня 2021 року, відповідно до ст. 631 Цивільного кодексу України."

ТОВ "Рівнегаз Збут" листом № 33701-Сл-7277-0821 від 20.08.2021 р. "Щодо зміни ціни на природний газ" повідомило КЗ "Рівненський психоневрологічний інтернат", в якому зазначило, що у зв`язку з коливанням вартості природного газу на ринку України ресурсу серпня 2021 року у сторону збільшення, на підставі довідки Рівненської торгово-промислової палати № 56.03/433 від 16.08.2021 року, ТОВ "Рівнегаз Збут" повідомляє про намір з 01.08.2021 року збільшити ціну за один кубічний метр природного газу. Враховуючи вищенаведене, з 01.08.2021 року товариство здійснюватиме постачання природного газу не побутовим споживачам за ціною 17 225,60 грн за 1000 куб. м. (з врахуванням податку на додану вартість).

Відповідно до п. 1. - п. 2. Додаткової угоди № 5 від 26.08.2021 року до договору на постачання природного газу № 41АВ337-163-21 від 11.01.2021 р., сторони уклали дану додаткову угоду до договору про наступне:

"1. Сторони прийшли до згоди внести зміни до п. 3.2. розділу ІІІ договору та викласти його в наступній редакції: "3.2. Ціна 1 тис. куб. метрів газу без урахування податку на додану вартість становить 14218,094 гривень, крім того компенсація вартості послуги доступу до потужності становить 136,576 гривень. Ціна 1 тис. куб. метрів природного газу з урахуванням компенсації вартості послуги доступу до потужності складає 14354,67 гривень. Податок на додану вартість становить 2870,93 гривень. Всього ціна газу за 1 тис. куб. метрів становить 17225,60 гривень.

2. Умови договору, змінені даною додатковою угодою набирають чинності з моменту підписання та застосовуються до правовідносин, починаючи з 01 серпня 2021 року, відповідно до ст. 631 Цивільного кодексу України."

ТОВ "Рівнегаз Збут" листом № 33701-Сл-7278-0821 від 20.08.2021 р. "Щодо зміни ціни на природний газ" повідомило КЗ "Рівненський психоневрологічний інтернат", в якому зазначило, що у зв`язку з коливанням вартості природного газу на ринку України ресурсу серпня 2021 року у сторону збільшення, на підставі довідки Рівненської торгово-промислової палати № 56.03/432 від 16.08.2021 року, ТОВ "Рівнегаз Збут" повідомляє про намір з 01.08.2021 року збільшити ціну за один кубічний метр природного газу. Враховуючи вищенаведене, з 01.08.2021 року товариство здійснюватиме постачання природного газу не побутовим споживачам за ціною 18 930,90 грн за 1000 куб. м. (з врахуванням податку на додану вартість).

Відповідно до п. 1. - п. 2. Додаткової угоди № 6 від 26.08.2021 року до договору на постачання природного газу № 41АВ337-163-21 від 11.01.2021 р., сторони уклали дану додаткову угоду до договору про наступне:

"1. Сторони прийшли до згоди внести зміни до п. 3.2. розділу ІІІ договору та викласти його в наступній редакції: "3.2. Ціна 1 тис. куб. метрів газу без урахування податку на додану вартість становить 15639,174 гривень, крім того компенсація вартості послуги доступу до потужності становить 136,576 гривень. Ціна 1 тис. куб. метрів природного газу з урахуванням компенсації вартості послуги доступу до потужності складає 15775,75 гривень. Податок на додану вартість становить 3155,15 гривень. Всього ціна газу за 1 тис. куб. метрів становить 18930,90 гривень.

2. Умови договору, змінені даною додатковою угодою набирають чинності з моменту підписання та застосовуються до правовідносин, починаючи з 01 серпня 2021 року, відповідно до ст. 631 Цивільного кодексу України."

ТОВ "Рівнегаз Збут" листом № 33701-Сл-7279-0821 від 20.08.2021 р. "Щодо зміни ціни на природний газ" повідомило КЗ "Рівненський психоневрологічний інтернат", в якому зазначило, що у зв`язку з коливанням вартості природного газу на ринку України ресурсу серпня 2021 року у сторону збільшення, на підставі довідки Рівненської торгово-промислової палати № 56.03/445 від 19.08.2021 року, ТОВ "Рівнегаз Збут" повідомляє про намір з 01.08.2021 року збільшити ціну за один кубічний метр природного газу. Враховуючи вищенаведене, з 01.08.2021 року товариство здійснюватиме постачання природного газу не побутовим споживачам за ціною 19 900,00 грн за 1000 куб. м. (з врахуванням податку на додану вартість).

Відповідно до п. 1. - п. 2. Додаткової угоди № 7 від 26.08.2021 року до договору на постачання природного газу № 41АВ337-163-21 від 11.01.2021 р., сторони уклали дану додаткову угоду до договору про наступне:

"1. Сторони прийшли до згоди внести зміни до п. 3.2. розділу ІІІ договору та викласти його в наступній редакції: "3.2. Ціна 1 тис. куб. метрів газу без урахування податку на додану вартість становить 16446,754 гривень, крім того компенсація вартості послуги доступу до потужності становить 136,576 гривень. Ціна 1 тис. куб. метрів природного газу з урахуванням компенсації вартості послуги доступу до потужності складає 16583,33 гривень. Податок на додану вартість становить 3316,67 гривень. Всього ціна газу за 1 тис. куб. метрів становить 19900,000 гривень.

2. Умови договору, змінені даною додатковою угодою набирають чинності з моменту підписання та застосовуються до правовідносин, починаючи з 01 серпня 2021 року, відповідно до ст. 631 Цивільного кодексу України."

ТОВ "Рівнегаз Збут" листом № 33701-Сл-10545-0921 від 27.09.2021 р. "Щодо зміни ціни на природний газ" повідомило КЗ "Рівненський психоневрологічний інтернат", в якому зазначило, що у зв`язку з коливанням вартості природного газу на ринку України ресурсу вересня 2021 року у сторону збільшення, на підставі довідки Рівненської торгово-промислової палати № 56.03/496 від 14.09.2021 року, ТОВ "Рівнегаз Збут" повідомляє про намір з 01.09.2021 року збільшити ціну за один кубічний метр природного газу. Враховуючи вищенаведене, з 01.09.2021 року товариство здійснюватиме постачання природного газу не побутовим споживачам за ціною 21 882,04 грн за 1000 куб. м. (з врахуванням податку на додану вартість).

Відповідно до п. 1. - п. 2. Додаткової угоди № 8 від 30.09.2021 року до договору на постачання природного газу № 41АВ337-163-21 від 11.01.2021 р., сторони уклали дану додаткову угоду до договору про наступне:

"1. Сторони прийшли до згоди внести зміни до п. 3.2. розділу ІІІ договору та викласти його в наступній редакції: "3.2. Ціна 1 тис. куб. метрів газу без урахування податку на додану вартість становить 18098,454 гривень, крім того компенсація вартості послуги доступу до потужності становить 136,576 гривень. Ціна 1 тис. куб. метрів природного газу з урахуванням компенсації вартості послуги доступу до потужності складає 18235,03 гривень. Податок на додану вартість становить 3647,01 гривень. Всього ціна газу за 1 тис. куб. метрів становить 21882,04 гривень.

2. Умови договору, змінені даною додатковою угодою набирають чинності з моменту підписання та застосовуються до правовідносин, починаючи з 01 вересня 2021 року, відповідно до ст. 631 Цивільного кодексу України."

ТОВ "Рівнегаз Збут" листом № 33701-Сл-10547-0921 від 27.09.2021 р. "Щодо зміни ціни на природний газ" повідомило КЗ "Рівненський психоневрологічний інтернат", в якому зазначило, що у зв`язку з коливанням вартості природного газу на ринку України ресурсу вересня 2021 року у сторону збільшення, на підставі довідки Рівненської торгово-промислової палати № 56.03/507 від 16.09.2021 року, ТОВ "Рівнегаз Збут" повідомляє про намір з 01.09.2021 року збільшити ціну за один кубічний метр природного газу. Враховуючи вищенаведене, з 01.09.2021 року товариство здійснюватиме постачання природного газу не побутовим споживачам за ціною 24 068,05 грн за 1000 куб. м. (з врахуванням податку на додану вартість).

Відповідно до п. 1. - п. 2. Додаткової угоди № 8 від 30.09.2021 року до договору на постачання природного газу № 41АВ337-163-21 від 11.01.2021 р., сторони уклали дану додаткову угоду до договору про наступне:

"1. Сторони прийшли до згоди внести зміни до п. 3.2. розділу ІІІ договору та викласти його в наступній редакції: "3.2. Ціна 1 тис. куб. метрів газу без урахування податку на додану вартість становить 19920,134 гривень, крім того компенсація вартості послуги доступу до потужності становить 136,576 гривень. Ціна 1 тис. куб. метрів природного газу з урахуванням компенсації вартості послуги доступу до потужності складає 20056,71 гривень. Податок на додану вартість становить 4011,34 гривень. Всього ціна газу за 1 тис. куб. метрів становить 24068,05 гривень.

2. Умови договору, змінені даною додатковою угодою набирають чинності з моменту підписання та застосовуються до правовідносин, починаючи з 01 вересня 2021 року, відповідно до ст. 631 Цивільного кодексу України."

ТОВ "Рівнегаз Збут" листом № 33701-Сл-10548-0921 від 27.09.2021 р. "Щодо зміни ціни на природний газ" повідомило КЗ "Рівненський психоневрологічний інтернат", в якому зазначило, що у зв`язку з коливанням вартості природного газу на ринку України ресурсу вересня 2021 року у сторону збільшення, на підставі довідки Рівненської торгово-промислової палати № 56.03/520 від 21.09.2021 року, ТОВ "Рівнегаз Збут" повідомляє про намір з 01.09.2021 року збільшити ціну за один кубічний метр природного газу. Враховуючи вищенаведене, з 01.09.2021 року товариство здійснюватиме постачання природного газу не побутовим споживачам за ціною 26 472,44 грн за 1000 куб. м. (з врахуванням податку на додану вартість).

Відповідно до п. 1. - п. 2. Додаткової угоди № 9 від 30.09.2021 року до договору на постачання природного газу № 41АВ337-163-21 від 11.01.2021 р., сторони уклали дану додаткову угоду до договору про наступне:

"1. Сторони прийшли до згоди внести зміни до п. 3.2. розділу ІІІ договору та викласти його в наступній редакції: "3.2. Ціна 1 тис. куб. метрів газу без урахування податку на додану вартість становить 21923,794 гривень, крім того компенсація вартості послуги доступу до потужності становить 136,576 гривень. Ціна 1 тис. куб. метрів природного газу з урахуванням компенсації вартості послуги доступу до потужності складає 22060,37 гривень. Податок на додану вартість становить 4412,07 гривень. Всього ціна газу за 1 тис. куб. метрів становить 26472,44 гривень.

2. Умови договору, змінені даною додатковою угодою набирають чинності з моменту підписання та застосовуються до правовідносин, починаючи з 01 вересня 2021 року, відповідно до ст. 631 Цивільного кодексу України."

ТОВ "Рівнегаз Збут" листом № 33701-Сл-10502-0921 від 27.09.2021 р. "Щодо зміни ціни на природний газ" повідомило КЗ "Рівненський психоневрологічний інтернат", в якому зазначило, що у зв`язку з коливанням вартості природного газу на ринку України ресурсу вересня 2021 року у сторону збільшення, на підставі довідки Рівненської торгово-промислової палати № 56.03/535 від 27.09.2021 року, ТОВ "Рівнегаз Збут" повідомляє про намір з 01.09.2021 року збільшити ціну за один кубічний метр природного газу. Враховуючи вищенаведене, з 01.09.2021 року товариство здійснюватиме постачання природного газу не побутовим споживачам за ціною 29 117,03 грн за 1000 куб. м. (з врахуванням податку на додану вартість).

Відповідно до п. 1. - п. 2. Додаткової угоди № 10 від 30.09.2021 року до договору на постачання природного газу № 41АВ337-163-21 від 11.01.2021 р., сторони уклали дану додаткову угоду до договору про наступне:

"1. Сторони прийшли до згоди внести зміни до п. 3.2. розділу ІІІ договору та викласти його в наступній редакції: "3.2. Ціна 1 тис. куб. метрів газу без урахування податку на додану вартість становить 24127,614 гривень, крім того компенсація вартості послуги доступу до потужності становить 136,576 гривень. Ціна 1 тис. куб. метрів природного газу з урахуванням компенсації вартості послуги доступу до потужності складає 24264,19 гривень. Податок на додану вартість становить 4852,84 гривень. Всього ціна газу за 1 тис. куб. метрів становить 29117,03 гривень.

2. Умови договору, змінені даною додатковою угодою набирають чинності з моменту підписання та застосовуються до правовідносин, починаючи з 01 вересня 2021 року, відповідно до ст. 631 Цивільного кодексу України."

ТОВ "Рівнегаз Збут" листом № 33701-Сл-11467-1021 від 12.10.2021 р. "Щодо зміни ціни на природний газ" повідомило КЗ "Рівненський психоневрологічний інтернат", в якому зазначило, що у зв`язку з коливанням вартості природного газу на ринку України ресурсу вересня 2021 року у сторону збільшення, на підставі довідки Рівненської торгово-промислової палати № 56.03/561 від 05.10.2021 року, ТОВ "Рівнегаз Збут" повідомляє про намір з 01.10.2021 року збільшити ціну за один кубічний метр природного газу. Враховуючи вищенаведене, з 01.10.2021 року товариство здійснюватиме постачання природного газу не побутовим споживачам за ціною 32008,35 грн за 1000 куб. м. (з врахуванням податку на додану вартість).

Відповідно до п. 1. - п. 2. Додаткової угоди № 11 від 18.10.2021 року до договору на постачання природного газу № 41АВ337-163-21 від 11.01.2021 р., сторони уклали дану додаткову угоду до договору про наступне:

"1. Сторони прийшли до згоди внести зміни до п. 3.2. розділу ІІІ договору та викласти його в наступній редакції: "3.2. Ціна 1 тис. куб. метрів газу без урахування податку на додану вартість становить 26537,044 гривень, крім того компенсація вартості послуги доступу до потужності становить 136,576 гривень. Ціна 1 тис. куб. метрів природного газу з урахуванням компенсації вартості послуги доступу до потужності складає 26673,62 гривень. Податок на додану вартість становить 5334,73 гривень. Всього ціна газу за 1 тис. куб. метрів становить 32008,35 гривень.

2. Умови договору, змінені даною додатковою угодою набирають чинності з моменту підписання та застосовуються до правовідносин, починаючи з 01 жовтня 2021 року, відповідно до ст. 631 Цивільного кодексу України."

ТОВ "Рівнегаз Збут" листом № 33701-Сл-11468-1021 від 12.10.2021 р. "Щодо зміни ціни на природний газ" повідомило КЗ "Рівненський психоневрологічний інтернат", в якому зазначило, що у зв`язку з коливанням вартості природного газу на ринку України ресурсу вересня 2021 року у сторону збільшення, на підставі довідки Рівненської торгово-промислової палати № 56.03/577 від 11.10.2021 року, ТОВ "Рівнегаз Збут" повідомляє про намір з 01.10.2021 року збільшити ціну за один кубічний метр природного газу. Враховуючи вищенаведене, з 01.10.2021 року товариство здійснюватиме постачання природного газу не побутовим споживачам за ціною 34687,44 грн за 1000 куб. м. (з врахуванням податку на додану вартість).

Відповідно до п. 1. - п. 2. Додаткової угоди № 12 від 18.10.2021 року до договору на постачання природного газу № 41АВ337-163-21 від 11.01.2021 р., сторони уклали дану додаткову угоду до договору про наступне:

"1. Сторони прийшли до згоди внести зміни до п. 3.2. розділу ІІІ договору та викласти його в наступній редакції: "3.2. Ціна 1 тис. куб. метрів газу без урахування податку на додану вартість становить 28769,624 гривень, крім того компенсація вартості послуги доступу до потужності становить 136,576 гривень. Ціна 1 тис. куб. метрів природного газу з урахуванням компенсації вартості послуги доступу до потужності складає 28906,20 гривень. Податок на додану вартість становить 5781,24 гривень. Всього ціна газу за 1 тис. куб. метрів становить 34687,44 гривень.

2. Умови договору, змінені даною додатковою угодою набирають чинності з моменту підписання та застосовуються до правовідносин, починаючи з 01 жовтня 2021 року, відповідно до ст. 631 Цивільного кодексу України."

ТОВ "Рівнегаз Збут" листом № 33701-Сл-11474-1021 від 12.10.2021 р. "Щодо зміни ціни на природний газ" повідомило КЗ "Рівненський психоневрологічний інтернат", в якому зазначило, що у зв`язку з коливанням вартості природного газу на ринку України ресурсу вересня 2021 року у сторону збільшення, на підставі довідки Рівненської торгово-промислової палати № 56.03/582 від 12.10.2021 року, ТОВ "Рівнегаз Збут" повідомляє про намір з 01.10.2021 року збільшити ціну за один кубічний метр природного газу. Враховуючи вищенаведене, з 01.10.2021 року товариство здійснюватиме постачання природного газу не побутовим споживачам за ціною 37 673,89 грн за 1000 куб. м. (з врахуванням податку на додану вартість).

Відповідно до п. 1. - п. 2. Додаткової угоди № 13 від 18.10.2021 року до договору на постачання природного газу № 41АВ337-163-21 від 11.01.2021 р., сторони уклали дану додаткову угоду до договору про наступне:

"1. Сторони прийшли до згоди внести зміни до п. 3.2. розділу ІІІ договору та викласти його в наступній редакції: "3.2. Ціна 1 тис. куб. метрів газу без урахування податку на додану вартість становить 31258,334 гривень, крім того компенсація вартості послуги доступу до потужності становить 136,576 гривень. Ціна 1 тис. куб. метрів природного газу з урахуванням компенсації вартості послуги доступу до потужності складає 31394,91 гривень. Податок на додану вартість становить 6278,98 гривень. Всього ціна газу за 1 тис. куб. метрів становить 37673,89 гривень.

2. Умови договору, змінені даною додатковою угодою набирають чинності з моменту підписання та застосовуються до правовідносин, починаючи з 01 жовтня 2021 року, відповідно до ст. 631 Цивільного кодексу України."

Враховуючи вищезазначене, внаслідок укладення додаткових угод ціну за 1 тис. куб. м. з ПДВ збільшено з 8 649,89 грн до 37 673,89 грн (на 335,54 % від первинної ціни).

Як зазначив прокурор, додаткові угоди: № 1 від 03.05.2021 р.; № 2 від 04.06.2021 р.; № 3 від 04.06.2021 р.; № 2 від 05.07.2021 р.; № 3 від 05.07.2021 р.; № 4 від 05.07.2021 р.; № 5 від 26.08.2021 р.; № 6 від 26.08.2021 р.; № 7 від 26.08.2021 р.; № 8 від 30.09.2021 р.; № 8 від 30.09.2021 р.; № 9 від 30.09.2021 р.; № 10 від 30.09.2021 р.; № 11 від 18.10.2021 р.; № 12 від 18.10.2021 р.; № 13 від 18.10.2021 р., якими змінено ціну природного газу, внаслідок чого за 1000 куб. метрів вона була збільшена з ПДВ з 8 649,89 грн до 37 673,89 грн, укладені з порушенням чинного законодавства та підлягають визнанню недійсними. Оскільки вищевказані додаткові угоди підлягають визнанню недійсними, то розрахунок за поставлений природний газ загальним обсягом 37 321,996 куб. м. повинен здійснюватися за ціною, вказаною в договорі на постачання природного газу № 41АВ337-163-21 від 11.01.2021 року, а саме 8 649,89 грн за 1000 куб. метрів з ПДВ. Отже, внаслідок неправомірного збільшення ціни на газове паливо шляхом укладення спірних додаткових угод мала місце переплата коштів в сумі 137 383,11 грн, відтак, грошові кошти в сумі 137 383,11 грн підлягають стягненню з відповідача на підставі ч. 1 ст. 670 Цивільного кодексу України.

Згідно актів приймання-передачі природного газу ТОВ "Рівнегаз Збут" поставив природний газ КЗ "Рівненський психоневрологічний інтернат" загальним обсягом 37 321,996 м3, на загальну суму 460 214,26 грн, а саме:

- № ЗРВ81001223 за січень 2021 року, обсяг 9773,86 м3, на суму 92997,14 грн з ПДВ;

- № ЗРВ81002606 за лютий 2021 року, обсяг 9370,66 м3, на суму 89160,74 грн з ПДВ;

- № ЗРВ81004207 за березень 2021 року, обсяг 8702,77 м3, на суму 82805,84 грн з ПДВ;

- № ЗРВ81001223 за квітень 2021 року, обсяг 4419,89 м3, на суму 42054,74 грн з ПДВ;

- № ЗРВ81006997 за травень 2021 року, обсяг 470,96 м3, на суму 5163,55 грн з ПДВ;

- № ЗРВ81007567 за червень 2021 року, обсяг 295,11 м3, на суму 3769,70 грн з ПДВ;

- № ЗРВ81008373 за липень 2021 року, обсяг 320,02 м3, на суму 5015,95 грн з ПДВ;

- № ЗРВ81009341 за серпень 2021 року, обсяг 332,85 м3, на суму 6623,71 грн з ПДВ;

- № ЗРВ81010025 за вересні 2021 року, обсяг 508,77 м3, на суму 14813,87 грн з ПДВ;

- № ЗРВ81010682 за жовтень 2021 року, обсяг 2918,76 м3, на суму 109961,05 грн з ПДВ;

- № ЗРВ81012541 за грудень 2021 року, обсяг 208,346 м3, на суму 7847,97 грн з ПДВ.

Відповідно до платіжних доручень КЗ "Рівненський психоневрологічний інтернат" перераховано ТОВ "Рівнегаз Збут" кошти за природний газ, зокрема: № 258 від 16.04.2021 р. на суму 82805,84 грн; № 820 від 19.10.2021 р. на суму 14813,87 грн; № 719 від 14.09.2021 р. на суму 6623,71 грн; № 473 від 25.06.2021 р. на суму 42054,74 грн; № 889 від 25.11.2021 р. на суму 63656,89 грн; № 983 від 15.12.2021 р. на суму 7840,97 грн.

Як вбачається з актів звіряння взаємних розрахунків між ТОВ "Рівнегаз Збут" та КЗ "Рівненський психоневрологічний інтернат" за договором № 41АВ337-163-21 від 11.01.2021 року, комунальним закладом здійснювалися оплати по актах постачальнику.

Відповідно до Звіту про виконання договору про закупівлю UA-2020-12-03-001361-с, дата формування 20.04.2022 р., замовник Комунальний заклад "Рівненський психоневрологічний інтернат" Рівненської обласної ради, учасник, з яким укладено договір про закупівлю ТОВ "Рівнегаз збут", строк дії договору про закупівлю 11.01.2021 31.12.2021, джерело фінансування закупівлі місцевий бюджет.

За умовами п. 3.2. Договору № 41АВ337-163-21 на постачання природного газу від 11.01.2021 року, ціна за 1 тис. куб. метрів природного газу становить 8649,89 гривень.

Таким чином, КЗ "Рівненський психоневрологічний інтернат" Рівненської обласної ради відповідно до укладеного Договору повинен був сплатити за поставлений природний газ загальним обсягом 37321,996 м3 кошти в розмірі 322831,16 грн з ПДВ (37321,996 х 8,64989 = 322831,16), однак з врахуванням укладення оспорюваних додаткових угод, фактично було сплачено суму поставленого природного газу по актах у розмірі 460214,26 грн.

За таких обставин, внаслідок неправомірного збільшення ціни на природний газ шляхом укладання спірних додаткових угод з порушенням законодавства мала місце переплата коштів у розмірі 137383,11 грн.

Щодо участі прокурора у цій справі, оцінка обґрунтованості порушення інтересів держави в особі органу, визначеного прокурором позивачем.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Пунктом 3 частини 1 статті 1311 Конституції України передбачено, що в Україні діє прокуратура, яка здійснює: представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Частинами 3 та 5 статті 53 Господарського процесуального кодексу України (далі ГПК України) встановлено, що у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. У разі відкриття провадження за позовною заявою особи, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб (крім прокурора), особа, в чиїх інтересах подано позов, набуває статусу позивача. У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі набуває статусу позивача.

Відповідно до ч. 4 ст. 53 ГПК України, прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 174 цього Кодексу.

За змістом ч. 1, ч. 3, ч. 4 та ч. 7 статті 23 Закону України "Про прокуратуру", представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом. Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті, крім випадку, визначеного абзацом четвертим цієї частини. Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень. У разі встановлення ознак адміністративного чи кримінального правопорушення прокурор зобов`язаний здійснити передбачені законом дії щодо порушення відповідного провадження.

З системного аналізу вказаних правових норм вбачається, що виключними випадками, за яких прокурор може здійснювати представництво інтересів держави в суді, є порушення або загроза порушення інтересів держави. Ключовим для застосування цієї норми є поняття "інтерес держави".

У Рішенні Конституційного Суду України у справі за конституційними поданнями Вищого арбітражного суду України та Генеральної прокуратури України щодо офіційного тлумачення положень статті 2 Арбітражного процесуального кодексу України (справа про представництво прокуратурою України інтересів держави в арбітражному суді) від 08.04.1999 р. № 3-рп/99 Конституційний Суд України, з`ясовуючи поняття "інтереси держави" висловив позицію про те, що інтереси держави відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин. В основі перших завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону України, гарантування її державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорону землі як національного багатства, захист прав усіх суб`єктів права власності та господарювання тощо (п. 3 мотивувальної частини).

Інтереси держави можуть збігатися повністю, частково або не збігатися зовсім з інтересами державних органів, державних підприємств та організацій чи з інтересами господарських товариств з часткою державної власності у статутному фонді. Проте, держава може вбачати свої інтереси не тільки в їх діяльності, але й в діяльності приватних підприємств, товариств.

З урахуванням того, що "інтереси держави" є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах.

Таким чином, "інтереси держави" охоплюють широке і водночас чітко не визначене коло законних інтересів, які не піддаються точній класифікації, а тому їх наявність повинна бути предметом самостійної оцінки суду у кожному конкретному випадку звернення прокурора з позовом (аналогічна позиція викладена у постанові Верховного Суду від 25.04.2018 р. зі справи № 806/1000/17).

У даному випадку загроза порушення інтересів держави полягає у порушенні чинного законодавства про публічні закупівлі.

Перший "виключний випадок" передбачає наявність органу, який може здійснювати захист інтересів держави самостійно, а другий - відсутність такого органу. Однак підстави представництва інтересів держави прокуратурою у цих двох випадках істотно відрізняються.

У першому випадку прокурор набуває право на представництво, якщо відповідний суб`єкт владних повноважень не здійснює захисту або здійснює неналежно.

"Нездійснення захисту" виявляється в усвідомленій пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень - він усвідомлює порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається.

"Здійснення захисту неналежним чином" виявляється в активній поведінці (сукупності дій та рішень), спрямованій на захист інтересів держави, але яка є неналежною.

"Неналежність" захисту може бути оцінена з огляду на встановлений порядок захисту інтересів держави, який серед іншого включає досудове з`ясування обставин порушення інтересів держави, обрання способу їх захисту та ефективне здійснення процесуальних прав позивача.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 року у справі № 912/2385/18 викладено таку правову позицію:

- прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу;

- бездіяльність компетентного органу означає, що він знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк;

- звертаючись до відповідного компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення;

- невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню, тощо;

- прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження його бездіяльності. Якщо прокурору відомо причини такого не звернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові, але якщо з відповіді компетентного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим.

Велика Палата Верховного Суду в постанові від 26.05.2020 р. у справі № 912/2385/18 дійшла висновків, що прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу. Бездіяльність компетентного органу означає, що він знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк. Звертаючись до відповідного компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону "Про прокуратуру", прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню, тощо.

Враховуючи висновки Великої Палати Верховного Суду, у спірних правовідносинах судам необхідно дослідити: чи знав або повинен був знати компетентний орган про допущені порушення інтересів держави, проте всупереч цим інтересам за захистом до суду не звернувся; чи дотримано прокурором розумного строку для надання уповноваженому органу можливості відреагувати на виявлене прокурором порушення та самостійно звернутися до суду з відповідним позовом або ж надати аргументовану відповідь на звернення прокурора.

При цьому самого лише посилання прокурора про виявлення ним порушення інтересів держави та невжиття органом державної влади (позивачем у справі), на який покладено обов`язок щодо судового захисту інтересів держави, відповідних дій для такого захисту, недостатньо для прийняття судом рішення в такому спорі по суті, оскільки за змістом п. 2 ч. 4 ст. 23 Закону "Про прокуратуру" прокурор здійснює представництво інтересів держави в суді виключно після підтвердження судом правових підстав для представництва.

Прокурор, обґрунтовуючи звернення до суду з позовом в інтересах держави в особі Рівненської обласної ради, вказав, що невиконання встановлених законодавством норм при організації та проведенні тендерних процедур порушує інтереси держави в частині гарантування організації діяльності органів державної влади відповідно до вимог Конституції та законів України, забезпечення безумовного виконання нормативно-правових актів держави. Окрім цього, укладенням додаткових угод до договору постачання природного газу порушені матеріальні інтереси, оскільки з урахуванням додаткових угод інтернатом фактично отримано менший обсяг газу у порівнянні з первісним договором за значно вищою ціною. Відповідно до положення КЗ "Рівненський психоневрологічний інтернат" Рівненської обласної ради, власником інтернату є територіальні громади сіл, селищ, міст Рівненської області в особі Рівненської обласної ради. За своїм правовим статусом інтернат є комунальним закладом та фінансується з обласного бюджету. Однак, ні інтернат, ні Рівненська обласна рада, як власник, жодних заходів щодо оскарження вищезазначених додаткових угод та стягнення коштів не вживали.

Відповідно до п. 1.3. Положення КЗ "Рівненський психоневрологічний інтернат"и Рівненької обласної ради, Інтернат є стаціонарним закладом для соціального захисту, що утворюється для тимчасового або постійного проживання/перебування осіб із стійкими інтелектуальними та/або психічними порушеннями, які за станом здоров`я потребують стороннього догляду, соціально-побутового обслуговування, надання медичної допомоги, соціальних послуг та комплексу реабілітаційних заходів і яким згідно з висновком лікарської комісії за участю лікаря-психіатра не протипоказане перебування в Інтернаті (далі підопічні). Власником Інтернату є територіальні громади сіл, селищ, міст Рівненської області в особі Рівненської обласної ради (далі - Власник) (п. 1.4. Положення). За своїм правовим статусом Інтернат є комунальним закладом та фінансується з обласного бюджету (п. 1.8. Положення). Інтернат зобов`язаний виконувати завдання Власника, а також враховувати їх при здійсненні своєї діяльності зазначеної в цьому Положенні, визначенні перспектив свого економічного і соціального розвитку (п. 11.1. Положення).

У п. 10 Постанови Великої Палати Верховного суду від 21.06.2023 року у справі № 905/1907/21 (провадження № 12-1гс23) викладено висновок щодо застосування норм права:

"10.1. У відносинах щодо розрахунків з постачальником природного газу за договором комунальний заклад, який є розпорядником бюджетних коштів, виступає не як суб`єкт владних повноважень, а як сторона у зобов`язальних правовідносинах (див. mutatis mutandis висновки Великої Палати Верховного Суду, викладені у підпунктах 6.27-6.29 постанови від 13.11.2019 у справі № 922/3095/18 та підпунктах 6.30-6.32 постанови від 23.10.2019 у справі № 922/3013/18).

10.2. Використання коштів місцевого бюджету становить суспільний інтерес та стосується прав та інтересів великого кола осіб - мешканців відповідної області. Завданням органу місцевого самоврядування є забезпечення раціонального використання майна та інших ресурсів, що перебувають у комунальній власності. Неефективне витрачання коштів місцевого бюджету, зокрема шляхом укладення підконтрольним органу місцевого самоврядування комунальним закладом незаконних правочинів, може порушувати економічні інтереси відповідної територіальної громади.

10.3. Оскільки засновником комунального закладу та власником його майна є територіальна громада в особі органу місцевого самоврядування, що фінансує і контролює діяльність такого комунального закладу, а також зобов`язаний контролювати виконання обласного бюджету, зокрема законність та ефективність використання зазначеним закладом коштів цього бюджету за договорами про закупівлю товарів, то вказаний орган місцевого самоврядування є особою, уповноваженою на вжиття заходів представницького характеру щодо захисту інтересів територіальної громади, інтереси якої є складовою інтересів держави, пов`язаних із законним та ефективним витрачанням коштів обласного бюджету. Схожі висновки викладені у постановах КГС ВС від 22.12.2022 у справі № 904/123/22, від 26.10.2022 у справі № 904/5558/20 (підпункти 5.50, 5.51) та від 21.12.2022 у справі № 904/8332/21 (пункт 33)."

У п. 45 п. 54 постанови Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 09.08.2023 року у справі 924/1283/21 викладено правову позицію:

"45.Отже, оскільки засновником Школи та власником її майна є територіальна громада Черкаської області в особі Ради, яка фінансує і контролює діяльність цього комунального закладу, а також зобов`язана контролювати виконання обласного бюджету, зокрема законність та ефективність використання Школою коштів цього бюджету за договорами про закупівлю товарів, Велика Палата Верховного Суду дійшла висновку про те, що Рада є особою, уповноваженою на вжиття заходів представницького характеру щодо захисту інтересів територіальної громади, інтереси якої є складовою інтересів держави, пов`язаних із законним та ефективним витрачанням коштів обласного бюджету, а тому є належним позивачем у цій справі. Схожі висновки викладені у постановах Верховного Суду від 22.12.2022 у справі № 904/123/22, від 26.10.2022 у справі № 904/5558/20 (підпункти 5.50, 5.51) та від 21.12.2022 у справі № 904/8332/21 (пункт 33).

46. Цими висновками Велика Палата Верховного Суду відступила від протилежних висновків Верховного Суду, викладених у постановах від 14.07.2022 у справі № 909/1285/21 (підпункт 1.2 пункту 5.27) та від 01.02.2023 у справі № 924/996/21, у яких Суд відхилив доводи прокурора щодо наявності в органів місцевого самоврядування повноважень здійснювати захист законних інтересів держави у правовідносинах, пов`язаних із закупівлею комунальними закладами товарів за бюджетні кошти, з посиланням на те, що наявність корпоративних відносин між органом місцевого самоврядування та комунальним підприємством виключає наявність владних повноважень між ними або між органом місцевого самоврядування як засновником комунального підприємства та третіми особами, які здійснюють господарське правопорушення, на яке повинне реагувати комунальне підприємство як суб`єкт господарських відносин, а також з посиланням на те, що відповідні органи місцевого самоврядування не були сторонами договорів про закупівлю.

47. У контексті заявлених Прокурором позовних вимог про стягнення грошових коштів на користь Школи Велика Палата Верховного Суду звернула також увагу на свої висновки, викладені у пункті 56 постанови від 22.09.2022 у справі № 125/2157/19, де вказано, зокрема, що вимоги особи, яка в судовому порядку домагається застосування реституції, спрямовані на приведення сторін недійсного правочину до того стану, який вони мали до вчинення правочину. Застосування реституції як наслідку недійсності правочину насамперед відновлює права учасників цього правочину. Інтерес іншої особи полягає в тому, щоб відновити свої права через повернення майна відчужувачу. Якщо повернення майна відчужувачу не відновлює права позивача, то суд може застосувати іншій ефективний спосіб захисту порушеного права в межах заявлених позовних вимог.

48. Колегія суддів зазначає, що за висновками Верховного Суду, викладеними у підпункті 6.45 постанови від 16.05.2021 у справі № 910/11847/19, правовий статус розпорядників бюджетних коштів, їх повноваження та відповідальність визначені положеннями Бюджетного кодексу України (далі - БК України) та підзаконними нормативно-правовими актами, зокрема, постановою Кабінету Міністрів України від 28.02.2002 № 228, якою затверджено Порядок складання, розгляду, затвердження та основні вимоги до виконання кошторисів бюджетних установ (далі - Порядок).

49. Абзацами першим та другим пункту 5 Порядку визначено, зокрема, що установам можуть виділятися бюджетні кошти тільки за наявності затверджених кошторисів, планів асигнувань загального фонду бюджету, планів надання кредитів із загального фонду бюджету, планів спеціального фонду. Установи мають право брати бюджетні зобов`язання витрачати бюджетні кошти на цілі та в межах, установлених затвердженими кошторисами, планами асигнувань загального фонду бюджету, планами надання кредитів із загального фонду бюджету, планами спеціального фонду.

50. За змістом абзацу другого пункту 43 Порядку розпорядники мають право провадити діяльність виключно в межах бюджетних асигнувань, затверджених кошторисами, планами асигнувань загального фонду бюджету, планами надання кредитів із загального фонду бюджету, планами спеціального фонду.

51. Ураховуючи наведене, навчальний заклад у спірних правовідносинах діє як розпорядник бюджетних коштів нижчого рівня (отримувач бюджетних коштів) та є замовником товару (природного газу) в обсязі та в межах видатків, що визначені Війтовецькою селищною радою (розпорядником бюджетних коштів вищого рівня).

52. Згідно із частиною четвертою статті 48 БК України зобов`язання, взяті учасником бюджетного процесу без відповідних бюджетних асигнувань або з перевищенням повноважень, встановлених цим Кодексом та законом про Державний бюджет України (рішенням про місцевий бюджет), не вважаються бюджетними зобов`язаннями (крім витрат, що здійснюються відповідно до частини шостої цієї статті) і не підлягають оплаті за рахунок бюджетних коштів. Взяття таких зобов`язань є порушенням бюджетного законодавства. Витрати бюджету на покриття таких зобов`язань не здійснюються.

53. З огляду на викладене апеляційний господарський суд у справі, яка розглядається, дійшов помилкових висновків про відмову у стягненні коштів на користь Війтовецької селищної ради з підстав того, що рада не була стороною договору про закупівлю та додаткових угод до нього, а також того, що Опорний навчальний заклад "Купільська загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів Війтовецької селищної ради Хмельницької області" є окремою юридичною особою, має власні рахунки, самостійно проводить свою фінансово-господарську діяльність, а селищна рада не є розпорядником коштів вказаного суб`єкта.

54. Водночас з урахуванням того, що використання коштів місцевого бюджету становить суспільний інтерес та стосується прав та інтересів великого кола осіб - мешканців селища; завданням органу місцевого самоврядування є забезпечення раціонального використання майна та інших ресурсів, що перебувають у комунальній власності; неефективне витрачання коштів місцевого бюджету, зокрема шляхом укладення підконтрольним органу місцевого самоврядування комунальним закладом незаконних правочинів, може порушувати економічні інтереси територіальної громади, суд першої інстанції дійшов правильних висновків про наявність підстав для стягнення безпідставно отриманих коштів за незаконними правочинами."

Суд погоджується з доводами прокурора щодо правомірності визначення Рівненської обласної ради позивачем по справі, як суб`єкта владних повноважень, до компетенції якої віднесені повноваження щодо захисту інтересів держави, і в особі яких прокурор може звертатися до суду.

Судом враховано, що Рівненська обласна рада не є стороною правочинів. Порушення інтересів держави обґрунтовано укладенням КЗ "Рівненський психоневрологічний інтернат" Рівненської обласної ради додаткових угод всупереч вимог чинного законодавства і інтересам держави, що призвело до безпідставної зміни істотних умов договору, зростання ціни за одиницю товару.

Рівненська окружна прокуратура листом № 50-1739ВИХ-22 від 18.04.2022 року звернулася до КЗ "Рівненський психоневрологічний інтернат" Рівненської обласної ради щодо надання інформації, якими ТОВ "Рівнегаз збут" обґрунтувало збільшення ціни на природний газ, що стали підставою для проведення розрахунків за спожитий газ.

У відповідь на вказаний лист прокуратури, КЗ "Рівненський психоневрологічний інтернат" листом № 138 від 22.04.2022 року надано копії документів.

Рівненська окружна прокуратура листом № 50-2797ВИХ-22 від 31.05.2022 року звернулася до КЗ "Рівненський психоневрологічний інтернат" Рівненської обласної ради в якому просила повідомити про вжиття заходів для усунення виявлених порушень вимог ч. 5 ст. 41 ЗУ "Про публічні закупівлі", оскарження у судовому порядку додаткових угод про збільшення ціни за одиницю товару та стягнення з постачальника надміру сплачених коштів.

Рівненська окружна прокуратура листом № 50-2810ВИХ-22 від 31.05.2022 року звернулася до Рівненської обласної ради в якому просила повідомити щодо вжиття обласною радою як повноважним органом управління, заходів для усунення виявлених порушень вимог ч. 5 ст. 41 ЗУ "Про публічні закупівлі", оскарження у судовому порядку додаткових угод про збільшення ціни за одиницю товару та стягнення з постачальника надміру сплачених коштів.

У відповідь на вказаний лист прокуратури, КЗ "Рівненський психоневрологічний інтернат" листом № 271 від 06.06.2022 року повідомив, що станом на 06.06.2022 р. проводиться робота по підготовці та вирішення питання правомірності в судовому порядку.

У відповідь на вказаний лист прокуратури, Рівненська обласна рада листом № 5231-22 від 06.06.2022 року повідомила, що за інформацією наданою комунальним закладом Рівненський психоневрологічний інтернат", комунальним закладом здійснюються заходи щодо оскарження укладених додаткових угод договорів в судовому порядку.

Рівненська окружна прокуратура листом № 50-3197ВИХ-22 від 15.06.2022 року звернулася до КЗ "Рівненський психоневрологічний інтернат" Рівненської обласної ради в якому повідомити щодо вжиття комунальним закладом заходів для усунення виявлених порушень вимог ч. 5 ст. 41 ЗУ "Про публічні закупівлі", оскарження у судовому порядку додаткових угод про збільшення ціни за одиницю товару та стягнення з постачальника надміру сплачених коштів.

У відповідь на вказаний лист прокуратури, КЗ "Рівненський психоневрологічний інтернат" листом № 282 від 15.06.2022 року повідомив, що в установі не передбачено штатним розписом посади юрисконсульта та відсутні кошти на сплату судового збору та просив здійснювати представництво у суді на відшкодування надмірно сплачених коштів постачальнику ТОВ "Рівнегаз збут".

Рівненська окружна прокуратура листом № 50-4062ВИХ-22 від 19.07.2022 року звернулася до КЗ "Рівненський психоневрологічний інтернат" Рівненської обласної ради та Рівненської обласної ради, в якому повідомила, що у порядку ст. 23 Закону України "Про прокуратуру", прокуратурою буде пред`явлено до Господарського суду Рівненської області позов в інтересах держави в особі КЗ "Рівненський психоневрологічний інтернат" Рівненської обласної ради, Рівненської обласної ради до Товариства з обмеженою відповідальністю "Рівнегаз збут" про визнання недійсними додаткових угод та стягнення коштів.

У постановах Верховного Суду від 23.03.2021 р. у справі № 917/665/20, 07.04.2021 р. у справі № 913/124/20, 09.06.2021 р. у справі № 916/1674/18 (у цих справах суди встановили, що проміжок часу між повідомленням органу, здійсненого прокурором в порядку ст. 23 Закону "Про прокуратуру", та зверненням до суду з позовом є незначним) зроблено наступні висновки:

- суд зобов`язаний дослідити: чи знав або повинен був знати відповідний орган про допущені порушення інтересів держави, чи мав відповідні повноваження для їх захисту, чи існував факт не звернення вказаного органу до суду при наявності для цього підстав;

- така обізнаність має бути підтверджена достатніми доказами, зокрема, але не виключно, повідомленням прокурора на адресу відповідного органу про звернення до суду від його імені;

- суди попередніх інстанцій при наданні висновків про недотримання прокурором розумного строку зосередилися на часовому проміжку, який минув між повідомленням, яке прокурор надіслав органу, та поданням позову у справі, проте не приділили достатньої уваги тому, що такий проміжок не завжди є вирішальним у питаннях дотримання прокурором приписів ст. 23 Закону "Про прокуратуру"; такий підхід є занадто формалізованим, критерій "розумності" строку має визначатися з урахуванням великого кола чинників і не може бути оцінений виключно темпорально.

У п. 55-56 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 р. у справі № 912/2385/18. Так, у п. 55 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 р. у справі № 912/2385/18 зазначено, що при вирішенні питання про необхідність звернення до суду з позовом компетентний орган може діяти в умовах конфлікту інтересів - коли порушення інтересів держави, про яке стверджує прокурор, може бути пов`язане з раніше вчиненими протиправними діями цього органу чи бездіяльністю. Для врахування цих обставин стаття 55 ГПК передбачає такі правила:

- якщо особа, яка має процесуальну дієздатність і в інтересах якої подана заява, не підтримує заявлених позовних вимог, суд залишає заяву без розгляду, крім позову прокурора в інтересах держави;

- відмова компетентного органу від поданого прокурором в інтересах держави позову (заяви), подання ним заяви про залишення позову без розгляду не позбавляє прокурора права підтримувати позов (заяву) і вимагати розгляду справи по суті.

З огляду на зазначене, суд дійшов висновку, що, звертаючись до суду із позовом у даній справі, прокурор відповідно до вимог статті 23 Закону України "Про прокуратуру" обґрунтував наявність у нього підстав для представництва інтересів держави в суді, визначив, у чому саме полягає порушення інтересів держави та правильно визначив орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах.

Норми права, що підлягають до застосування, та мотиви їх застосування, оцінка аргументів, наведених сторонами.

Відповідно до ч. 2 ст. 16 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України), визнання правочину недійсним є способом захисту цивільних прав та інтересів. За змістом ч. 2 ст. 20 Господарського кодексу України (далі - ГК України), серед способів захисту визначено визнання недійсними господарських угод з підстав, передбачених законом.

За приписами ч. 1 статті 202 ЦК України, правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він не визнаний судом недійсним (ст. 204 ЦК України).

Відповідно до частини першої та другої статті 215 ЦК України, підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу. Недійсним є правочин, якщо його недійсність встановлена законом (нікчемний правочин). У цьому разі визнання такого правочину недійсним судом не вимагається. У випадках, встановлених цим Кодексом, нікчемний правочин може бути визнаний судом дійсним.

Якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин) (ч. 3 ст. 215 ЦК України).

Статтею 203 ЦК України передбачено, що зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності. Волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі. Правочин має вчинятися у формі, встановленій законом. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним. Правочин, що вчиняється батьками (усиновлювачами), не може суперечити правам та інтересам їхніх малолітніх, неповнолітніх чи непрацездатних дітей.

При цьому, суд виходить з того, що вирішуючи спори про визнання правочинів (господарських договорів) недійсними, господарський суд повинен встановити наявність фактичних обставин, з якими закон пов`язує визнання таких правочинів (господарських договорів) недійсними на момент їх вчинення (укладення) і настання відповідних наслідків, та в разі задоволення позовних вимог зазначати в судовому рішенні, в чому конкретно полягає неправомірність дій сторони та яким нормам законодавства не відповідає оспорюваний правочин.

Згідно з ч. 1 ст. 626 ЦК України, договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Згідно з ч. 1 та п. 1 ч. 2 ст. 11 ЦК України, цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є: договори та інші правочини.

За змістом ч. 1 ст. 174 ГК України, господарські зобов`язання можуть виникати: з господарського договору та інших угод, передбачених законом, а також з угод, не передбачених законом, але таких, які йому не суперечать.

Частиною 1 статті 627 ЦК України передбачено, що відповідно до статті 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Частиною 7 статті 179 ГК України передбачено, що господарські договори укладаються за правилами, встановленими Цивільним кодексом України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами щодо окремих видів договорів.

Відповідно до ч. 1 ст. 638 ЦК України, договір є укладеним, якщо сторони досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.

Відповідно до ч. 1 ст. 712 Цивільного кодексу України, положення якої кореспондуються з приписами ч. 1 ст. 265 Господарського кодексу України, за договором поставки продавець (постачальник), який здійснює підприємницьку діяльність, зобов`язується передати у встановлений строк (строки) товар у власність покупця для використання його у підприємницькій діяльності або в інших цілях, не пов`язаних з особистим, сімейним, домашнім або іншим подібним використанням, а покупець зобов`язується прийняти товар і сплатити за нього певну грошову суму.

До договору поставки застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено договором, законом або не випливає з характеру відносин сторін (ч. 2 ст. 712 ЦК України).

Згідно ст. 655 ЦК України, за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму.

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад визначає Закон України "Про публічні закупівлі". Метою цього Закону є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.

За змістом статті 1 Закону України "Про публічні закупівлі", договір про закупівлю - господарський договір, що укладається між замовником і учасником за результатами проведення процедури закупівлі / спрощеної закупівлі та передбачає платне надання послуг, виконання робіт або придбання товару.

Договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного та Господарського кодексів України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом (ч. 1 ст. 41 Закону України "Про публічні закупівлі").

Частиною 1 статті 628 ЦК України передбачено, що зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

Відповідно до ч. 4 ст. 41 Закону України "Про публічні закупівлі", умови договору про закупівлю не повинні відрізнятися від змісту тендерної пропозиції / пропозиції за результатами електронного аукціону (у тому числі ціни за одиницю товару) переможця процедури закупівлі / спрощеної закупівлі або узгодженої ціни пропозиції учасника у разі застосування переговорної процедури, крім випадків визначення грошового еквівалента зобов`язання в іноземній валюті та/або випадків перерахунку ціни за результатами електронного аукціону в бік зменшення ціни тендерної пропозиції / пропозиції учасника без зменшення обсягів закупівлі.

Згідно п. 3.2. Договору, ціна за 1 тис. куб. метрів газу без урахування податку на додану вартість становить 7071,66 гривень, крім того компенсація вартості послуги доступу до потужності становить 136,576 гривень. Ціна за 1 тис. куб. метрів природного газу з урахуванням компенсації вартості послуги доступу до потужності складає 7208,24 гривень. Податок на додану вартість становить 1441,65 гривень. Всього ціна газу за 1 тис. куб. становить 8649,89 гривень.

Згідно з ч. 1 - ч. 3 ст. 180 ГК України, зміст господарського договору становлять умови договору, визначені угодою його сторін, спрямованою на встановлення, зміну або припинення господарських зобов`язань, як погоджені сторонами, так і ті, що приймаються ними як обов`язкові умови договору відповідно до законодавства. Господарський договір вважається укладеним, якщо між сторонами у передбачених законом порядку та формі досягнуто згоди щодо усіх його істотних умов. Істотними є умови, визнані такими за законом чи необхідні для договорів даного виду, а також умови, щодо яких на вимогу однієї із сторін повинна бути досягнута згода. При укладенні господарського договору сторони зобов`язані у будь-якому разі погодити предмет, ціну та строк дії договору.

Частиною першою статті 175 ГК України визначено, що майново-господарськими визнаються цивільно-правові зобов`язання, що виникають між учасниками господарських відносин при здійсненні господарської діяльності, в силу яких зобов`язана сторона повинна вчинити певну господарську дію на користь другої сторони або утриматися від певної дії, а управнена сторона має право вимагати від зобов`язаної сторони виконання її обов`язку. Майнові зобов`язання, які виникають між учасниками господарських відносин, регулюються Цивільним кодексом України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом.

Згідно з ст. 185 ГК України, до укладення господарських договорів на організованих ринках капіталу, організованих товарних ринках, оптових ярмарках, публічних торгах застосовуються загальні правила укладення договорів на основі вільного волевиявлення, з урахуванням нормативно-правових актів, якими регулюється діяльність відповідних організованих ринків капіталу, організованих товарних ринків, ярмарків та публічних торгів.

Статтею 629 ЦК України встановлено, що договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Положеннями ч. 1 ст. 651 ЦК України передбачено, що зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом.

Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом (ст. 525 ЦК України).

Згідно з ч. 2, ч. 3 ст. 632 ЦК України, Зміна ціни після укладення договору допускається лише у випадках і на умовах, встановлених договором або законом. Зміна ціни в договорі після його виконання не допускається.

Згідно ч. 5 ст. 41 Закону України "Про публічні закупівлі", істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків: 1) зменшення обсягів закупівлі, зокрема з урахуванням фактичного обсягу видатків замовника; 2) збільшення ціни за одиницю товару до 10 відсотків пропорційно збільшенню ціни такого товару на ринку у разі коливання ціни такого товару на ринку за умови, що така зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю, - не частіше ніж один раз на 90 днів з моменту підписання договору про закупівлю / внесення змін до такого договору щодо збільшення ціни за одиницю товару. Обмеження щодо строків зміни ціни за одиницю товару не застосовується у випадках зміни умов договору про закупівлю бензину та дизельного пального, природного газу та електричної енергії; 3) покращення якості предмета закупівлі, за умови що таке покращення не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю; 4) продовження строку дії договору про закупівлю та строку виконання зобов`язань щодо передачі товару, виконання робіт, надання послуг у разі виникнення документально підтверджених об`єктивних обставин, що спричинили таке продовження, у тому числі обставин непереборної сили, затримки фінансування витрат замовника, за умови що такі зміни не призведуть до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю; 5) погодження зміни ціни в договорі про закупівлю в бік зменшення (без зміни кількості (обсягу) та якості товарів, робіт і послуг), у тому числі у разі коливання ціни товару на ринку; 6) зміни ціни в договорі про закупівлю у зв`язку зі зміною ставок податків і зборів та/або зміною умов щодо надання пільг з оподаткування - пропорційно до зміни таких ставок та/або пільг з оподаткування; 7) зміни встановленого згідно із законодавством органами державної статистики індексу споживчих цін, зміни курсу іноземної валюти, зміни біржових котирувань або показників Platts, ARGUS регульованих цін (тарифів) і нормативів, що застосовуються в договорі про закупівлю, у разі встановлення в договорі про закупівлю порядку зміни ціни; 8) зміни умов у зв`язку із застосуванням положень частини шостої цієї статті. У зв`язку з необхідністю забезпечення потреб оборони під час дії правового режиму воєнного стану в Україні або в окремих її місцевостях можуть бути змінені істотні умови договору про закупівлю (після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі) замовником, визначеним у Законі України "Про оборонні закупівлі", а саме: обсяг закупівлі, сума договору, строк дії договору та виконання зобов`язань щодо передання товару, виконання робіт, надання послуг.

Абзацом 2 частини 3 статті 6 ЦК України визначено, що сторони в договорі не можуть відступити від положень актів цивільного законодавства, якщо в цих актах прямо вказано про це, а також у разі, якщо обов`язковість для сторін положень актів цивільного законодавства випливає з їх змісту або із суті відносин між сторонами.

Статтею 652 ЦК України визначено, що у разі істотної зміни обставин, якими сторони керувалися при укладенні договору, договір може бути змінений або розірваний за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або не випливає із суті зобов`язання. Зміна обставин є істотною, якщо вони змінилися настільки, що, якби сторони могли це передбачити, вони не уклали б договір або уклали б його на інших умовах. Якщо сторони не досягли згоди щодо приведення договору у відповідність з обставинами, які істотно змінились, або щодо його розірвання, договір може бути розірваний, а з підстав, встановлених частиною четвертою цієї статті, - змінений за рішенням суду на вимогу заінтересованої сторони за наявності одночасно таких умов: 1) в момент укладення договору сторони виходили з того, що така зміна обставин не настане; 2) зміна обставин зумовлена причинами, які заінтересована сторона не могла усунути після їх виникнення при всій турботливості та обачності, які від неї вимагалися; 3) виконання договору порушило б співвідношення майнових інтересів сторін і позбавило б заінтересовану сторону того, на що вона розраховувала при укладенні договору; 4) із суті договору або звичаїв ділового обороту не випливає, що ризик зміни обставин несе заінтересована сторона. У разі розірвання договору внаслідок істотної зміни обставин суд, на вимогу будь-якої із сторін, визначає наслідки розірвання договору виходячи з необхідності справедливого розподілу між сторонами витрат, понесених ними у зв`язку з виконанням цього договору. Зміна договору у зв`язку з істотною зміною обставин допускається за рішенням суду у виняткових випадках, коли розірвання договору суперечить суспільним інтересам або потягне для сторін шкоду, яка значно перевищує затрати, необхідні для виконання договору на умовах, змінених судом.

Таким чином, Закон України "Про публічні закупівлі" встановлює імперативну норму, згідно з якою зміна істотних умов договору про закупівлю може здійснюватися виключно у випадках, визначених частиною 5 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі", зокрема, за пунктом 2 частини 5 наведеної норми - у випадку збільшення ціни за одиницю товару до 10 відсотків пропорційно збільшенню ціни такого товару на ринку у разі коливання ціни такого товару на ринку за умови, що така зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю, - не частіше ніж один раз на 90 днів з моменту підписання договору про закупівлю / внесення змін до такого договору щодо збільшення ціни за одиницю товару.

У п. 52 - п. 63 та п. 88 - п. 90 постанови Великої Палати Верховного суду від 24.01.2024 року у справі № 922/2321/22 (провадження № 12-57гс23) викладено правову позицію:

"Відповідно до частини четвертої статті 41 Закону № 922-VIII умови договору про закупівлю не повинні відрізнятися від змісту тендерної пропозиції (у тому числі ціни за одиницю товару) переможця процедури закупівлі, крім випадків визначення грошового еквівалента зобов`язання в іноземній валюті та/або випадків перерахунку ціни за результатами електронного аукціону в бік зменшення ціни тендерної пропозиції учасника без зменшення обсягів закупівлі.

Згідно з пунктом 2 частини п`ятої статті 41 Закону № 922-VIII істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадку збільшення ціни за одиницю товару до 10 % пропорційно збільшенню ціни такого товару на ринку у разі коливання ціни такого товару на ринку за умови, що така зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю, - не частіше ніж один раз на 90 днів з моменту підписання договору про закупівлю. Обмеження щодо строків зміни ціни за одиницю товару не застосовується у випадках зміни умов договору про закупівлю бензину та дизельного пального, газу та електричної енергії.

Із системного тлумачення наведених норм ЦК України, ГК України та Закону № 922-VIII вбачається, що ціна товару є істотною умовою договору про закупівлю. Зміна ціни товару в договорі про закупівлю після виконання продавцем зобов`язання з передачі такого товару у власність покупця не допускається.

Зміна ціни товару в бік збільшення до передачі його у власність покупця за договором про закупівлю можлива у випадку збільшення ціни такого товару на ринку, якщо сторони договору про таку умову домовились. Якщо сторони договору про таку умову не домовлялись, то зміна ціни товару в бік збільшення у випадку зростання ціни такого товару на ринку можлива, лише якщо це призвело до істотної зміни обставин, в порядку статті 652 ЦК України, якщо вони змінилися настільки, що якби сторони могли це передбачити, вони не уклали б договір або уклали б його на інших умовах.

У будь-якому разі ціна за одиницю товару не може бути збільшена більше ніж на 10 % від тієї ціни товару, яка була визначена сторонами в договорі за результатами процедури закупівлі, незалежно від кількості та строків зміни ціни протягом строку дії договору. Тобто під час дії договору про закупівлю сторони можуть неодноразово змінювати ціну товару в бік збільшення за наявності умов, встановлених у статті 652 ЦК України та пункті 2 частини п`ятої статті 41 Закону № 922-VIII, проте загальне збільшення такої ціни не повинно перевищувати 10 % від тієї ціни товару, яка була визначена сторонами при укладенні договору за результатами процедури закупівлі.

В іншому випадку не досягається мета Закону № 922-VIII, яка полягає в забезпеченні ефективного та прозорого здійснення закупівель, створенні конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобіганні проявам корупції в цій сфері та розвитку добросовісної конкуренції, оскільки продавці з метою перемоги можуть під час проведення процедури закупівлі пропонувати ціну товару, яка нижча за ринкову, а в подальшому, після укладення договору про закупівлю, вимагати збільшити цю ціну, мотивуючи коливаннями ціни такого товару на ринку.

Наведене підтверджується також історичним тлумаченням норм пункту 2 частини п`ятої статті 41 Закону № 922-VIII. У цьому Законі в редакції до 19 квітня 2020 року норма пункту 2 частини п`ятої статті 41 була викладена в статті 36 та мала такий зміст: Істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадку зміни ціни за одиницю товару не більше ніж на 10 відсотків у разі коливання ціни такого товару на ринку, за умови що зазначена зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі.

Отже, вказана норма Закону № 922-VIII в редакції до 19 квітня 2020 року не дозволяла зміни ціни за одиницю товару більше ніж на 10 % від ціни, визначеної сторонами при укладенні договору про закупівлю, проте не обмежувала сторони в можливості багато разів змінювати (не було обмежень щодо строків зміни ціни) таку ціну протягом дії договору в межах встановлених 10 % у разі коливання ціни такого товару на ринку.

Зазначена норма була змінена Законом України Про внесення змін до Закону України Про публічні закупівлі та деяких інших законодавчих актів України щодо вдосконалення публічних закупівель № 114-IX від 18 вересня 2019 року (далі - Закон № 114-ІХ), яким Закон № 922-VIII було викладено в новій редакції. У новій редакції зазначена норма була викладена в пункті 2 частини п`ятої статті 41 Закону № 922-VIII та доповнена умовою, що така зміна ціни в бік збільшення не може відбуватись частіше ніж один раз на 90 днів, крім закупівлі бензину, дизельного пального, газу та електричної енергії.

Отже, в новій редакції норма пункту 2 частини п`ятої статті 41 Закону № 922-VIII не змінила свого змісту щодо розміру зміни ціни за одиницю товару (не більше ніж на 10 % від ціни, визначеної сторонами при укладенні договору про закупівлю), проте була доповнена умовою, яка обмежила строки зміни такої ціни, а саме не частіше ніж один раз на 90 днів.

Як убачається з пояснювальної записки до проєкту Закону № 114-ІХ, метою його прийняття було удосконалення системи публічних закупівель, спрямованої на розвиток конкурентного середовища та добросовісної конкуренції у сфері закупівель, а також забезпечення виконання міжнародних зобов`язань України у сфері публічних закупівель, у тому числі протидії ціновому демпінгу коли учасник процедури закупівлі пропонує значно занижену ціну товару, щоб перемогти, а потім через додаткові угоди суттєво збільшує ціну товару та відповідно зменшує обсяг закупівлі, чим нівелює результати публічної закупівлі.

За такої мети очевидно, що зміни, внесені законодавцем Законом № 114-ІХ у вказану норму пункту 2 частини п`ятої статті 41 Закону № 922-VIII, не були спрямовані на те, щоб дозволити учасникам публічних закупівель використовувати ціновий демпінг з подальшим збільшенням ціни за одиницю товару більше ніж на 10 % від ціни, визначеної сторонами за результатами процедури закупівлі та при укладенні договору про закупівлю.

Ціна товару є істотною умовою договору про закупівлю. Зміна ціни товару в договорі про закупівлю після виконання продавцем зобов`язання з передачі такого товару у власність покупця не допускається.

Зміна ціни товару в бік збільшення до передачі його у власність покупця за договором про закупівлю можлива у випадку збільшення ціни такого товару на ринку, якщо сторони договору про таку умову домовились. Якщо сторони договору про таку умову не домовлялись, то зміна ціни товару в бік збільшення у випадку зростання ціни такого товару на ринку можлива, лише якщо це призвело до істотної зміни обставин, в порядку статті 652 ЦК України, якщо вони змінилися настільки, що якби сторони могли це передбачити, вони не уклали б договір або уклали б його на інших умовах.

У будь-якому разі ціна за одиницю товару не може бути збільшена більше ніж на 10 % від тієї ціни товару, яка була визначена сторонами в договорі за результатами процедури закупівлі, незалежно від кількості та строків зміни ціни протягом строку дії договору. Тобто під час дії договору про закупівлю сторони можуть неодноразово змінювати ціну товару в бік збільшення за наявності умов, встановлених у статті 652 ЦК України та пункті 2 частини п`ятої статті 41 Закону № 922-VIII, проте загальне збільшення такої ціни не повинно перевищувати 10 % від тієї ціни товару, яка була визначена сторонами при укладенні договору за результатами процедури закупівлі."

Таким чином, у залежності від коливання ціни товару на ринку сторони протягом дії договору про закупівлю можуть вносити зміни, водночас, внесення таких змін до договору про закупівлю повинно бути обґрунтованим та документально підтвердженим.

Коливання ціни на ринку повинно розцінюватися саме після підписання договору, оскільки ч. 5 ст. 41 Закону України "Про публічні закупівлі" урегульовано саме зміну істотних умов у разі виникнення такого явища як коливання ціни на ринку.

Виходячи із викладеного, внесення змін до договору є правомірним лише у випадку документального підтвердження коливання ціни на товар у період з моменту укладення договору до моменту укладення додаткової угоди.

При цьому існування обставин, які є підставою для зміни ціни товару, повинні бути доведені належними та допустимими доказами та такі коливання ціни товару на ринку повинні бути наявні саме на момент внесення таких змін.

Суд зазначає, що чинне законодавство про публічні закупівлі не визначає, які органи, установи чи організації мають право надавати інформацію щодо коливання цін на ринку і які документи можуть підтверджувати таке коливання.

Разом з тим, судом враховується, що у документах, які видає компетентна організація, має бути зазначена чинна ринкова ціна на товар і її порівняння з ринковою ціною станом на дату, з якої почалися змінюватися ціни на ринку, як у бік збільшення, так і у бік зменшення (тобто наявності коливання). Необхідність зазначення такої інформації зумовлюється також тим, що у випадку коливання цін, зміни до договору про закупівлю вносяться з урахуванням показників такого коливання, що стали підставою для здійснення попередніх змін до договору. Кожна зміна до договору має містити окреме документальне підтвердження. Документ про зміну ціни повинен містити належне підтвердження викладених в ньому даних, проведених досліджень коливання ринку, джерел інформації тощо (правова позиція Верховного Суду, викладена у постанові від 13.10.2020 року у справі № 912/1580/18).

Висновки Рівненської торгово-промислової палати можуть використовуватися для підтвердження коливання ціни товару на ринку, але вказані довідки не відповідають вищезазначеним вимогам та не містять точної інформації про коливання цін на природний газ станом на момент підписання спірних додаткових угод. Відтак, листи Рівненської торгово-промислової палати не є належними доказами на підтвердження коливання ціни на природний газ, оскільки, зазначені документи лише констатують рівень загальних ринкових цін на газ на певну дату та не доводять їх коливання.

Одночасно постачальнику треба не лише довести підвищення ціни на певний товар на певному ринку за допомогою доказів, але й обґрунтувати для замовника самі пропозиції про підвищення ціни, визначеної у договорі. Постачальник повинен обґрунтувати, чому таке підвищення цін на ринку зумовлює неможливість виконання договору по запропонованій замовнику на тендері ціні, навести причини, через які виконання укладеного договору стало для нього вочевидь невигідним. Постачальник також має довести, що підвищення ціни є непрогнозованим (його неможливо було передбачити і закласти в ціну товару на момент подання постачальником тендерної пропозиції) (правова позиція викладена Верховним Судому складі Об`єднаної палати Касаційного господарського суду у постанові від 18.06.2021 року у справі № 927/491/19).

При цьому судом враховується, що будь-який суб`єкт підприємницької діяльності діє на власний ризик. Укладаючи договір поставки товару на певний строк у майбутньому, він гарантує собі можливість продати свій товар, але при цьому несе ризики зміни його ціни. Підприємець має передбачати такі ризики і одразу закладати їх у ціну договору.

З іншого боку, будь-який покупець товару, за звичайних умов, не може бути зацікавленим у збільшенні його ціни, а відповідно й у зміні відповідних умов договору. Тобто, навіть за наявності росту цін на ринку відповідного товару, який відбувся після укладення договору, покупець має право відмовитися від підписання невигідної для нього додаткової угоди, адже ціна продажу товару вже визначена в договорі купівлі-продажу чи поставки (позиція, викладена у постанові Верховного Суду від 13.07.2021 року у справі № 927/550/20).

Так, підприємство, яке мало беззаперечне право на отримання природного газу за ціною, визначеною в укладеному між сторонами договорі, без надання письмових заперечень чи проведення переговорів щодо збільшення ціни товару підписало оспорені додаткові угоди, внаслідок чого ціна за одиницю товару збільшилась, а обсяг поставки, що передбачався за договором, фактично, зменшився.

Крім того, суд погоджується з доводами прокурора про те, що збільшення ціни природного газу у додаткових угодах по відношенню до погодженої у договорі ціни здійснено з порушенням ст. 41 Закону України "Про публічні закупівлі", зокрема п. 2 ч. 5 ст. 41 цього Закону, яким встановлена не лише вимога пропорційного збільшення ціни за одиницю товару по відношенню до збільшення ціни товару на ринку, а й 10-відсоткове обмеження такого збільшення.

Зокрема, з аналізу додаткових угод слідує, що динаміка зміни ціни за договором у відсотковому значенні становила на 335,54 %.

При цьому судом звертається увага на те, що сторони не могли не розуміти особливості функціонування ринку природного газу, враховуючи діяльність відповідача, на момент підписання основного договору відповідач знав (не міг не знати) про ціни, які склалися на ринку на природний газ, постачання якої він мав намір здійснювати, та гарантував її поставку замовнику за цінами відповідно до договору.

Відповідно до ч. 1 ст. 5 Закону України "Про публічні закупівлі", закупівлі здійснюються за такими принципами: 1) добросовісна конкуренція серед учасників; 2) максимальна економія, ефективність та пропорційність; 3) відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель; 4) недискримінація учасників та рівне ставлення до них; 5) об`єктивне та неупереджене визначення переможця процедури закупівлі / спрощеної закупівлі; 6) запобігання корупційним діям і зловживанням.

Верховний Суд у постанові від 12.09.2019 року у справі № 915/1868/18 наголосив, що можливість зміни ціни договору внаслідок недобросовісних дій сторін (сторони) договору робить результат закупівлі невизначеним та тягне за собою неефективне використання бюджетних коштів, що є прямим порушенням принципів процедури закупівлі, визначених преамбулою та ст. 5 Закону України "Про публічні закупівлі".

Отже, сторонами не підтверджено правомірності дій щодо зміни істотних умов договору про закупівлю після його підписання та до виконання сторонами в повному обсязі. За таких обставин зміна ціни згідно з оспорюваними додатковими угодами є безпідставною, суперечить принципам максимальної економії та ефективності, встановлених ст. 5 Закону України "Про публічні закупівлі", з огляду на що суд доходить висновку про наявність підстав для визнання оспорюваних додаткових угод недійсними відповідно до ст. ст. 203, 215 ЦК України.

Крім того, розірвання сторонами договору, виконаного повністю або частково, не позбавляє сторони права на звернення до суду з позовом про визнання такого договору недійсним. Так само не перешкоджає поданню відповідного позову закінчення строку (терміну) дії оспорюваного правочину до моменту подання позову. Аналогічна правова позиція Верховного суду викладена у постанові від 27.11.2018 року у справі № 905/1227/17.

Також прокурором заявлено позовну вимогу про стягнення з відповідача коштів у розмірі 137383,11 грн.

За умовами п. 3.2. Договору № 41АВ337-163-21 на постачання природного газу від 11.01.2021 року, ціна за 1 тис. куб. метрів природного газу становить 8649,89 гривень.

Згідно з актами приймання-передачі електричної енергії за лютий 2021 року грудень 2021 року відповідач поставив природний газ загальним обсягом 37321,996 м3 на загальну суму 460214,26 грн, які повністю оплачені КЗ "Рівненський психоневрологічний інтернат" Рівненської обласної ради.

Сторонами було підписано 16 додаткових угод № 1-13, якими було змінено ціну природного газу в бік збільшення до 37673,89 грн з ПДВ за 1 тис. куб. м., що становить 335,54 % від початкової ціни товару, визначеної сторонами при укладенні договору на постачання природного газу.

Згідно із частиною першою статті 216 ЦК України недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю. У разі недійсності правочину кожна із сторін зобов`язана повернути другій стороні у натурі все, що вона одержала на виконання цього правочину, а в разі неможливості такого повернення, зокрема тоді, коли одержане полягає у користуванні майном, виконаній роботі, наданій послузі, - відшкодувати вартість того, що одержано, за цінами, які існують на момент відшкодування.

Відповідно до частини першої статті 1212 ЦК України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала.

Згідно з пунктом 1 частини третьої статті 1212 ЦК України положення цієї глави застосовуються також до вимог про повернення виконаного за недійсним правочином.

Ціна товару є істотною умовою договору про закупівлю. Зміна ціни товару в договорі про закупівлю після виконання продавцем зобов`язання з передачі такого товару у власність покупця не допускається відповідно до частини третьої статті 632 ЦК України.

Відповідно до пункту 2 частини п`ятої статті 41 Закону № 922-VIII ціна за одиницю товару не може бути збільшена більше ніж на 10 % від тієї ціни товару, яка була визначена сторонами при укладенні договору за результатами процедури закупівлі, незалежно від кількості та строків зміни ціни протягом строку дії договору.

Оскільки зазначені додаткові угоди № 1-13 є недійсними та не породжують правових наслідків, правовідносини між відповідачами щодо ціни природного газу, поставленого за договором № 41АВ337-163-21 на постачання природного газу від 11.01.2021 року, мали регулюватись п. 3.2. Договору, згідно з яким ціна за одиницю природного газу складає 8,64989 грн за 1 м3 з ПДВ.

Товариством з обмеженою відповідальністю "Рівнегаз збут" було поставлено Комунальному закладу "Рівненський психоневрологічний інтернат" Рівненської обласної ради природний газ загальним обсягом 37321,996 м3 на загальну суму 460214,26 грн, хоча КЗ "Рівненський психоневрологічний інтернат" згідно умов договору № 41АВ337-163-21 на постачання природного газу від 11.01.2021 року повинен був сплатити за поставлений природний газ загальним обсягом 37321,996 м3 кошти в розмірі 322831,16 грн з ПДВ (37321,996 х 8,64989 = 322831,16).

Таким чином, грошові кошти в сумі 137383,11 грн є такими, що були безпідставно одержані відповідачем - Товариством з обмеженою відповідальністю "Рівнегаз збут", підстава їх набуття відпала, а тому відповідач зобов`язаний їх повернути позивачу, що відповідає приписам статей 216, 1212 ЦК України. Доказів повернення вказаних коштів матеріали справи не містять.

Висновки суду за результатами вирішення спору.

За результатами з`ясування обставин, на які сторони посилалися як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були дослідженні в судовому засіданні, і з наданням оцінки всім аргументам учасників справи у їх сукупності та взаємозв`язку, як це передбачено вимогами ст.ст. 75-79, 86 ГПК України, судом встановлено, що додаткові угоди № 1 від 03.05.2021 р.; № 2 від 04.06.2021 р.; № 3 від 04.06.2021 р.; № 2 від 05.07.2021 р.; № 3 від 05.07.2021 р.; № 4 від 05.07.2021 р.; № 5 від 26.08.2021 р.; № 6 від 26.08.2021 р.; № 7 від 26.08.2021 р.; № 8 від 30.09.2021 р.; № 8 від 30.09.2021 р.; № 9 від 30.09.2021 р.; № 10 від 30.09.2021 р.; № 11 від 18.10.2021 р.; № 12 від 18.10.2021 р.; № 13 від 18.10.2021 р. до Договору № 41АВ337-163-21 на постачання природного газу від 11.01.2021 року, укладені між сторонами за відсутності встановлених Законом України "Про публічні закупівлі" підстав та з перевищенням максимального ліміту щодо можливої зміни ціни на товар (10 %), а відтак суд вважає обґрунтованими та правомірними позовні вимоги прокурора про визнання таких додаткових угод недійсними.

Крім того, судом встановлено, що внаслідок неправомірного збільшення ціни на природний газ шляхом укладання оспорюваних додаткових угод грошові кошти в сумі 137383,11 грн є такими, що були безпідставно одержані відповідачем - Товариством з обмеженою відповідальністю "Рівнегаз збут", підстава їх набуття відпала, а тому відповідач зобов`язаний їх повернути позивачу, що відповідає приписам статей 216, 1212 ЦК України. Відтак, вимога прокурора про стягнення з відповідача 1 зазначених коштів також визнається судом обґрунтованою та підлягає задоволенню.

Розподіл судових витрат.

Згідно з ч. 1 ст. 123 ГПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 129 ГПК України, судовий збір покладається у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, - на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

З огляду на зазначене, враховуючи, що позов визнано обґрунтованим судом в повному обсязі, судові витрати у справі по сплаті судового збору у розмірі 21088,50 грн покладаються на відповідача 1 ТОВ "Рівнегаз збут" та у розмірі 21088,50 грн на відповідача 2 - КЗ "Рівненський психоневрологічний інтернат" Рівненської обласної ради.

Керуючись ст. ст. 129, 236 - 241 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

1. Позов задовольнити.

2. Визнати недійсною Додаткову угоду № 1 від 03.05.2021 року до Договору від 11.01.2021 р. № 41АВ337-163-21, укладеного між Товариством з обмеженою відповідальністю "РІВНЕГАЗ ЗБУТ" та Комунальним закладом "Рівненський психоневрологічний інтернат" Рівненської обласної ради.

3. Визнати недійсною Додаткову угоду № 2 від 04.06.2021 р. до Договору від 11.01.2021 р. № 41АВ337-163-21, укладеного між Товариством з обмеженою відповідальністю "РІВНЕГАЗ ЗБУТ" та Комунальним закладом "Рівненський психоневрологічний інтернат" Рівненської обласної ради.

4. Визнати недійсною Додаткову угоду № 3 від 04.06.2021 р. до Договору від 11.01.2021 р. № 41АВ337-163-21, укладеного між Товариством з обмеженою відповідальністю "РІВНЕГАЗ ЗБУТ" та Комунальним закладом "Рівненський психоневрологічний інтернат" Рівненської обласної ради.

5. Визнати недійсною Додаткову угоду № 2 від 05.07.2021 р. до Договору від 11.01.2021 р. № 41АВ337-163-21, укладеного між Товариством з обмеженою відповідальністю "РІВНЕГАЗ ЗБУТ" та Комунальним закладом "Рівненський психоневрологічний інтернат" Рівненської обласної ради.

6. Визнати недійсною Додаткову угоду № 3 від 05.07.2021 р. до Договору від 11.01.2021 р. № 41АВ337-163-21, укладеного між Товариством з обмеженою відповідальністю "РІВНЕГАЗ ЗБУТ" та Комунальним закладом "Рівненський психоневрологічний інтернат" Рівненської обласної ради.

7. Визнати недійсною Додаткову угоду № 4 від 05.07.2021 р. до Договору від 11.01.2021 р. № 41АВ337-163-21, укладеного між Товариством з обмеженою відповідальністю "РІВНЕГАЗ ЗБУТ" та Комунальним закладом "Рівненський психоневрологічний інтернат" Рівненської обласної ради.

8. Визнати недійсною Додаткову угоду № 5 від 26.08.2021 р. до Договору від 11.01.2021 р. № 41АВ337-163-21, укладеного між Товариством з обмеженою відповідальністю "РІВНЕГАЗ ЗБУТ" та Комунальним закладом "Рівненський психоневрологічний інтернат" Рівненської обласної ради.

9. Визнати недійсною Додаткову угоду № 6 від 26.08.2021 р. до Договору від 11.01.2021 р. № 41АВ337-163-21, укладеного між Товариством з обмеженою відповідальністю "РІВНЕГАЗ ЗБУТ" та Комунальним закладом "Рівненський психоневрологічний інтернат" Рівненської обласної ради.

10. Визнати недійсною Додаткову угоду № 7 від 26.08.2021 р. до Договору від 11.01.2021 р. № 41АВ337-163-21, укладеного між Товариством з обмеженою відповідальністю "РІВНЕГАЗ ЗБУТ" та Комунальним закладом "Рівненський психоневрологічний інтернат" Рівненської обласної ради.

11. Визнати недійсною Додаткову угоду № 8 від 30.09.2021 р. до Договору від 11.01.2021 р. № 41АВ337-163-21, укладеного між Товариством з обмеженою відповідальністю "РІВНЕГАЗ ЗБУТ" та Комунальним закладом "Рівненський психоневрологічний інтернат" Рівненської обласної ради.

12. Визнати недійсною Додаткову угоду № 8 від 30.09.2021 р. до Договору від 11.01.2021 р. № 41АВ337-163-21, укладеного між Товариством з обмеженою відповідальністю "РІВНЕГАЗ ЗБУТ" та Комунальним закладом "Рівненський психоневрологічний інтернат" Рівненської обласної ради.

13. Визнати недійсною Додаткову угоду № 9 від 30.09.2021 р. до Договору від 11.01.2021 р. № 41АВ337-163-21, укладеного між Товариством з обмеженою відповідальністю "РІВНЕГАЗ ЗБУТ" та Комунальним закладом "Рівненський психоневрологічний інтернат" Рівненської обласної ради.

14. Визнати недійсною Додаткову угоду № 10 від 30.09.2021 р. до Договору від 11.01.2021 р. № 41АВ337-163-21, укладеного між Товариством з обмеженою відповідальністю "РІВНЕГАЗ ЗБУТ" та Комунальним закладом "Рівненський психоневрологічний інтернат" Рівненської обласної ради.

15. Визнати недійсною Додаткову угоду № 11 від 18.10.2021 р. до Договору від 11.01.2021 р. № 41АВ337-163-21, укладеного між Товариством з обмеженою відповідальністю "РІВНЕГАЗ ЗБУТ" та Комунальним закладом "Рівненський психоневрологічний інтернат" Рівненської обласної ради.

16. Визнати недійсною Додаткову угоду № 12 від 18.10.2021 р. до Договору від 11.01.2021 р. № 41АВ337-163-21, укладеного між Товариством з обмеженою відповідальністю "РІВНЕГАЗ ЗБУТ" та Комунальним закладом "Рівненський психоневрологічний інтернат" Рівненської обласної ради.

17. Визнати недійсною Додаткову угоду № 13 від 18.10.2021 р. до Договору від 11.01.2021 р. № 41АВ337-163-21, укладеного між Товариством з обмеженою відповідальністю "РІВНЕГАЗ ЗБУТ" та Комунальним закладом "Рівненський психоневрологічний інтернат" Рівненської обласної ради.

18. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "РІВНЕГАЗ ЗБУТ" (33023, м. Рівне, вул. Грушевського, буд. 24, ) на користь Рівненської обласної ради (33013, м. Рівне, майдан Просвіти, 1, ) в дохід місцевого бюджету кошти у розмірі 137 383,11 грн (сто тридцять сім тисяч триста вісімдесят три гривні 11 копійок).

19. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "РІВНЕГАЗ ЗБУТ" (33023, м. Рівне, вул. Грушевського, буд. 24, ) на користь Рівненської обласної прокуратури (33028, Рівненська обл., м. Рівне, вул. 16 липня, буд. 52, ; р/р UA0015371, МФО 820172, , банк одержувач Державна казначейська служба України, м. Київ, код класифікації видатків бюджету 2800) 21088,50 грн (двадцять одну тисячу вісімдесят вісім гривень 50 копійок) витрат по сплаті судового збору.

20. Стягнути з Комунального закладу "Рівненський психоневрологічний інтернат" Рівненської обласної ради (35324, Рівненська область, с. Боянівка, вул. Лісова, 1, ) на користь Рівненської обласної прокуратури (33028, Рівненська обл., м. Рівне, вул. 16 липня, буд. 52, ; р/р UA0015371, МФО 820172, , банк одержувач Державна казначейська служба України, м. Київ, код класифікації видатків бюджету 2800) 21088,50 грн (двадцять одну тисячу вісімдесят вісім гривень 50 копійок) витрат по сплаті судового збору.

21. Накази видати після набрання рішенням законної сили.

Позивач (стягувач): Рівненська обласна рада (33013, м. Рівне, майдан Просвіти, 1, ).

Стягувач щодо судового збору: Рівненська обласна прокуратура (33028, Рівненська обл., м. Рівне, вул. 16 липня, буд. 52, ).

Відповідач (боржник): Товариство з обмеженою відповідальністю "РІВНЕГАЗ ЗБУТ" (33023, м. Рівне, вул. Грушевського, буд. 24, ).

Відповідач (боржник) щодо судового збору: Комунальний заклад "Рівненський психоневрологічний інтернат" Рівненської обласної ради (35324, Рівненська область, с. Боянівка, вул. Лісова, 1, ).

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено до Північно - західного апеляційного господарського суду в порядку та строки, встановлені статтями 256 - 257 Господарського процесуального кодексу України. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складено та підписано 11 липня 2024 року.

Веб-адреса сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію по справі, що розглядається: http://rv.arbitr.gov.ua.

Суддя Р.В. Романюк