ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02.07.2024м. ХарківСправа № 922/1505/24

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Аріт К.В.

при секретарі судового засідання Пономар Є. А.

розглянувши в порядку загального позовного провадження справу

за позовом Керівника Новобаварської окружної прокуратури міста Харкова, м.Харків (адреса: 61004, м.Харків, бульв.Гончарівський, 20) в інтересах держави, в особі Державної екологічної інспекції у Харківській області, м.Харків (адреса: 61166, м.Харків, вул.Бакуліна, 6)
до Державного підприємства "Жовтневе лісове господарство", м.Мерефа (адреса для листування: 61052, м.Харків, вул.Сіриківська,36)
про стягнення шкоди у розмірі 1855657,56 грн
за участю представників:

прокурора Зливка К.О. - посвідчення №072876;

позивача - не з`явився;

відповідача не з`явився.

ВСТАНОВИВ:

29.04.2023 року до Господарського суду Харківської області надійшла позовна заява Керівника Новобаварської окружної прокуратури міста Харкова в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Харківській області до Державного підприємства "Жовтневе лісове господарство" про стягнення на користь держави шкоди, заподіяної незаконним вирубуванням дерев, у загальній сумі 1855657,56 грн.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 01.05.2024 року відкрито провадження у справі №922/1505/24 та призначено підготовче засідання на 28.05.2024 року.

20.05.2024 року представник відповідача надав до суду заяву про ознайомлення з матеріалами справи в електронному вигляді та про участь в судових засіданнях в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду (вх.№12992).

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 21.05.2024 року задоволено заяву представника відповідача про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Протокольною ухвалою суду від 28.05.2024 року задоволено усне клопотання представника відповідача про відкладення підготовчого засідання та участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції, відкладено підготовче засідання на 11.06.2024 року.

Протокольною ухвалою суду від 11.06.2024 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 02.07.2024 року.

02.07.2024 року адвокат Муха А.І. надав до суду заяву про виключення даних представника з матеріалів справи. В зазначеній заяві, останній повідомив суд, що між адвокатом та Державним підприємством "Жовтневе лісове господарство" припинено договір про надання правової допомоги, 26.06.2024 року клієнта повідомлено про припинення договору.

Прокурор у судовому засіданні 02.07.2024 року позовні вимоги підтримував повністю та просив суд їх задовольнити.

Представник позивача в судове засідання 02.07.2024 року не з`явився, про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином.

Представник відповідача в судове засідання 02.07.2024 року не з`явився, про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином. Відзив на позовну заяву не надав.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, заслухавши пояснення прокурора, об`єктивно оцінивши надані суду докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

Новобаварською окружною прокуратурою міста Харкова Харківської області під час вивчення питання дотримання вимог природоохоронного законодавства у сфері охорони, використання і відтворення природних ресурсів на території області встановлено, що Державною екологічною інспекцією у Харківській області (далі - Держекоінспекція) на підставі наказу від 16.04.2021 №383/12-02 «Про здійснення планового заходу (перевірки) ДП «Жовтневий лісгосп»» та направлення від 16.04.2021 за № 383/12-02/06-04 на проведення планової перевірки в період з 19.04.2021 по 23.04.2021 та з 26.04.2021 по 30.04.2021 проведено захід державного нагляду (контролю) щодо дотримання державним підприємством «Жовтневе лісове господарство» (далі - ДП «Жовтневий лісгосп», відповідач) вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, про що складено акт № 383/12-02/06-14 від 30.04.2021.

Прокурор зазначає, що інформація щодо виявлених порушень під час перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства ДП «Жовтневий лісгосп», проведеної Держекоінспекцією, міститься у вільному доступі на сайті https://clarite-proiect.info/edr/00993165/inspections (№2310894 від19.04.2021).

У ході огляду лісових масивів державними інспекторами з охорони навколишнього природного середовища Харківської області виявлено наступні порушення законодавства:

у Васищевському лісництві в присутності відповідальних посадових осіб ДП «Жовтневе лісове господарство», а саме в.о. лісничого Васищевського лісництва Тройченко М.В., 22.04.2021 було виявлено факт незаконного порубу, а саме за відсутності лісорубного квитка:

- в кварталі 131 виділах 4 та 5 загальною площею 23,9 га 75 сухостійких дерев листяних порід. Виявлені порушення в межах зазначеної ділянки на підприємстві не обліковуються у «Книзі обліку лісопорушень» (претензія №64 на суму 211375,89 грн.);

- в кварталі 130 виділах 13, 14 та 16 загальною площею 26,5 га 50 сухостійких та сироростучих дерев листяних порід. Виявлені порушення в межах зазначеної ділянки на підприємстві не обліковуються у «Книзі обліку лісопорушень» (претензія №63 на суму 115410,92 грн.);

- в кварталі 134 виділах 16 та 17 загальною площею 29,6 га 68 сухостійких дерев листяних порід. Виявлені порушення в межах зазначеної ділянки на підприємстві не обліковуються у «Книзі обліку лісопорушень» (претензія №62 на суму 77922,21 грн.).

Крім цього, у Бабаївському лісництві:

- в кварталі 5 виділі 10 площею 8,7 га в присутності відповідальних посадових осіб ДП «Жовтневе лісове господарство», а саме начальника відділу ЛМГ та 03Л Грищенка О.Г. 23.04.2021 виявлено факт незаконного порубу, а саме без ознак клеймування 273 сухостійких хвойних порід у межах вибіркової санітарної рубки на території вищевказаної лісосіки (лісорубний квиток №000971 від 14.01.2021). Виявлені порушення в межах зазначеної ділянки на підприємстві не обліковуються у «Книзі обліку лісопорушень» (претензія №67 на суму 485139,28 грн);

- в кварталі 5 виділі 7 площею 11,0 га в присутності відповідальних посадових осіб ДП «Жовтневе лісове господарство», а саме начальника відділу ЛМГ та ОЗЛ Грищенка О.Г. 23.04.2021 виявлено факт незаконного порубу 75 сухостійких хвойних порід. Виявлені порушення в межах зазначеної ділянки на підприємстві не обліковуються у «Книзі обліку лісопорушень» (претензія №68 на суму 154036,90 грн).

У Мерчанському лісництві:

- в кварталі 96 виділі 14.1 площею 0,9 га проведено СРС-2020 року. За результатами проведеного контрольного переліку пнів зрубаних дерев в кварталі 96 виділ 14.1 Мерчанського лісництва, шляхом переводу пнів на висоту 1/3 м, виявлено незаконну рубку 22 дерев (діаметри пнів зрубаних дерев 95 см 2 шт.; 96 см 1 шт.; 97см 2 шт.; 98 см 3 шт.; 99 см 2 шт.; 100 см 2 шт.; 102 см - 2 шт.; 100 см - 2 шт.; 103 см - 1 шт.; 105 см - 3 шт.; 108 см - 1 шт.; 110 см 1 шт.; 112 см - 1 шт.; 124 см - 1 шт.), які не зазначені у матеріалах відводу (претензія №65 на суму 769962,12 грн.).

У Коломацькому лісництві:

- в кварталі 11 виділі 1 площею 0,6 га в присутності відповідальних посадових осіб ДП «Жовтневе лісове господарство» 21.04.2021 виявлено факт видалення 11 дерев (діаметри пнів зрубаних дерев 12 см 1 шт.; 13 см - 1 шт.; 14 см 1 шт.; 15 см 1 шт.; 16 см 3 шт.; 17 см 1 шт.; 18 см 2 шт.; 21 см - 1 шт.). Виявлені порушення в межах зазначеної ділянки на підприємстві не фіксувалися (претензія №77 на суму 5431,19грн);

- в кварталі 11 виділі 3 площею 6,0 га в присутності відповідальних посадових осіб ДП «Жовтневе лісове господарство» 21.04.2021 виявлено факт видалення 11 дерев (діаметри пнів зрубаних дерев 12 см - 1 шт.; 13 см - 1 шт.; 14 см - 1 шт.; 15 см - 1 шт.; 16 см - 2 шт.; 17 см - 2 шт.; 19 см - 2 шт.; 20 см - 1 шт.). Виявлені порушення в межах зазначеної ділянки на підприємстві не фіксувалися (претензія №73 на суму 7571,76 грн).

Крім того, у Васищевському лісництві:

- в кварталі 89 виділ 14 в присутності відповідальних посадових осіб ДП «Жовтневе лісове господарство» 20.04.2021 виявлено факт самовільного порубу 29 дерев за відсутності лісорубного квитка (діаметри пнів зрубаних дерев 8 см - 3 шт.; 10см - 9 шт.; 12 см - 8 шт.; 15 см - 2 шт.; 16 см - 2 шт.; 18 см - 2 шт.; 30 см - 3 шт.). Виявлені порушення в межах зазначеної ділянки на підприємстві не фіксувалися (претензія №75 на суму 23907,97 грн);

- в кварталі 89 виділ 15 в присутності відповідальних посадових осіб ДП «Жовтневе лісове господарство» 20.04.2021 виявлено факт порубки 2 дерев (діаметри пнів зрубаних дерев 40 см - 1 шт.; 52 см - 1 шт.). Виявлені порушення в межах зазначеної ділянки на підприємстві не фіксувалися (претензія №74 на суму 4899,32 грн).

Вказані порушення державними інспекторами з охорони навколишнього природного середовища Харківської області відображено у акті перевірки від 30.04.2021 №383/12-02/06-14.

У подальшому Держекоінспекцією на підставі «Такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу підприємствами, установами, організаціями та громадянами незаконним вирубуванням та пошкодженням дерев і чагарників до ступеня припинення росту», затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 23.07.2008 за № 665, здійснено розрахунки розміру шкоди, заподіяної порушенням законодавства внаслідок незаконної рубки дерев на території ДП «Жовтневий лісгосп».

Згідно з Положенням про територіальні та міжрегіональні територіальні органи Держекоінспекції, затвердженого наказом Міністерства енергетики та захисту довкілля України від 07.04.2020 №230 та зареєстрованого в Мінюсті України 16.04.2020 за №350/34633, Інспекція має право розраховувати розміру шкоди, збитків і втрат, заподіяних внаслідок порушення законодавства з питань, що належить до її компетенції та вживати в установленому порядку заходи досудового врегулювання спорів.

Як зазначає прокурор в позовній заяві, загальна сума завданої шкоди за результатами незаконного вирубування дерев на території лісництв складає 1855657,56 грн, з них:

- в кварталі 131 виділах 4 та 5 Василевського лісництва - 211375,89 грн;

- в кварталі 130 виділах 13,14 та 16 Васищевського лісництва - 115410,92 грн;

- в кварталі 134 виділах 16 та 17 Васищевського лісництва - 77922,21 грн;

- в кварталі 5 виділі 10 Бабаївського лісництва - 485139,28 грн;

- в кварталі 5 виділі 7 Бабаївського лісництва - 154036,90 грн;

- в кварталі 96 виділі 14.1 Мерчанського лісництва - 769962,12 грн;

- в кварталі 11 виділі 1 Коломацького лісництва - 5431,19 грн;

- в кварталі 11 виділі 3 Коломацького лісництва - 7571,76 грн;

- в кварталі 89 виділі 14 Васищевського лісництва - 23907,97 грн;

- в кварталі 89 виділі 15 Васищевського лісництва - 4899,32 грн.

З метою забезпечення добровільного відшкодування вказаної шкоди Держекоінспекцією надіслано до ДП «Жовтневий лісгосп» претензії:

№62 (№2166-06-04 від 11.05.2021) на суму 77 922,21 грн;

№63 (2167-06-04 від 11.05.2021) на суму 115 410, 92 грн;

№64 (№2168-06-04 від 11.05.2021) на суму 211 375,89 грн;

№65 (№2169-06-04 від 11.05.2021) на суму 769 962,12 грн;

№67 (№2180-06-04 від 11.05.2021) на суму 485 139,28 грн;

№68 (№2181-06-04 від11.05.2021) на суму 154 036,90 грн;

№73 (2197-07-04 від 13.05.2021) на суму 7571,76 грн;

№74 (№2200-07-04 від 13.05.2021) на суму 4899,32 грн;

№75 (№2201-07-04 від 13.05.2021) на суму 23 907,97 грн.;

№77 (№2203-07-04 від13.05.2021) на суму 5431,19 грн., які відповідачем залишено без задоволення, а шкода, заподіяна посадовими особами ДП «Жовтневий лісгосп» внаслідок незаконної вирубки дерев, до цього часу не відшкодована.

Суд зазначає, що ні зазначені вище обставини щодо порушення вимог природоохоронного законодавства (самовiльної вирубки дерев), які зафіксовані в Акті щодо дотримання вимог законодавства у сферi охорони навколишнього природного середовища, рацiонального використання, вiдтворення i охорони природних ресурсiв № 383/12-02/06-14 вiд 30.04.2021, ні розмір заподіяних збитків відповідачем в межах даної справи не спростовуються.

Прокурор зазначає, що Акт від

30.04.2021 №383/12-02/06-14, складений за результатами проведення планового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів здано в канцелярію ДП «Жовтневе лісове господарство» за вхідним №544 від 30.04.2021.

Крім цього, за результатами проведеної перевірки Держекоінспекцією складено припис від 07.05.2021 №08/06-10, який направлено рекомендованим листом на адресу ДП «Жовтневого лісового господарства», та вручено відповідачу 15.05.2021, що підтверджується матеріалами справи.

Прокурор вказує, що зважаючи на виявлені порушення норм природоохоронного законодавства, наслідково-причинний зв`язок між протиправною поведінкою та шкодою, позивачем, як контролюючим органом правомірно, у відповідності до постанови Кабінету Міністрів України від 23.07.2008 №665 "Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу" розраховані збитки, спричинені незаконною порубкою дерев, в сумі 1855657,56 грн., та за наявністю достатніх правових підстав заявлено їх до стягнення із постійного лісокористувача (відповідача).

Наведені обставини стали підставами для звернення прокурора до суду з позовом у даній справі.

Надаючи правову кваліфікацію викладеним обставинам, з урахуванням правових підстав позовних вимог, суд виходить з наступного.

Щодо підстав представництва прокурором інтересів держави.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.131-1 Конституції України на органи прокуратури покладено функцію представництва інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Одночасно, організація і порядок діяльності органів прокуратури України визначаються законом.

Відповідно до ст. 53 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) у випадках, встановлених законом, прокурор може звертатися до суду із заявами про захист інтересів держави та брати участь у цих справах.

Частиною 4 статті 53 ГПК України передбачено, що прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Згідно з чч.1,3 ст.23 Закону України «Про прокуратуру» представництво прокурором інтересів держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів держави, у випадках та порядку, встановленому законом.

Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

При встановленні наявності або відсутності порушень або загрози порушень інтересів держави необхідно виходити з того, що ч. З ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» зазначає про порушення або загрозу порушення «інтересів держави», якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади (1), орган місцевого самоврядування (2) чи інший суб`єкт владних повноважень (3), до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу (4).

Аналіз вказаної статті Закону дає підстави дійти до висновку, що «інтереси держави» (як загальне поняття) являють собою комплекс прав та законних інтересів як в цілому держави України (або народу України), так і інтереси окремої територіальної громади певної місцевості (жителі певного населеного пункту або декількох населених пунктів).

Відповідно до ч.1 ст.202 Закону України Про охорону навколишнього природного середовища та Положення про територіальні та міжрегіональні територіальні органи Держекоінспекції, затвердженого наказом Міністерства енергетики та захисту довкілля України від 07.04.2020 № 230, Держекоінспекція здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням територіальними органами центральних органів виконавчої влади, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності і господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами - нерезидентами вимог законодавства про охорону, захист, використання та відтворення лісів, зокрема щодо: пошкодження дерев і чагарників, знищення або пошкодження лісових культур, сіянців або саджанців у лісових розплідниках і на плантаціях, природного підросту та самосіву на землях, призначених під відновлення лісу, законності вирубування; повноти та законності здійснених заходів щодо відтворення лісів, зокрема цінними та рідкісними породами дерев, породами, притаманними відповідному регіону, та повноти заходів з догляду за лісовими культурами на землях, призначених під відновлення лісу; раціонального та невиснажливого використання лісових ресурсів; добування продуктів лісу та використання лісових ресурсів; здійснення комплексу необхідних заходів захисту для забезпечення охорони лісів від пожеж, незаконних рубок, шкідників і хвороб, пошкодження внаслідок антропогенного та іншого шкідливого впливу, застосування пестицидів і агрохімікатів у лісовому господарстві та лісах; використання полезахисних лісосмуг, водоохоронних і захисних лісових насаджень; заготівлі деревини в порядку рубок головного користування та здійснення лісогосподарських заходів; експлуатації нових і реконструйованих підприємств, цехів, агрегатів, транспортних шляхів, магістральних трубопроводів, комунальних та інших об`єктів, не забезпечених обладнанням, що запобігає шкідливому впливу на стан і відтворення лісів; збереження корисної для лісу фауни; проводить перевірки (у тому числі документальні) із застосуванням інструментально-лабораторного контролю, складає відповідно до законодавства акти за результатами здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням вимог законодавства з питань, що належать до її компетенції, надає обов`язкові до виконання приписи щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства та здійснює контроль за їх виконанням І здійснює лабораторні вимірювання (випробування); пред`являє претензії про відшкодування шкоди, збитків і втрат, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства з питань, що належать до її компетенції, та розраховує їх розмір, звертається до суду з відповідними позовами; вживає в установленому порядку заходів досудового врегулювання спорів, виступає позивачем та відповідачем у судах.

З огляду на те, що Держекоінспекція, уповноважена державою здійснювати відповідні функції щодо охорони та використання природних ресурсів, які перебувають і є об`єктами права власності Українського народу, тому в даному випадку остання є позивачем у справі.

Прокурор зазначає, що Держекоінспекцією з моменту пред`явлення претензій ДП Жовтневий лісгосп до цього часу не вжито заходів щодо стягнення з відповідача шкоди, заподіяної самовільною вирубкою дерев, що спричиняє порушення інтересів держави, зокрема, у вигляді ненадходження коштів до спеціальних фондів державного та місцевих бюджетів.

Листом від 20.03.2024 за № 954-13-16 Держекоінспеція повідомила окружну прокуратуру, що до суду не зверталася з відповідним позовом через відсутність коштів на сплату судового збору та не заперечує проти такого звернення окружною прокуратурою. Крім цього, відповідно до листа від 22.04.2024 №1392-13-16 Держекоінспекція не заперечує проти звернення до суду окружної прокуратури із позовною заявою в її інтересах до ДП Жовтневе лісове господарство про відшкодування шкоди заподіяної державі внаслідок порушення природоохоронного законодавства, в розмірі 1 855 657,56 грн.

Про зазначені вище порушення та намір представництва інтересів держави органами прокуратури у суді в порядку ст. 23 Закону України Про прокуратуру Новобаварською окружною прокуратурою міста Харкова повідомлено Держекоінспекцію листом від 18.03.2024 за № 52-103-1989вих-24 та листом від 22.04.2024 за № 52-103-2878вих-24.

Однак, Держекоінспекція не скористалася своїм правом на звернення до суду з відповідним позовом, що свідчить про її бездіяльність та наявність у керівника Новобаварської окружної прокуратури міста Харкова передбачених ч. З ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» підстав для звернення до суду з даним позовом самостійно.

Прокурором на виконання положень ст.23 Закону України «Про прокуратуру» направлено повідомлення від 24.04.2024 №52-103-2958вих-24 на адресу Держекоінспекції про пред`явлення прокурором відповідного позову.

Прокурор зазначає, що несплата відповідачем вищевказаної шкоди значно ослаблює економічні основи держави та потребує негайного реагування, що є підставою для захисту порушених інтересів держави прокурором шляхом представництва її інтересів в суді.

Таким чином, при наявності порушень інтересів держави та бездіяльності органу, до компетенції якого віднесено відповідні повноваження, судом встановлено наявність визначених ст.23 Закону України «Про прокуратуру» підстав для представництва прокурором інтересів держави шляхом звернення до суду з даною позовною заявою.

Відповідно до ст. 13 Конституції України земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією.

Згідно з ст. 66 Конституції України кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки.

Згідно з чч. 2, 3 ст. 1 Лісового кодексу України ліси України є її національним багатством і за своїм призначенням та місцерозташуванням виконують переважно водоохоронні, захисні, санітарно-гігієнічні, оздоровчі, рекреаційні, естетичні, виховні, інші функції та є джерелом для задоволення потреб суспільства в лісових ресурсах.

Усі ліси на території України, незалежно від того, на землях яких категорій за основним цільовим призначенням вони зростають, та незалежно від права власності на них, становлять лісовий фонд України і перебувають під охороною держави.

Відповідно до ст.16, ч.1 ст.17 Лісового кодексу України право користування лісами здійснюється в порядку постійного та тимчасового користування лісами. У постійне користування ліси на землях державної власності для ведення лісового господарства без встановлення строку надаються, зокрема, спеціалізованим державним лісогосподарським підприємствам, у яких створено спеціалізовані лісогосподарські підрозділи.

За приписами п.1 ч.2 ст.19 та чч.1,5 ст.86, ст.90 Лісового кодексу України постійні лісокористувачі зобов`язані забезпечувати охорону, захист, відтворення, підвищення продуктивності лісових насаджень. Організація охорони і захисту лісів передбачає здійснення комплексу заходів, спрямованих на збереження лісів від пожеж, незаконних рубок, пошкодження, ослаблення та іншого шкідливого впливу, захист від шкідників і хвороб. Забезпечення охорони і захисту лісів покладається на постійних лісокористувачів відповідно до цього Кодексу. Основними завданнями державної лісової охорони є: здійснення державного контролю за додержанням лісового законодавства; забезпечення охорони лісів від пожеж, незаконних рубок, захист від шкідників і хвороб, пошкодження внаслідок антропогенного та іншого шкідливого впливу.

Пунктами 1, 5 ч.2 ст.105 Лісового кодексу України визначено, що відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи: винні у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників; винні у порушенні строків лісовідновлення та інших вимог щодо ведення лісового господарства, встановлених законодавством у сфері охорони, захисту, використання та відтворення лісів.

Відповідно до ст.107 Лісового кодексу України підприємства, установи, організації і громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України.

Згідно з приписами ст.68,69 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства за своєю правовою природою є відшкодуванням позадоговірної шкоди. Загальні положення про цивільно-правову відповідальність за завдання позадоговірної шкоди містяться у ст.1166 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України), відповідно до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства, за своєю правовою природою є відшкодуванням позадоговірної шкоди, тобто деліктною відповідальністю.

Підставою деліктної відповідальності є протиправне шкідливе винне діяння особи, яка завдала шкоду. Для відшкодування завданої шкоди необхідно довести такі факти як неправомірність поведінки особи; вина завдавача шкоди; наявність шкоди; причинний зв`язок між протиправною поведінкою та заподіяною шкодою. Наявність всіх вищезазначених умов є обов`язковим для прийняття судом рішення про відшкодування шкоди. Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду.

Таким чином, при вирішенні спорів щодо відшкодування шкоди, заподіяної порушенням вимог лісового законодавства у випадках встановлення контролюючими органами при проведенні перевірок дотримання природоохоронного законодавства Факту правопорушення, слід виходити з того, що обов`язки із забезпечення охорони, захисту, відтворення, підвищення продуктивності лісових насаджень покладено саме на постійних лісокористувачів, які й повинні нести відповідальність за невиконання та неналежне виконання згаданих обов`язків, зокрема, за незабезпечення охорони та захисту лісів від незаконних рубок та пошкодження дерев.

Отже цивільно-правову відповідальність за порушення лісового законодавства мають нести не лише особи, які безпосередньо здійснюють самовільну вирубку лісів (пошкодження дерев), а також і постійні лісокористувачі, вина яких полягає у допущенні та не перешкоджанні їх працівниками незаконному вирубуванню лісових насаджень (пошкодженню дерев) внаслідок неналежного виконання ними своїх службових обов`язків. Тобто проявом їх протиправної бездіяльності є незабезпечення працівниками постійних лісокористувачів охорони і захисту лісів, внаслідок чого відбувається вирубування дерев (пошкодження дерев) невстановленими особами.

Предметом спору у цій справі є стягнення з відповідача шкоди, заподіяної державі внаслідок порушення норм лісового та природоохоронного законодавства.

Отже, організація і забезпечення охорони та захисту лісів, яка передбачає здійснення комплексу заходів, спрямованих на збереження та охорону лісів, зокрема, від незаконних рубок та інших пошкоджень, покладається на постійних лісокористувачів.

Порушення вимог щодо ведення лісового господарства, встановлених у сфері охорони, захисту та використання лісів, є підставою для покладення на постійного лісокористувача цивільно-правової відповідальності. При цьому, не важливо хто конкретно здійснював незаконне вирубування дерев на ділянках лісу, наданих у постійне користування, оскільки визначальним є факт порушення лісокористувачем встановлених правил лісокористування, що спричинило завдання державі збитків внаслідок незаконної рубки дерев третіми особами на підконтрольній лісокористувачу ділянці лісу.

Таким чином, обов`язок щодо забезпечення охорони лісових насаджень покладено саме на постійних лісокористувачів, які відповідають за невиконання або неналежне виконання таких обов`язків, в тому числі, у разі незабезпечення охорони та захисту лісів від незаконних рубок дерев. Отже, цивільно-правову відповідальність за порушення лісового законодавства мають нести не лише особи, які безпосередньо здійснюють самовільну вирубку лісів (пошкодження дерев), а й постійні лісокористувачі, вина яких полягає у протиправній бездіяльності у вигляді невчинення дій щодо забезпечення охорони та збереження лісу від незаконних рубок на підвідомчих їм ділянках із земель лісового фонду, що має наслідком самовільну рубку (пошкодження) лісових насаджень третіми (невстановленими) особами.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 09.08.2018 року у справі № 909/976/17.

Відповідно до ст.40 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" використання природних ресурсів громадянами, підприємствами, установами та організаціями здійснюється з додержанням обов`язкових екологічних вимог, зокрема, здійснення заходів щодо запобігання псуванню, забрудненню, виснаженню природних ресурсів, негативному впливу на стан навколишнього природного середовища; здійснення заходів щодо збереження і невиснажливого використання біологічного різноманіття під час провадження діяльності, пов`язаної з поводженням з генетично модифікованими організмами.

Згідно з ст. 68 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів.

Таким чином, обов`язок щодо забезпечення охорони лісових насаджень покладено саме на постійних лісокористувачів, які відповідають за невиконання або неналежне виконання таких обов`язків, в тому числі, у разі незабезпечення охорони та захисту лісів від незаконних рубок дерев. Отже цивільно-правову відповідальність за порушення лісового законодавства мають нести не лише особи, які безпосередньо здійснюють самовільну вирубку лісів (пошкодження дерев), а й постійні лісокористувачі, вина яких полягає у протиправній бездіяльності у вигляді невчинення дій щодо забезпечення охорони та збереження лісу від незаконних рубок на підвідомчих їм ділянках із земель лісового фонду, що має наслідком самовільну рубку (пошкодження) лісових насаджень третіми (невстановленими) особами. При цьому, визначальним є факт порушення лісокористувачем встановлених правил лісокористування, що спричинило завдання державі збитків внаслідок незаконної рубки дерев третіми особами на підконтрольній лісокористувачу ділянці лісу.

Відтак допустивши незаконну рубку лісу, відповідач порушив вимоги п.1 ч.2 ст.19 Лісового кодексу України, оскільки не виконав свого обов`язку здійснювати охорону лісів від незаконних рубок. Причинний зв`язок між вчиненим порушенням та заподіяною шкодою полягає у тому, що внаслідок бездіяльності відповідача заподіяна шкода лісовим ресурсам.

Судом встановлено, що відповідач - Державне підприємство "Жовтневе лісове господарство" - є постійним лісокористувачем, на якого чинним законодавством покладено обов`язок забезпечити охорону лісів на підвідомчій лісовому господарству території.

Матеріали справи свідчать про те, що відповідач, як лісокористувач, не забезпечив охорону і збереження лісового фонду на підвідомчій йому території та допустив незаконну рубку дерев, чим заподіяв матеріальну шкоду лісовому фонду України та навколишньому природному середовищу.

Розмір заподіяної шкоди розрахований позивачем з урахуванням діаметру пнів відповідно до такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної порушенням законодавства про природно-заповідний фонд, які затверджені згідно з постановою КМУ № 665 від 23.07.2008.

Суд зазначає, що ні зазначені вище обставини щодо порушення вимог природоохоронного законодавства (незаконної рубки дерев), які зафіксовані в Акті щодо дотримання вимог законодавства у сферi охорони навколишнього природного середовища, рацiонального використання, вiдтворення i охорони природних ресурсiв № 383/12-02/06-14 вiд 30.04.2021, ні розмір заподіяних збитків, відповідачем в межах даної справи не спростовуються.

Відповідно до ст.73 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно з ч.1 ст.74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

За змістом ст.76 ГПК України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Відповідно до ст.86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Враховуючи вищевикладене, суд вважає позовні вимоги прокурора правомірними, обґрунтованими, такими, що підтверджуються матеріалами справи, відповідачем не спростовані, отже, підлягають повному задоволенню.

Вирішуючи питання розподілу судових витрат, суд виходить з положень ст.129 ГПК України, відповідно до яких витрати по сплаті судового збору покладаються на відповідача, з вини якого виник спір.

Враховуючи викладене та керуючись статтями 1, 2, 5, 7, 11, 13, 14, 15, 42, 46, 73, 74, 76-80, 86, 129, 236, 238, 240 Господарського процесуального кодексу України, суд-

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити повністю.

Стягнути з державного підприємства Жовтневе лісове господарство (юридична адреса: 62472, Харківська обл., Харківський р-н, м.Мерефа, вул.Лесі Українки, буд.63; адреса для листування: 61052, м.Харків, вул.Сіриківська,36; ) на користь держави шкоду, заподіяну незаконним вирубуванням дерев, у загальній сумі 1855657,56 грн, а саме:

- 404709,02 грн - на р/р UA0020629 Безлюдівська селищна ТГ у Харківському районі Харківської області, , код бюджетної класифікації 24062100 Грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, символ звітності 331, банк одержувач - Казначейство України (ЕАП), код банку 899998;

- 639176,18 грн - на р/р UA 0020633 Височанська селищна ТГ у Харківському районі Харківської області, , код бюджетної класифікації 24062100 Грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, символ звітності 331, банк одержувач - Казначейство України (ЕАП), код банку 899998;

- 769962,12 грн - на р/р UA0020645 Люботинська міська ТГ у Харківському районі Харківської області, , код бюджетної класифікації 24062100 Грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, символ звітності 331, банк одержувач - Казначейство України (ЕАП), код банку 899998;

- 13002,95 грн - на р/р UA 0020587 Богодухівська міська ТГ у Харківському районі Харківської області, , код бюджетної класифікації 24062100 Грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, символ звітності 331, банк одержувач - Казначейство України (ЕАП), код банку 899998;

- 28807,29 грн - на р/р UA 020649 Харківська міська ТГ у Харківському районі Харківської області, , код бюджетної класифікації 24062100 Грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, символ звітності 331, банк одержувач - Казначейство України (ЕАП), код банку 899998.

Стягнути з державного підприємства Жовтневе лісове господарство (юридична адреса: 62472, Харківська обл., Харківський р-н, м.Мерефа, вул.Лесі Українки, буд.63; адреса для листування: 61052, м.Харків, вул.Сіриківська,36; ) на користь Харківської обласної прокуратури (адреса: 61004, м.Харків, вул.Б.Хмельницького,4; , за реквізитами: банк отримувач: Державна казначейська служба України м.Київ, рахунок №UA0007171, код банку 820172, банк отримувача: Держказначейська служба України; код класифікації видатків бюджету (КЕКВ): 2800) 27834,86 грн судового збору.

Видати накази після набрання рішенням законної сили.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення Господарського суду Харківської області може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги в порядку, встановленому статтями 254, 256 - 259 Господарського процесуального кодексу України.

Повне рішення складено "09" липня 2024 р.

Суддя К.В. Аріт