ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"17" липня 2024 р. м. Київ Справа № 911/1145/24

За позовом Акціонерного товариства комерційний банк "ПриватБанк"

до фізичної особи-підприємця Крижка Павла Юрійовича

про стягнення 924 411, 41 грн,

Суддя В.М. Антонова

Без виклику представників сторін (судове засідання не проводилось).

ІСТОРІЯ СПРАВИ

1. Стислий виклад позовних вимог

Акціонерне товариство комерційний банк "ПриватБанк" (надалі - позивач) звернулось до Господарського суду Київської області з позовною заявою до фізичної особи-підприємця Крижка Павла Юрійовича (надалі - відповідач) про стягнення 924 411, 41 грн з яких: 777 783, 68 грн заборгованість за тілом кредиту та 146 627, 73 грн заборгованість за процентами.

Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням відповідачем свого грошового зобов`язання за кредитним договором №-КД-1, в частині повного та своєчасного повернення кредитних коштів.

2. Стислий виклад позицій відповідача

Відповідач заперечує проти задоволення позову та, зокрема, зазначає, що позивачем не додано до позову повідомлення банку про зміну процентної ставки у відповідності до абз.5. п.2.1. додаткової угоди №1 від 25.03.2021, а тому нарахування нових розмірів процентів є неправомірним, також зазначає, що позивачем не додано до позову повідомлення банку за яким можливо встановити причини, підстави припинення взаємовідносин та дату дострокового припинення виконання зобов`язань. Крім того, звертає увагу, що втратив активи та можливість займатись господарською діяльністю в зв`язку з окупацією міста Мелітополь і відповідачем перереєстровано своє місцезнаходження не на окуповану територію України лише 29.12.2022, про факт втрати майна повідомлено правоохоронні органи, в зв`язку з чим відповідач не мав можливості виконувати свої зобов`язання за договором, що, на його думку, є форс-мажорними обставини, а тому відповідач звільняється від відповідальності за невиконання зобов`язань за договором.

3. Процесуальні дії в справі

Ухвалою Господарського суду Київської області від 06.05.2024 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження в справі, визнано справу малозначною та постановлено здійснювати її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

07.05.2024 від позивач надійшла заява про виправлення описки в ухвалі Господарського суду Київської області від 06.05.2024, в якій зазначає, що прізвище відповідача - Крижко, тоді як в указаній ухвалі зазначено - Кружко.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 09.05.2024 задоволено заяву позивача про виправлення описки, виправлено описку допущену в ухвалі Господарського суду Київської області від 06.05.2024 в справі №911/1145/24 та постановлено в указаній ухвалі відповідача читати: «фізична особа-підприємець Крижко Павло Юрійович».

10.06.2024 від відповідача надійшов відзив на позовну заяву.

11.06.2024 від відповідача надійшли відповідь на відзив та письмове підтвердження, що станом на 10.06.2024 ціна позову залишається незмінною.

Беручи до уваги вище наведене та відсутність будь-яких клопотань сторін, у яких останні заперечували проти розгляду даної справи по суті, а також зважаючи на наявність в матеріалах справи всіх документів та доказів, необхідних для повного, всебічного та об`єктивного її розгляду і вирішення цього спору, суд дійшов висновку про можливість вирішення по суті наведеної справи, призначеної до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення/виклику представників сторін (без проведення судового засідання) за наявними в ній матеріалами.

Відповідно до ч.4 ст.240 Господарського процесуального кодексу України в разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи суд підписує рішення без його проголошення.

ФАКТИЧНІ ОБСТАВИНИ, ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ

25.03.2021 між Акціонерним товариством комерційний банк ПриватБанк (далі банк) та фізичною особою-підприємцем Крижко Павлом Юрійовичем (далі позичальник) укладено кредитний договір № -КД-1 (далі кредитний договір).

Відповідно до п.A.1. кредитного договору вид кредиту невідновлювальна кредитна лінія. Надається у вигляді не відновлювальної кредитної лінії в формі надання траншами з встановленням періоду вибірки - 6 місяців.

У пункті A.2. кредитного договору сторони погодили, що ліміт цього договору: 1 086 154, 52 грн, у тому числі на наступні цілі: у розмірі 1 077 000, 00 грн на реконструкція приміщення (будівельні роботи), у розмірі 9 154, 52 грн, на сплату страхових платежів у випадках та в порядку, передбачених пп. 2.1.5., 2.2.12. цього договору.

Забороняється використання кредитних коштів для погашення кредитів і відсотків або іншої заборгованості за кредитними договорами, виплати дивідендів, надання фінансової допомоги.

Згідно із п.А.3. кредитного договору термін повернення кредиту 01.03.2026.

Відповідно до п.А.5. кредитного договору зобов`язання позичальника забезпечуються: - договором застави обладнання №-ДЗ-1/1 від 25.03.2021 та договором поруки №-ДП-1/1 від 25.03.2021.

Пунктом А.6. кредитного договору сторонами погоджено, що за користування кредитом позичальник сплачує проценти у розмірі 14.3% річних від суми залишку непогашеної заборгованості.

Також пунктом А.7. кредитного договору сторони погодили, що у випадку порушення позичальником грошового зобов`язання по сплаті кредиту позичальник сплачує банку проценти за користуванням кредитом у розмірі 28.6% річних від суми простроченої заборгованості за кредитом.

Проценти нараховуються та сплачуються щомісячно, датою сплати процентів є 1-е число кожного поточного місяця, починаючи з дати підписання цього договору, якщо інше не передбачене п.7.3. цього договору. У випадку несплати процентів вони вважаються простроченими (крім випадків розірвання цього договору згідно з п.2.3.2. цього договору) (п.А.8. кредитного договору).

Погашення кредиту (тіла) позичальник здійснює рівними частинами щомісяця 1-го числа. Перший платіж по погашенню кредита (тіла) позичальник здійснює в місяць, що слідує за місяцем надання банком кредиту. Сторони узгодили, що при наданні кожного наступного траншу за цим договором сума до погашення оновлюється та відображається в системі Приват 24 для бізнесу. Дата платежів за кредитом та процентами при цьому не змінюється (п.А.8.1. кредитного договору).

Згідно із п.А.10. кредитного договору сторони взаємно домовились, що будь-яка істотна умова кредитування, передбачена розділом А цього договору, може змінюватися протягом дії договору при настанні будь-якої з нижченаведених обставин:

неналежному виконанні позичальником взятих на себе зобов`язань за цим договором;

збільшенні або зменшенні оборотів грошових коштів за поточними рахунками позичальника, відкритими у банку або в іншому банку;

надходженні до банку заяви або клопотання позичальника про зміну умов договору;

зміни кредитоспроможності чи платоспроможності позичальника (в бік погіршення або покращення);

зміни кредитних процедур та інших внутрішніх документів банку, які регламентують порядок та умови надання кредитів;

порушенні позичальником будь-якої умови цього Договору.

Сторони визначали, що зміни щодо істотних умов кредитування можуть вчинятися в тій же формі, що й укладено цей Договір.

У випадку невиконання та/або неналежного виконання позичальником зобов`язань, передбачених п.2.2.13. цього договору, банк за користування кредитом встановлює позичальнику проценти у розмірі 19.3% річних. При цьому банк направляє позичальнику письмове повідомлення із зазначенням підстави порушення зобов`язань, передбачених п.2.2.13. цього договору та дати початку нарахування підвищених процентів, без внесення змін до цього договору. За умови відновлення виконання позичальником зобов`язань, передбачених п.2.2.13. цього договору, позичальник за користування кредитом сплачує проценти в розмірі зазначеному в п.А.6. цього договору. При цьому банк направляє письмове повідомлення позичальнику із зазначенням процентної ставки в розмірі, зазначеному в п. А.6. цього договору та дати початку її нарахування (п.А.6.1. кредитного договору).

Банк, на свій розсуд, має право згідно зі ст.651 Цивільного кодексу України, ст.188 Господарського кодексу України здійснити одностороннє розірвання договору з відправленням позичальнику повідомлення. У зазначену в повідомленні дату цей договір вважається розірваним. При цьому в останній день дії договору позичальник зобов`язується повернути банку суму кредиту в повному обсязі, проценти за фактичний термін його користування, повністю виконати інші зобов`язання за цим договором. Одностороння відмова від цього договору не звільняє позичальника від відповідальності за порушення зобов`язань за цим договором (підпункт г пункту 2.3.2. кредитного договору).

2.3.2. При настанні будь-якої з наступних подій: неотриманні від позичальника згоди на зміну процентної ставки за користування кредитом, зміну періодичності порядку сплати платежів по кредиту; порушенні позичальником будь-якого із зобов`язань, передбачених умовами цього договору, у т.ч. у випадку порушення цільового використання кредиту, порушенні заставодавцями/іпотекодавцями зобов`язань за договорами застави/іпотеки, укладеними в забезпечення виконання зобов`язань за цим договором, отриманні повідомлення від заставодавців про дострокове затребування вкладу (повністю або частково) за договором, майнові права за яким передані Банку у заставу, неотриманні від заставодавців/іпотекодавців до укладення договору застави/іпотеки та під час його/їх дії повідомлення про усі відомі йому/їм права та вимоги інших осіб на предмет застави/іпотеки, у т.ч. не зареєстровані у встановленому порядку, у випадку передачі предмету застави/іпотеки іншій особі без згоди Заставодержателя, порушенні заставодавцями/іпотекодавцями правил про заміну предмету застави, втрати Предмету застави/іпотеки за обставинами, за які заставодержатель не відповідає, якщо заставодавець/іпотекодавець не замінив або не відновив предмет застави/іпотеки, порушенні господарським/цивільним судом справи про банкрутство позичальника або про визнання недійсними установчих документів позичальника, або про відміну державної реєстрації позичальника, ухваленні (прийнятті) власником або компетентним органом рішення про ліквідацію позичальника, притягнення до кримінальної відповідальності відносно позичальника, смерті позичальника. втрати можливості звернення стягнення на майно, надане у заставу/іпотеку в забезпечення виконання зобов`язань за цим договором (у т.ч. втрати, знищенні, пошкодженні або недоступності предмету застави/іпотеки для банку з будь-яких інших привидів), підтвердженій актами перевірок, встановлення невідповідності дійсності відомостей, що містяться у п. 2.2.10. цього договору, наявності судових рішень про стягнення грошових коштів з поточного рахунку позичальника, що набули законної чинності, наявності арешту на поточних рахунках, що належать позичальнику, наявності платіжних вимог про примусове списання та інших обставин, які явно свідчать про те, що наданий позичальнику кредит не буде повернений своєчасно, неодноразовому (два і більше разів) надання позичальником розрахункових документів на використання кредиту в порушення порядку, передбаченого п.1.1. цього договору банк, на свій розсуд, має право: а) змінити умови цього Договору зажадати від позичальника дострокове повернення кредиту, сплати процентів за його користування, виконання інших зобов`язань за цим договором у повному обсязі шляхом відправлення повідомлення. При цьому згідно зі ст.212, 611, 651 Цивільного кодексу України за зобов`язаннями, терміни виконання яких не наступили, терміни вважаються такими, що наступили, у зазначену у повідомленні дату. У цю дату Позичальник зобов`язується повернути Банку суму кредиту у повному обсязі, проценти за фактичний строк його користування, повністю виконати інші зобов`язання за цим договором;

або:

б) розірвати цей Договір у судовому порядку. При цьому в останній день дії цього Договору Позичальник зобов`язується повернути банку суму кредиту у повному обсязі, проценти за фактичний термін його користування, повністю виконати інші зобов`язання за цим Договором;

або:

в) достроково розірвати цей договір та вимагати повернення коштів/погашення заборгованості у разі, коли здійснення ідентифікації та/або верифікації Позичальника є неможливим; якщо у суб`єкта первинного фінансового моніторингу виникає сумнів стосовно того, що особа виступає від власного імені)..

або:

г) згідно зі ст.651 Цивільного кодексу України, ст.188 Господарського кодексу України здійснити одностороннє розірвання договору з відправленням Позичальнику повідомлення. У зазначену у повідомленні дату цей договір вважається розірваним. При цьому в останній день дії договору позичальник зобов`язується повернути банку суму кредиту у повному обсязі, проценти за фактичний термін його користування, повністю виконати інші зобов`язання за цим договором. Одностороння відмова від цього договору не звільняє Позичальника від відповідальності за порушення зобов`язань за цим договором.

Згідно п.2.4.1. кредитного договору за узгодженням з банком здійснити дострокове (як повне, так і часткове) погашення кредиту. При цьому позичальник зобов`язаний одночасно сплатити банку суму процентів відповідно до п.4.1., 4.2. цього договору, неустойку (штраф, пеню), у випадку, якщо на момент дострокового погашення кредиту (частини кредиту) у банку виникли підстави для стягнення неустойки згідно з пп.5.1., 5.2., 5.3. цього договору, а також інші платежі за цим договором. Черговість погашення заборгованості зазначена у п.4.6. цього договору.

За користування кредитом у період з дати списання коштів з позичкового рахунку до дати погашення кредиту згідно з пп. 1.2., 2.2.3., 2.2.16., 2.2.17., 2.3.2., 2.4.1. цього договору позичальник сплачує проценти в розмірі, зазначеному у пп.А.6., А.6.1. цього договору. У випадку встановлення банком у порядку, передбаченому п.2.3.12. цього договору, зменшеної процентної ставки, умови цього пункту вважаються скасованими з дати встановлення зменшеної процентної ставки (п.4.1. кредитного договору).

Відповідно до ст.1212 ЦКУ у випадку порушення позичальником будь-якого із зобов`язань, передбачених пп. 1.2., 2.2.3., 2.2.16., 2.2.17., 2.3.2., 2.4.1 цього договору, позичальник сплачує банку проценти у розмірі, зазначеному у п.А.7 цього договору (п.4.2. кредитного договору).

Розрахунок процентів за користування кредитом здійснюється щоденно з дати списання коштів з позичкового рахунку до майбутньої дати сплати процентів та/або за період, який починається з попередньої дати сплати процентів до поточної дати сплати процентів. Розрахунок процентів здійснюється до повного погашення заборгованості по кредиту на суму залишку заборгованості по кредиту (п.4.7. кредитного договору).

Згідно із п.8.5. кредитного договору в разі порушення однією стороною зобов`язань утримуватися від заборонених дій та/або неотримання іншою стороною в установлений цим договором термін підтвердження, що порушення не відбулося або не відбудеться, інша сторона має право розірвати договір в односторонньому порядку повністю або в частині, надіславши письмове повідомлення про розірвання. Сторона, з чиєї ініціативи було розірвано цей договір відповідно до положень цієї статті, має право вимагати відшкодування реального збитку, що виник в результаті такого розірвання.

Цей договір вважається укладеним з моменту його підписання шляхом накладення кваліфікованого електронного підпису усіма його сторонами (п.6.1. кредитного договору).

05.03.2021 сторонами погоджено додаткову угоду №1 до кредитного договору (далі - додаткова угода №1), відповідно до п.2.1. якої за користування кредитом на умовах та в порядку визначених цією додаткової угодою, позичальник сплачує банку базову процентну ставку. Базова процентна ставка за кредитом змінювана, та становить на дату укладання цієї додаткової угоди розмір 14.30 % річних. Розмір базової процентної ставки визначений за формулою: Індекс UIRD (3 місяці) + 7%;

де Індекс UIRD український індекс ставок за депозитами фізичних осіб, що розраховується на основі номінальних ставок ринку депозитів фізичних осіб, які оголошуються банками України на строк 3 місяці. На дату укладання цієї додаткової угоди значення індексу береться на дату, що передує даті підписання цієї додаткової угоди, або остання, що опублікована на офіційному сайті Національного Банку України.

Дані про величину індексу UIRD є загальнодоступними в мережі інтернет на офіційному сайті Національного Банку України.

Банк щокварталу з урахуванням зміни зазначеного індексу переглядає розміру базової процентної ставки. При перегляді розміру базової процентної ставки банк використовує розмір індексу UIRD, що офіційно визначений на 14 число останнього місяця календарного кварталу або розміру, що є останнім до цієї дати та опублікованим на сайті Національного Банку України, надалі дата перегляду розміру базової процентної ставки. Датою зміни розміру базової процентної ставки за користування кредитом є 1-ше число першого місяця календарного кварталу, що слідує за кварталом, в якому Банк визначив розмір індексу UIRD для розрахунку базової процентної ставки на наступний календарний квартал. Про зміну розміру базової процентної ставки Банк за 15 календарних днів повідомляє Позичальника/Поручителя/Заставодавця та інших зобов`язаних за Договором осіб, на свій вибір шляхом: відправлення СМС-повідомлень на мобільний телефон Клієнта; відправлення повідомлення за допомогою мобільного додатка Viber; OTP-паролю; поштового листа; телеграми; повідомлення електронною поштою; повідомлення в банкоматах і терміналах самообслуговування; друку інформації на чеках в POS-терміналах; IVR-обдзвону; комунікації у ПК Приват24, в т.ч. його мобільній версії, комунікації в чаті з персональним менеджером Чат Sender, а також за допомогою інших мобільних додатків Банка та інших засобів комунікації.

Відповідно до п.2.2. додаткової угоди №1 у випадку прострочення понад 15 днів позичальником своїх зобов`язань по погашенню кредиту і /або процентів в розмірі, зазначеному в п.2.3., 2.7. цієї додаткової угоди, позичальник сплачує банку проценти за користування кредитом в порядку та розмірі:

в період прострочення з 1-го до 15-го включно - в розмірі базової процентної ставки, що діяла на період прострочення;

в період з 16 числа місяця, в якому виникла прострочена заборгованість до дати її погашення - в розмірі, визначеному за формулою: розмір базової процентної ставки з урахуванням її зміни згідно п.2.1 цієї додаткової угоди + 5% річних;

в період з дати погашення заборгованості до кінця місяця, в якому існувала заборгованість - в розмірі базової процентної ставки, що діяла на дату сплати.

Відповідно до п.2.3. додаткової угоди №1 позичальник за умови належного виконання положень Порядку та умов цієї Додаткової угоди за перший квартал користування кредитом сплачує Банку компенсаційні проценти в розмірі 7 % річних.

Розмір компенсаційних процентів, що зазначений в цьому пункті, Банк щоквартально переглядає. Критерієм для перегляду Банком розміру компенсаційної процентної ставки є приріст робочих місць Позичальника. Під час аналізу приросту робочих місць Позичальника Банк враховує зміни середньої чисельності працівників за попередній звітний календарний квартал з урахуванням інших учасників групи пов`язаних контрагентів.

У разі виконання ним вимоги щодо приросту нових робочих місць (збільшення середньої чисельності працівників суб`єкта підприємництва), зокрема створення не менше двох нових робочих місць протягом періоду, що завершується першим повним календарним кварталом кредитування суб`єкта підприємництва, компенсаційна процентна ставка знижується до рівня 5 відсотків річних та застосовується в наступному календарному кварталі. У подальшому протягом строку кредитування за умови збереження суб`єктом підприємництва робочих місць на рівні звітного (попереднього) календарного кварталу або створення нових робочих місць компенсаційна процентна ставка залишається на рівні 5 відсотків річних. У разі зменшення фактичної кількості робочих місць на останній день місяця звітного (попереднього) календарного кварталу компенсаційна процентна ставка за кредитом, наданим суб`єкту підприємництва, на наступний календарний квартал збільшується на 1 процентний пункт за кожного штатного працівника, який був скорочений/звільнений протягом звітного (попереднього) календарного кварталу (збільшення процентної ставки не застосовується за умови, якщо після скорочення/звільнення працівника (працівників) суб`єктом підприємництва його середня чисельність працівників становить на рівні не менше зафіксованого банком за результатами періоду, що завершився першим повним календарним кварталом кредитування з урахуванням двох нових робочих місць, створених протягом зазначеного періоду), але в будь-якому випадку розмір компенсаційної процентної ставки за кредитом, наданим суб`єкту підприємництва, не може бути вище 7 відсотків річних.

Для позичальників, яким встановлено компенсаційні проценти в розмірі 7 відсотків річних, протягом строку кредитування компенсаційна процентна ставка зменшується або збільшується за результатами щоквартального перегляду банком на 0,5 процентного пункта за кожне створене/скорочене позичальником нове робоче місце (збільшення/зменшення фактичної кількості робочих місць позичальником на дату останнього дня місяця звітного (попереднього) календарного кварталу порівняно з датою укладення договору), але в будь-якому разі розмір компенсаційної процентної ставки за кредитом, наданим позичальнику, не може бути нижче 5 відсотків річних та не може бути вище 7 відсотків річних.

У випадку неподання або невчасного подання, а саме до 20 числа першого місяця календарного кварталу, що слідує за попереднім кварталом, позичальником до банку форми фінансової або податкової звітності по всім учасникам групи пов`язаних контрагентів без відповідної відмітки органу державної статистики або державної фіскальної служби про отримання зазначеної звітності, розмір компенсаційної процентної ставки, у наступному (за звітним) календарному кварталі за кредитом позичальника, встановлюється на рівні 7% річних.

Датою чинності зміненої компенсаційної процентної ставки є 1-ше число другого місяця календарного кварталу, що слідує за звітним кварталом.

Відповідно до п.2.7. додаткової угоди №1 погашення кредиту (тіла) позичальник здійснює рівними частинами щомісяця 1-го числа. Перший платіж по погашенню кредита (тіла) позичальник здійснює в місяць, що слідує за місяцем надання банком кредиту. Сторони узгодили, при наданні кожного наступного траншу за договором сума до погашення оновлюється та відображається в системі Приват24 для бізнесу.

Згідно із п.2.10. додаткової угоди №1 у випадку порушення позичальником строку повернення кредиту, зазначеного в п.А.3. договору позичальник зобов`язується сплатити банку заборгованість за кредитом ,а також проценти від суми неповернутого в строк кредиту, які у відповідності до ст.625 Цивільного кодексу України встановлюються за домовленістю сторін у розмірі, визначеному за формулою: розмір базової процентної ставки з урахуванням її зміни згідно п.2.1. цієї додаткової угоди + 5% річних.

Ця додаткова угода є чинною з моменту її підписання сторонами та припиняє свою дію згідно обставин, визначених в п.4. цієї додаткової угоди (п.5. додаткової угоди №1).

29.06.2022 сторонами укладено договір про внесення змін до кредитного договору про наступне:

І. Сторони дійшли згоди внести зміни до умов кредитування позичальника перед банком за кредитним договором на наступних умовах:

1) Позичальник підтверджує свої зобов`язання перед банком щодо погашення заборгованості за договором, яка складається з: суми неповернутого кредиту 827 997, 42 грн; суми нарахованих до 28.06.2022 та не сплачених позичальником процентів за користування кредитом 4 577, 49 грн.

2) Погашення позичальником заборгованості за договором, розмір якої визначено згідно п.п. 1). п. І. цього договору про внесення змін, здійснюється наступним чином: повернення кредиту (погашення заборгованості за кредитом), а також погашення заборгованості за нарахованим та несплаченим процентами за користування кредитом здійснюється в строки/терміни встановлені в графіку погашення заборгованості, що наведений в додатку №1 до цього договору про внесення змін (що є додатком №1 до договору, з урахуванням змін внесених цим договором про внесення змін.

3) З моменту набрання чинності цього договору про внесення змін проценти за користування кредитом нараховуються та сплачуються позичальником в розмірі та на умовах, як це визначено договором, з урахуванням зміни його умов, що внесені цим договором про внесення змін.

4) Сторони дійшли згоди, що від моменту набрання чинності цим договором про внесення змін подальше надання банком кредиту (траншів кредиту) позичальнику не здійснюється.

ІІ. Сторони дійшли згоди встановити наступні додаткові умови по договору, а саме:

2) Право банка, у випадку невиконання (не належного виконання) позичальником будь-якого із зобов`язань визначених п.п.1) п.ІІ цього договору про внесення змін, вимагати від позичальника дострокове повернення кредиту, сплати процентів за його користування, виконання інших зобов`язань за договором у повному обсязі шляхом відправлення повідомлення. При цьому згідно зі ст.212, 611, 651 ЦКУ за зобов`язаннями, терміни/строки виконання яких не наступили, терміни/строки вважаються такими, що наступили, у зазначену в повідомленні дату. У цю дату позичальник зобов`язується повернути банку суму кредиту в повному обсязі, проценти за фактичний строк його користування, повністю виконати інші зобов`язання за договором.

Цей договір про внесення змін набирає чинності з моменту його підписання сторонами шляхом накладення кваліфікованого електронного підпису в порядку, передбаченому законами України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронні довірчі послуги» та діє до повного виконання сторонами взятих на себе зобов`язань за договором.

У подальшому сторонами погоджено графік погашення заборгованості (додаток №1 до договору про внесення змін від 29.06.2022), згідно якого відповідач у строк до 01.03.2026 повинен був погашати суму кредиту у розмірі 827 997, 42 грн та до 01.10.2022 суму нарахованих 28.06.2022 процентів.

28.11.2022 сторонами укладено договір про винесення змін до кредитного договору про наступне:

І. Сторони дійшли згоди внести зміни до умов кредитування позичальника перед банком за кредитним договором на наступних умовах:

1) Позичальник підтверджує свої зобов`язання перед банком щодо погашення заборгованості за договором, яка складається з: суми неповернутого кредиту 827 429, 42 грн; суми нарахованих до 27.11.2022 та не сплачених позичальником процентів за користування кредитом 7 469, 21 грн.

2) Погашення позичальником заборгованості за договором, розмір якої визначено згідно п.п. 1). п. І. цього договору про внесення змін, здійснюється наступним чином: повернення кредиту (погашення заборгованості за кредитом), а також погашення заборгованості за нарахованим та несплаченим процентами за користування кредитом здійснюється в строки/терміни встановлені в графіку погашення заборгованості, що наведений в додатку №1 до цього договору про внесення змін (що є додатком №1 до договору, з урахуванням змін внесених цим договором про внесення змін.

3) З моменту набрання чинності цього договору про внесення змін проценти за користування кредитом нараховуються та сплачуються позичальником в розмірі та на умовах, як це визначено договором, з урахуванням зміни його умов, що внесені цим договором про внесення змін.

4) Сторони дійшли згоди, що від моменту набрання чинності цим договором про внесення змін подальше надання банком кредиту (траншів кредиту) позичальнику не здійснюється.

5) Сторони узгодили, що банк має право, на власний розсуд та без будь-яких додаткових погоджень з будь-якими особами, змінити черговість погашення заборгованості за договором, відступивши від положень договору, які регулюють послідовність (черговість) виконання зобов`язань за договором.

ІІ. Сторони дійшли згоди встановити наступні додаткові умови по договору, а саме:

2) Право банка, у випадку невиконання (не належного виконання) позичальником будь-якого із зобов`язань визначених п.п. 1) п. ІІ цього договору про внесення змін, вимагати від позичальника дострокове повернення кредиту, сплати процентів за його користування, виконання інших зобов`язань за договором у повному обсязі шляхом відправлення повідомлення. При цьому згідно зі ст.212, 611, 651 ЦКУ за зобов`язаннями, терміни/строки виконання яких не наступили, терміни/строки вважаються такими, що наступили, у зазначену у повідомленні дату. У цю дату позичальник зобов`язується повернути банку суму кредиту в повному обсязі, проценти за фактичний строк його користування, повністю виконати інші зобов`язання за договором.

Цей договір про внесення змін набирає чинності з моменту його підписання сторонами шляхом накладення кваліфікованого електронного підпису в порядку, передбаченому законами України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронні довірчі послуги» та діє до повного виконання сторонами взятих на себе зобов`язань за договором.

У подальшому сторонами погоджено графік погашення заборгованості (додаток №1 до договору про внесення змін від 28.11.2022), згідно якого відповідач у строк до 01.03.2026 повинен був погашати суму кредиту у розмірі 827 429, 42 грн та до 01.12.2023 суму нарахованих 27.11.2022 процентів.

Всі вказані вище документи підписано представниками сторін шляхом накладення електронного підпису, що підтверджується протоколом створення та перевірки кваліфікованого та удосконаленого електронного підпису.

У період з 05.04.2021 по 27.08.2021 позивач надав кредитні кошти відповідачу в сумі 1 069 832, 32 грн шляхом перерахування кредитних коштів з рахунку НОМЕР_1 , що підтверджується випискою по рахунку за період з 25.03.2021 по 01.04.2024.

На виконання умов кредитного договору позивачем, для здійснення погашення кредиту та сплати інших платежів за кредитним договором, відповідачу було відкрито рахунок 3633.

Позивачем на адресу відповідача направлено повідомлення-вимогу №10325ZPZ5S0X4 від 29.02.2024, яким у відповідності до п.2.3.2. кредитного договору змінено термін повернення кредиту на 29.03.2024.

Відповідач не заперечує факту отримання вказаного повідомлення.

Відповідач не у повному обсязі повернув кредитні кошти в передбачений кредитним договором термін, на підставі чого позивач звернувся до суду з позовом до відповідача про стягнення 924 411, 41 грн з яких: 777 783, 68 грн заборгованість за тілом кредиту та 146 627, 73 грн заборгованість за процентами.

НОРМИ ПРАВА, ЯКІ ПІДЛЯГАЮТЬ ЗАСТОСУВАННЮ ТА ВИСНОВКИ СУДУ

Згідно з п.1 ч.2 ст.11 Цивільного кодексу України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.

Як зазначено в ст.174 Господарського кодексу України, господарські зобов`язання можуть виникати, зокрема, із господарського договору та інших угод, передбачених законом, а також з угод, не передбачених законом, але таких, які йому не суперечать.

Відповідно до ч.1 ст.181 Господарського кодексу України господарський договір за загальним правилом викладається у формі єдиного документа, підписаного сторонами. Допускається укладення господарських договорів у спрощений спосіб, тобто шляхом обміну листами, факсограмами, телеграмами, телефонограмами тощо, а також шляхом підтвердження прийняття до виконання замовлень, якщо законом не встановлено спеціальні вимоги до форми та порядку укладення даного виду договорів.

Згідно з ч.ч.1, 2 ст.180 Господарського кодексу України зміст господарського договору становлять умови договору, визначені угодою його сторін, спрямованою на встановлення, зміну або припинення господарських зобов`язань, як погоджені сторонами, так і ті, що приймаються ними як обов`язкові умови договору відповідно до законодавства. Господарський договір вважається укладеним, якщо між сторонами у передбачених законом порядку та формі досягнуто згоди щодо усіх його істотних умов. Істотними є умови, визнані такими за законом чи необхідні для договорів даного виду, а також умови, щодо яких на вимогу однієї із сторін повинна бути досягнута згода.

Статтею 638 Цивільного кодексу України унормовано, що договір є укладеним, якщо сторони досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Договір укладається шляхом пропозиції однієї сторони укласти договір (оферти) і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною.

Відповідно до ч.1 ст.626 Цивільного кодексу України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

За приписами статті 3 Закону України «Про електронну комерцію» електронний договір це домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав і обов`язків та оформлена в електронній формі. Електронний договір укладається і виконується в порядку, передбаченому Цивільним та Господарським кодексами України, а також іншими актами законодавства.

Електронний договір, укладений шляхом обміну електронними повідомленнями, підписаний у порядку, визначеному статтею 12 Закону України «Про електронну комерцію», вважається таким, що за правовими наслідками прирівнюється до договору, укладеного у письмовій формі.

Також приписами ст. 12 Закону України «Про електронну комерцію» передбачено поняття «підпис у сфері електронної комерції». Так, якщо відповідно до акта цивільного законодавства або за домовленістю сторін електронний правочин має бути підписаний сторонами, моментом його підписання є використання: електронного підпису або електронного цифрового підпису відповідно до Закону України «Про електронний цифровий підпис», за умови використання засобу електронного цифрового підпису усіма сторонами електронного правочину; електронного підпису одноразовим ідентифікатором, визначеним цим Законом; аналога власноручного підпису (факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного або іншого копіювання, іншого аналога власноручного підпису) за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідних аналогів власноручних підписів.

Як вбачається з матеріалів справи, факт підписання відповідачем вказаних вище договорів електронним цифровим підписом підтверджується наданим позивачем протоколами створення та перевірки кваліфікаційного та удосконаленого електронного підпису з онлайн сервісу створення та перевірки кваліфікованого та удосконаленого електронного підпису.

Відповідно до ч.1 ст.1054 Цивільного кодексу України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти.

Частинами 1 та 2 статті 1056-1 Цивільного кодексу України визначено, що процентна ставка за кредитом може бути фіксованою або змінюваною. Тип процентної ставки визначається кредитним договором. Розмір процентів, тип процентної ставки (фіксована або змінювана) та порядок їх сплати за кредитним договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів на дату укладення договору.

Фіксована процентна ставка є незмінною протягом усього строку кредитного договору. Встановлений договором розмір фіксованої процентної ставки не може бути збільшено кредитодавцем в односторонньому порядку. Умова договору щодо права кредитодавця змінювати розмір фіксованої процентної ставки в односторонньому порядку є нікчемною (частина 3 статті 1056-1 Цивільного кодексу України).

За приписами ч.1 ст.193 Господарського кодексу України суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться. До виконання господарських договорів застосовуються відповідні положення Цивільного кодексу України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом.

Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом (ст.525 Цивільного кодексу України).

Відповідно до ст.629 Цивільного кодексу України договір є обов`язковим до виконання.

Згідно зі ст.610 Цивільного кодексу України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Відповідно до ч.1 ст.530 Цивільного кодексу України якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Судом встановлено, що відповідачем порушено договірні зобов`язання в частині своєчасного повернення кредитних коштів, внаслідок чого станом на 02.04.2024 у відповідача виникла заборгованість, яка складається із: заборгованості за тілом кредиту в розмірі 777 783, 68 грн нарахованої за період з 05.04.2021 по 02.04.2024 та заборгованості за процентами в розмірі 146 627, 73 грн нарахованої за період з 02.02.2022 по 29.03.2024.

Відповідач позовні вимоги не спростував та доказів протилежного в порядку встановленому ГПК України суду не надав.

Отже, перевіривши розрахунок тіла кредиту та процентів, суд визнає його обґрунтованим та арифметично вірним, а тому позовні вимоги в частині стягнення заборгованості за тілом кредиту в розмірі 777 783, 68 грн та заборгованості за процентами в розмірі 146 627, 73 грн є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Щодо посилання відповідача на неправомірність зміни нарахування процентів, то суд зазначає, що такі посилання відповідача є необґрунтованими та безпідставними, оскільки умовами п.А.6. кредитного договору та п.2.1. додаткової угоди №1 встановлено базову процентну ставку за кредитом, розмір якої змінюється в залежності від величини індексу UIRD, інформація про який є загальнодоступною в мережі інтернет на офіційному сайті Національного Банку України.

Що стосується посилань відповідача на те, що він звільняється від відповідальності за невиконання умов договору, через окупацією міста Мелітополь, втратою активів та можливістю займатись господарською діяльністю, що є форс-мажорною обставиною, на підтвердження чого посилається на лист Торгово-промислової палати України, суд зазначає таке.

Форс-мажорні обставини не мають преюдиціальний (заздалегідь встановлений) характер. При їх виникненні сторона, яка посилається на дію форс-мажорних обставин, повинна це довести. Сторона, яка посилається на конкретні обставини повинна довести те, що вони є форс-мажорними, в тому числі, саме для конкретного випадку. Вказана правова позиція викладена у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 17.08.2022 у справі № 922/854/21.

Між обставинами непереборної сили та неможливістю належного виконання зобов`язання має бути причинно-наслідковий зв`язок. Тобто неможливість виконання зобов`язання має бути викликана саме обставиною непереборної сили, а не обставинами, ризик настання яких несе учасник правовідносин (правова позиція, викладена у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 31.08.2022 у справі №910/15264/21).

З аналізу наведеного слідує, що на особу, яка порушила зобов`язання, покладається обов`язок доведення того, що відповідне порушення є наслідком дії певної непереборної сили, тобто, що непереборна сила не просто існує, а безпосередньо призводить до порушення стороною свого зобов`язання (необхідність існування причинно-наслідкового зв`язку між виникненням форс-мажорних обставин та неможливістю виконання стороною своїх зобов`язань).

Суд звертає увагу, що загальний лист Торгово-промислової палати України від 28.02.2022 (адресований всім, кого це стосується) щодо засвідчення форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили) у зв`язку із введенням воєнного стану в Україні, не відповідає вимогам конкретизації впливу відповідної форс-мажорної обставини на конкретне зобов`язання відповідача (оплату отриманого природного газу), тоді як доведення причинно-наслідкового зв`язку в такому випадку є обов`язковим.

Відповідач не надав доказів на підтвердження наявності такого причинно-наслідкового зв`язку, зокрема, не підтверджено неможливості виконувати свої зобов`язання за договором в передбачені ним строки саме внаслідок дії воєнного стану, неможливості здійснювати господарську, підприємницьку діяльність з метою отримання прибутку, відсутності такого прибутку тощо.

Суд зауважує, що обставини, засвідчені Торгово-промисловою палатою України у листі від 28.02.2022, стосуються не лише відповідача, а також позивача, та ставлять їх в однакові умови здійснення діяльності.

При цьому суд зазначає, що форс-мажор звільняє від відповідальності, а не від виконання основного зобов`язання.

Надаючи оцінку іншим доводам учасників судового процесу судом враховано, що обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи (ч.5 ст.236 Господарського процесуального кодексу України).

Відповідно до п.5 ч.4 ст.238 Господарського процесуального кодексу України у мотивувальній частині рішення зазначається, зокрема, мотивована оцінка кожного аргументу, наведеного учасниками справи, щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення позову, крім випадку, якщо аргумент очевидно не відноситься до предмета спору, є явно необґрунтованим або неприйнятним з огляду на законодавство чи усталену судову практику.

Згідно усталеної практики Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча п.1 ст.6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення від 09.12.1994 Європейського суду з прав людини у справі РуїсТоріха проти Іспанії). Крім того, вмотивоване рішення дає стороні можливість оскаржити його та отримати його перегляд вищестоящою інстанцією.

Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів учасників справи та їх відображення у судовому рішенні, суд першої інстанції спирається на висновки, що зробив Європейський суд з прав людини від 18.07.2006 у справі Проніна проти України, в якому Європейський суд з прав людини зазначив, що п.1 ст.6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі ст.6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах від 13.03.2018, від 24.04.2019, від 05.03.2020 Верховного Суду по справах №910/13407/17, №915/370/16 та №916/3545/15.

Відповідно до положень ст.2 Господарського процесуального кодексу України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави. При цьому, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, згідно положень ст. 74 Господарського процесуального кодексу України. Згідно зі ст. 79 Господарського процесуального кодексу України наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Згідно із ст. 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

З огляду на викладене вище, всі інші заяви, клопотання, доводи та міркування учасників судового процесу залишені судом без задоволення та не прийняті до уваги як необґрунтовані, безпідставні та такі, що не спростовують висновків суду.

Підсумовуючи наведене вище, враховуючи доведення позивачем своїх позовних вимог, а відповідачем не представлення суду більш вірогідних доказів, ніж ті, які надані позивачем, суд прийшов до висновку про задоволення позовних вимог та стягнення з відповідача на користь позивача заборгованість за тілом кредиту в розмірі 777 783, 68 грн та заборгованість за процентами в розмірі 146 627, 73 грн.

РОЗПОДІЛ СУДОВИХ ВИТРАТ

Відповідно до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України судові витрати по сплаті судового збору покладаються на відповідача.

Керуючись статтями 86, 129, 233, 237 - 238, 240, 247, 252 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

1. Позов Акціонерного товариства комерційний банк "ПриватБанк" до фізичної особи-підприємця Крижка Павла Юрійовича про стягнення 924 411, 41 грн задовольнити.

2. Стягнути з фізичної особи-підприємця Крижка Павла Юрійовича ( АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 ) на користь Акціонерного товариства комерційний банк "ПриватБанк" (01001, місто Київ, вулиця Грушевського, будинок 1Д, ідентифікаційний код 14360570) 777 783 (сімсот сімдесят сім тисяч сімсот вісімдесят три) грн 68 коп. заборгованості за тілом кредиту, 146 627 (сто сорок шість тисяч шістсот двадцять сім) грн 73 коп. заборгованості за процентами та 11 092 (одинадцять тисяч дев`яносто дві) грн 94 коп. судового збору.

3. Після набрання рішенням суду законної сили видати наказ.

4. Рішення господарського суду набирає законної сили відповідно до вимог ст.241 ГПК України та може бути оскаржене до апеляційної інстанції у строки передбачені ст.256 ГПК України.

Суддя В.М. Антонова