ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

"09" липня 2024 р. Справа № 911/1767/24

Суддя Шевчук Н.Г. розглянувши матеріали позовної заяви

Фізичної особи підприємця Таптунова Олександра Миколайовича, АДРЕСА_1

до Чабанівської селищної ради Фастівського району Київської області, 08162, Київська область, Фастівський район, селище міського типу Чабани, вулиця Машинобудівників, будинок 4-А

про витребування майна з чужого незаконного володіння

встановив:

Фізична особа підприємець Таптунов Олександр Миколайович звернувся до Господарського суду Київської області з позовом до Чабанівської селищної ради Фастівського району Київської області, в якому просить повернути позивачу ОСОБА_1 з чужого незаконного володіння майно, а саме матеріали, використані для побудови конструкції навісу тераси будинку культури "Новосілки".

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що на підставі договорів оренди (№ 01/12/16 від 15.12.2016 та № 02/21 від 30.07.2021) він був орендарем нежитлового приміщення, розміщеного в будинку культури "Новосілки", яке використовувалося як кафе. Позивачем було проведено поліпшення орендованого майна шляхом побудови закритого навісу на терасі будинку культури для розміщення в ньому додаткового залу для відвідувачів. Після дострокового розірвання договору оренди за ініціативи відповідача, позивач з метою забрати свої матеріали спробував розібрати побудовану конструкцію, однак з боку відповідача виник супротив та на лист-звернення позивача до відповідача у сприянні вирішення конфлікту з можливістю забрати матеріали, останній отримав відмову.

Дослідивши матеріали позовної заяви та додані до неї документи суд дійшов висновку, що позовна заява не відповідає вимогам Глави 1 Розділу ІІІ Господарського процесуального кодексу України з таких підстав.

У відповідності до пункту 4 частини третьої статті 162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Однак позовна заява Фізичної особи підприємця Таптунова Олександра Миколайовича не містить відомостей щодо того, якому способу (способам) захисту прав або інтересів, передбачених законом чи договором, або іншому способу (способам) захисту прав та інтересів відповідають заявлені позовні вимоги у відповідно викладеній в прохальній частині редакції, зокрема щодо зобов`язання відповідача повернути не ідентифіковані матеріали, а також повернення таких матеріалів ОСОБА_1 , як фізичній особі, а не суб`єкту підприємницької діяльності.

В розрізі вказаного суд звертає увагу на те, що:

за загальним правилом (частина перша статті 5 Господарського процесуального кодексу України) суд, здійснюючи правосуддя, захищає права, свободи та інтереси фізичних і юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Викладене слід розуміти так, що суд захищає права, свободи та інтереси осіб у спосіб, який прямо передбачено нормою матеріального права або договором. Якщо ж законом або договором не передбачено способу захисту, який би ефективно захищав права, свободи чи інтереси позивача, суд може захистити їх у спосіб, що не суперечить закону (частина друга статті 5 Господарського процесуального кодексу України);

під захистом права розуміється державно-примусова діяльність, спрямована на відновлення порушеного права суб`єкта правовідносин та забезпечення виконання юридичного обов`язку зобов`язаною стороною, внаслідок чого реально відбудеться припинення порушення (чи оспорювання) прав цього суб`єкта, він компенсує витрати, що виникли у зв`язку з порушенням його прав, або в інший спосіб нівелює негативні наслідки порушення його прав. При цьому застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту суб`єктивного права, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення;

позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову;

предметом позову є певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача;

підставами позову є обставини, якими позивач обґрунтовує свої позовні вимоги. Такі обставини складають юридичні факти, які тягнуть за собою певні правові наслідки. Фактична підстава позову це юридичні факти, на яких ґрунтуються позовні вимоги позивача до відповідача;

правовими підставами позову є посилання в позовній заяві на закони та інші нормативно-правові акти, на яких ґрунтується позовна вимога позивача;

для зобов`язання повернути майно має бути: встановлено та ідентифіковано чіткі об`єкти спірного майна; підтверджено існування в натурі цих об`єктів, як предметів матеріального світу, на момент подачі позову; підтверджено, що відповідач саме на момент подачі позову та прийняття рішення фактично тримає його у себе, внаслідок чого власник чи титульний володілець не має можливості здійснювати фактичне володіння над річчю;

чітка ідентифікація позивачем заявлених ним вимог та надання чіткого пояснення щодо того, який спосіб захисту прав ним обрано сприяє правильній оцінці спірних правовідносин в розрізі предмету та підстав позову, а також дозволяє правильно дослідити наявність та/або відсутність певних обставин, належних доведенню у тій чи іншій правовій конструкції.

Також відповідно до пункту 2 частини першої статті 164 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують, зокрема, сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно із частинами першою, другою статті 163 Господарського процесуального кодексу України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування вартістю майна, а у позовах, які складаються з кількох самостійних вимог, загальною сумою всіх вимог.

Якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при розгляді справи.

Приписами статей 4, 6 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2024 рік" прожитковий мінімум для працездатних осіб установлено з 1 січня 2024 року в розмірі 3 028, 00 гривень.

В якості доказів сплати судового збору до матеріалів позовної заяви додано квитанцію № 0.0..1 від 03.07.2024 про сплату 3 028, 00 грн судового збору.

Водночас позивач у позовній заяві зазначив, що визначити точний розмір судового збору не видається можливим, оскільки відповідач не надає позивачу доступ до побудованого ним приміщення, через що неможливо провести інвентаризацію та оцінку використаних для його побудови матеріалів.

В розрізі вказаного, суд вважає за необхідне зазначити, що:

судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, витребування або повернення майна (зокрема в зв`язку з вимогами, заснованими на положеннях статей 387 чи 1212 ЦК України тощо), як рухомих речей, так і нерухомості, визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру;

від конкретизації позивачем заявлених ним позовних вимог в частині обраного способу захисту (зобов`язально-правового засобу захисту порушеного права або речово-правового засобу захисту порушеного права), а також від зазначення у позові його ціни залежить можливість визначення правильної суми необхідного до сплати судового збору;

реалізація особою права на подання, зокрема, позову до суду здійснюється шляхом дотримання визначеної процесуальним законом процедури (порядку), яка передбачає виконання чітких та передбачуваних вимог Господарського процесуального кодексу України щодо форми, змісту заяв, документів, які додаються до них, недотримання яких має відповідні процесуальні наслідки для заявника;

норми процесуального права побудовані на чіткій позиції дисциплінованості як суду так і учасників справи, а зазначене покладено в основу засад господарського судочинства з метою спрощення судового розгляду справи, скорочення судового розгляду, а також розвитку поваги в учасників справи один до одного так і до суду.

Суд зауважує, що позивачем до матеріалів позовної заяви долучено докази, зокрема копії квитанцій та чеків на купівлю будівельних матеріалів для будівництва конструкції навісу тераси, натомість жодних обґрунтувань щодо ціни позову в розрізі наявності відповідних доказів, останнім не наведено.

У відповідності до частин першої та другої статті 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У даному випадку, подана позовна заява не відповідає вимогам статей 162, 164 Господарського процесуального кодексу України, у зв`язку з чим підлягає залишенню без руху з посиланням на положення статті 174 Господарського процесуального кодексу України.

Керуючись статтями 164, 174, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

ухвалив:

1. Позовну заяву залишити без руху.

2. Встановити строк на усунення недоліків десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

3. Запропонувати Фізичній особі підприємцю Таптунову Олександру Миколайовичу усунути недоліки позовної заяви у встановлений строк надавши суду:

письмові пояснення із зазначенням відомостей щодо того, якому способу (способам) захисту прав або інтересів, передбачених законом чи договором, або іншому способу (способам) захисту прав та інтересів відповідають заявлені позовні вимоги у відповідно викладеній в прохальній частині редакції, зокрема щодо зобов`язання відповідача повернути не ідентифіковані матеріали;

письмові пояснення із зазначенням відомостей щодо того, якому способу (способам) захисту прав або інтересів, передбачених законом чи договором, або іншому способу (способам) захисту прав та інтересів відповідають заявлені позовні вимоги у відповідно викладеній в прохальній частині редакції, зокрема щодо зобов`язання повернути не ідентифіковані матеріали ОСОБА_1 , як фізичній особі, а не суб`єкту підприємницької діяльності;

письмові пояснення із зазначенням відомостей про ціну позову та/або вартість матеріалів, які позивач просить зобов`язати відповідача повернути.

4. Роз`яснити учаснику справи, що в разі не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою, на підставі частини четвертої статті 174 Господарського процесуального кодексу України.

5. Повідомити учасників судового процесу про можливість одержання інформації по справі зі сторінки на офіційному вебпорталі Судової влади України за вебадресою http://court.gov.ua/ та про можливість ознайомитися з текстами всіх судових рішень по справі в Єдиному державному реєстрі судових рішень за вебадресою https://reyestr.court.gov.ua/.

6. Повідомити сторін, що згідно з частиною сьомою статті 6 Господарського процесуального кодексу України (в редакції Закону № 3200-IX від 29.06.2023) особі, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суд вручає будь-які документи у справах, в яких така особа бере участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення до електронного кабінету такої особи, що не позбавляє її права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Н.Г. Шевчук

Ухвалу підписано: 09.07.2024