РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

10.06.2024Справа № 910/3063/24

Господарський суд міста Києва у складі судді Ковтуна С.А., секретар судового засідання Мамонтова О.О., розглянувши матеріали справи

за позовом Регіонального відділення Фонду державного майна України по місту Києву

до ОСОБА_1

про розірвання договору купівлі-продажу від 17.02.2022 та стягнення 570000,00 грн неустойки,

Представники:

від позивача Мамедова Н.Т.

від відповідачів Злотківська І.Г.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

До суду звернулося Регіональне відділення Фонду державного майна України по місту Києву з позовом до ОСОБА_1 про розірвання договору купівлі-продажу від 17.02.2022 та стягнення 570000,00 грн неустойки.

Позовні вимоги мотивовані такими обставинами.

ОСОБА_1 , як переможець електронного аукціону, та Регіональне відділення Фонду державного майна України по місту Києву уклали 17.02.2022 договір купівлі-продажу об`єкта малої приватизації.

У порушення умов цього договору відповідач не сплатив за придбаний об`єкт, що є підставою для розірвання договору та стягнення неустойки у розмірі 570000,00 грн.

Суд своєю ухвалою від 14.03.2024 відкрив провадження у справі № 910/3063/24, постановив розглядати справу у порядку загального позовного провадження.

Відповідач відхилив позовні вимоги у повному обсязі, зазначивши, що наявні форс-мажорні обставини введення з 24.02.2022 воєнного стану на всій території України. Так, згідно з листом Торгово-промислової палати України №2024/02.0-7.1 від 28.02.2022 обставини військової агресії російської федерації проти України є надзвичайними, невідворотними та об`єктивними обставинами для суб`єктів господарської діяльності по договорам, виконання яких стало неможливим у встановлений термін внаслідок настання таких форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили).

Розглянувши надані документи і матеріали, заслухавши пояснення представників позивача та відповідача, всебічно та повно з`ясувавши обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив:

Регіональне відділення Фонду державного майна України по місту Києву (далі - Регіональне відділення/продавець/позивач) прийнято рішення про приватизацію об`єкта малої приватизації - єдиного майнового комплексу державного підприємства «Науково-технічний центр «Плазмотрон» Інституту електрозварювання ім. Є.О. Патона Національної академії наук України», за адресою: м. Київ, вул. Антона Цедіка, 9-А, шляхом продажу на аукціоні з умовами (наказ від 21 жовтня 2020 року №865, зі змінами).

17 грудня 2021 року в електронній торговій системі РгоZогго.Продажі відбувся електронний аукціон №UA-PS-2021-11-19-000099-1 за лотом: єдиний майновий комплекс державного підприємства «Науково-технічний центр «Плазмотрон» Інституту електрозварювання ім. Є.О.Патона Національної академії наук України».

За результатами електронного аукціону №UA-PS-2021-l 1-19-000099-1 переможцем електронного аукціону став ОСОБА_1 (далі - ОСОБА_1 /покупець/відповідач), який підписав протокол про результати електронного аукціону №UA-PS-2021-11-19-000099-1, що затверджений наказом Регіонального відділення від 27.01.2022 № 208.

Регіональне відділення Фонду державного майна України по місту Києву та ОСОБА_1 уклали договір купівлі-продажу об`єкта малої приватизації - єдиного майнового комплексу державного підприємства «Науково-технічний центр «Плазмотрон» Інституту електрозварювання ім. Є. О.Патона Національної академії наук України», за адресою: м. Київ, вул. Антона Цедіка, 9-А (далі - об`єкт приватизації), який посвідчено 17.02.2022 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Бузницькою О.Ю. та зареєстровано в реєстрі за № 254 (далі - Договір).

Згідно з пунктом 2.1 Договору ціна продажу об`єкта приватизації встановлена на підставі протоколу про результати електронного аукціону з умовами №UA-PS-2021-11-19-000099-1, затвердженого наказом Регіонального відділення Фонду державного майна України по місту Києву від 27.01.2022 № 208, становить 11400000,00 грн, у тому числі ПДВ 1900000,00 грн. Покупець зобов`язаний сплатити за придбаний об`єкт приватизації 11400000,00 грн з урахуванням ПДВ у повному обсязі протягом 30 календарних днів з дня підписання цього Договору в порядку, встановленому пунктом 2.2 Договору.

Відповідно до п. 2.2. Договору розрахунки за об`єкт приватизації здійснюються в такому порядку:

- гарантійний внесок для участі в аукціоні, сплачений покупцем на банківський рахунок оператора електронного майданчика ТОВ «ЗАКУПКИ. ПРОМ. УА» в сумі 34120,00 грн, що становить 10% стартової ціни об`єкта приватизації і перерахований ТОВ «ЗАКУПКИ.ПРОМ.УА» на рахунок продавця, зараховується покупцеві в рахунок ціни продажу об`єкта приватизації;

- протягом 10 днів з дня підписання цього договору на сплачені покупцем грошові кошти в сумі 34120,00 грн (гарантійний внесок) покупець зобов`язаний перерахувати на рахунок продавця ПДВ у розмірі 6824,00 грн;

- покупець, який підписав цей договір, сплачує грошові кошти покупця в розмірі 11359056,00 грн, у тому числі ПДВ 1893176,00 грн за придбаний об`єкт приватизації шляхом безготівкового перерахування з рахунка покупця на рахунок продавця не пізніше ніж протягом 30 календарних днів з дня підписання цього договору.

Відповідно до п. 7.1 Договору покупець зобов`язаний в строк та порядку, встановлені цим договором, сплатити ціну продажу об`єкта приватизації разом із неустойкою (у разі її нарахування).

Згідно з п. 12.5 Договору виключними умовами для розірвання договору є несплата покупцем коштів за об`єкт приватизації протягом 60 днів з дати підписання договору відповідно до умов договору; невиконання умов продажу об`єкта приватизації і зобов`язань покупця, визначених умовами договору, в установлений договором строк.

Покупець сплатив гарантійний внесок в сумі 34120,00 грн, що становить 10% стартової ціни об`єкта приватизації, та ПДВ на гарантійний внесок у розмірі 6824,00 грн.

У порушення умов Договору відповідач не сплатив 11359056,00 грн.

Регіональне відділення неодноразово листами від 23.06.2022 №30-03/2011, від 23.11.2022 №30-03/4941, від 20.01.2023 №30-03/455, від 21.06.2023 №30-03/4079 зверталось до покупця об`єкта приватизації з питанням щодо здійснення оплати за придбаний об`єкт приватизації.

У відповідь на лист Регіонального відділення від 20.01.2023 №30-03/455 ОСОБА_1 у своєму листі від 13.02.2023, який зареєстрований Регіональним відділенням 08.03.2023, повідомив, що у зв`язку із введенням воєнного стану в Україні та з урахуванням листа Торгово-промислової палати України від 28.02.2022 №2024/02.0-7.1 покупець матиме змогу в повній мірі виконувати свої обов`язки за Договором купівлі-продажу після завершення строку дії форс-мажорних обставин.

Відповідно до статті 617 Цивільного кодексу України особа, яка порушила зобов`язання, звільняється від відповідальності за порушення зобов`язання, якщо вона доведе, що це порушення сталося внаслідок випадку або непереборної сили. Не вважається випадком, зокрема, недодержання своїх обов`язків контрагентом боржника, відсутність на ринку товарів, потрібних для виконання зобов`язання, відсутність у боржника необхідних коштів.

Ця норма встановлює дві основні підстави звільнення особи, яка порушила зобов`язання, від відповідальності. Такими обставинами є випадок та непереборна сила. Доведення наявності випадку або непереборної сили покладається на особу, яка порушила зобов`язання. Саме вона має подавати відповідні докази в разі виникнення спору.

Під випадком розуміються будь-які діяння, не викликані чиїмось наміром або необережністю, тобто відсутність вини порушника. Випадковою можна визнати обставину, яку не можна передбачити та попередити при застосуванні обов`язкової для боржника обачності, хоча вона могла б бути передбачена та попереджена, якщо б боржник віднісся до свого зобов`язання з більшою обачністю, ніж та, до якої він був зобов`язаний або якщо на місці боржника була б інша особа. Такий підхід щодо суб`єктивної неможливості передбачити, а отже і попередити діяння, що викликало невиконання або неналежне виконання зобов`язання, дозволяє відмежувати випадок від непереборної сили (форс-мажор).

Поняття та ознаки непереборної сили розкриваються у п. 1 ч. 1 ст. 263 ЦК України. Непереборною силою визнається надзвичайна або невідворотна за даних умов подія. Як підстава звільнення особи, що порушила зобов`язання, від відповідальності непереборна сила характеризується двома ознаками. По-перше, це зовнішня до діяльності сторін обставина, яку сторони, хоча б навіть і передбачили, але не могли попередити. До таких обставин, як правило, відносять стихійні лиха (землетрус, повінь, пожежі) та соціальні явища (війни, страйки, акти владних органів тощо). По-друге, ознакою непереборної сили є її надзвичайність, що означає, що це не рядова, звичайна обставина, яка хоча і може спричинити певні труднощі для сторін, але не виходить за рамки буденності, а екстраординарна подія, яка не є звичайною.

Відповідно до листа Торгово-промислової палати України № 2024/02.0-7.1 від 28.02.2022, який виданий всім кого це стосується, засвідчено форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили): військову агресію російської федерації проти України, що стало підставою введення воєнного стану із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 строком на 30 діб, відповідно до Указу Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про ведення воєнного стану в Україні».

Враховуючи це Торгово-промислова палата України підтверджує, що зазначені обставини з 24 лютого 2022 року до їх офіційного закінчення, є надзвичайними, невідворотними та об`єктивними обставинами для суб`єктів господарської діяльності та/або фізичних осіб по договору, окремим податковим та/чи іншим зобов`язанням/обов`язкам, виконання яких/-го настало згідно з умовами договору, контракту, угоди, законодавчих чи інших нормативних актів і виконання відповідно яких/-го стало неможливим у встановлений термін внаслідок настання таких форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили).

Форс-мажорними обставинами визнається обставина (дія чи подія), що спричинили неможливість виконання договірних зобов`язань у обумовлений сторонами строк. Ці обставини є юридичними фактами, що спричинили неможливість виконання договірних зобов`язань, і для настання яких необхідна наявність певних умов: виникнення після укладення договору; неможливість виконання зобов`язання у період їх існування; закріплення, як правило, таких обставин у договорі як таких, що звільняють від виконання зобов`язання.

Форс-мажорні обставини не мають преюдиційного характеру і при їх виникненні сторона, яка посилається на них як на підставу неможливості виконання зобов`язання, повинна довести наявність таких обставин не тільки самих по собі, але й те, що ці обставини були форс-мажорними саме для цього конкретного випадку виконання господарського зобов`язання. Доведення наявності непереборної сили покладається на особу, яка порушила зобов`язання. Саме вона має подавати відповідні докази в разі виникнення спору.

Аналогічний правовий висновок викладено в постановах Верховного Суду від 15.06.2018 у справі №915/531/17, від 26.05.2020 у справі №918/289/19, від 17.12.2020 у справі №913/785/17, від 19.08.2022 у справі № 908/2287/17.

Відповідач не надав доказів неможливості виконання зобов`язання у встановлені строки внаслідок настання форс-мажорних обставин (введення воєнного стану).

Запровадження з 24.02.2022 воєнного стану в країні, що є форс-мажорними обставинами, не можуть однозначно засвідчувати неможливість виконання відповідачем договірних зобов`язань перед позивачем, оскільки перелічені обставини не є абсолютною самостійною підставою для відкладення строку виконання зобов`язання на час, протягом якого такі обставини зберігають свою дію.

Близький за змістом правовий висновок, викладений в постанові Великої Палати Верховного Суду в справі № 910/7495/16 від 08.05.2018.

Крім того Перелік територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих російською федерацією, затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 06.12.2022 № 1634 (із змінами і доповненнями).

Відповідно до змін, внесених Постановою КМУ від 13.01.2023 № 14, місто Київ виключено із переліку територій можливих бойових дій. Також для м. Києва дату завершення активних бойових дій змінено з 10.08.2022 на 30.04.2022.

За приписами статті 526 Цивільного кодексу України зобов`язання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору.

Згідно з нормами ст. 530 Цивільного кодексу України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Якщо строк (термін) виконання боржником обов`язку не встановлений або визначений моментом пред`явлення вимоги, кредитор має право вимагати його виконання у будь-який час. Боржник повинен виконати такий обов`язок у семиденний строк від дня пред`явлення вимоги, якщо обов`язок негайного виконання не випливає із договору або актів цивільного законодавства.

За загальним правилом одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, що передбачено ст. 525 Цивільного кодексу України, якщо інше не встановлено договором або законом.

Відповідно до ст. 612 Цивільного кодексу України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

Нормами статті ст. 611 Цивільного кодексу України передбачено, що у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору.

Згідно із ст. 651 Цивільного кодексу України зміна або розірвання договору, допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом. Договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору.

Відповідно до положень частин 1, 2 статті 29 Закону України «Про приватизацію державного і комунального майна» (далі - Закон про приватизацію) за порушення законодавства про приватизацію до винних осіб застосовується кримінальна, адміністративна, дисциплінарна, цивільно-правова відповідальність відповідно до законів України. Посадові особи органів приватизації, інших органів виконавчої влади несуть кримінальну, адміністративну, матеріальну та дисциплінарну відповідальність за порушення законодавства про приватизацію.

Частиною 4 статті 29 цього Закону про приватизацію (в редакції, чинній на момент укладення Договору) передбачено, що у разі несплати коштів за об`єкт приватизації згідно з договором купівлі-продажу протягом 30 днів з дня укладення договору та його нотаріального посвідчення (у разі якщо нотаріальне посвідчення договору передбачено законодавством) покупець сплачує на користь органу приватизації неустойку в розмірі 5 відсотків ціни продажу об`єкта. У разі несплати коштів згідно з договором купівлі-продажу протягом наступних 30 днів договір підлягає розірванню.

Відповідно до частин 9, 10 статті 26 Закону про приватизацію на вимогу однієї із сторін договір купівлі-продажу може бути розірвано, у тому числі за рішенням суду, в разі невиконання іншою стороною зобов`язань, передбачених договором купівлі-продажу, у визначені строки або визнано недійсним за рішенням суду. У разі розірвання в судовому порядку договору купівлі-продажу у зв`язку з невиконанням покупцем договірних зобов`язань приватизований об`єкт підлягає поверненню в державну (комунальну) власність.

Частиною 3 статті 24 Закону про приватизацію передбачено, що несплата коштів за об`єкт приватизації згідно з договором купівлі-продажу протягом 60 днів з дня укладення договору купівлі-продажу є підставою для розірвання такого договору відповідно до статті 30 цього Закону.

Згідно з пунктом 12.5 Договору виключними умовами для розірвання договору є несплата покупцем коштів за об`єкт приватизації протягом 60 днів з дати підписання договору відповідно до умов договору; невиконання умов продажу об`єкта приватизації і зобов`язань покупця, визначених умовами договору, в установлений договором строк.

Відповідно до п. 9.2 Договору у разі несплати ціни продажу об`єкта приватизації протягом 30 (тридцяти) календарних днів з дня укладення цього договору покупець сплачує на користь продавця неустойку в розмірі 5 (п`яти) відсотків ціни продажу об`єкта приватизації.

За розрахунком позивача, перевіреним судом, до стягнення з відповідача підлягає 570000,00 грн неустойки (11400000,00 *5%).

Відповідно до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України суд покладає судовий збір на відповідача.

На підставі викладеного, керуючись статтями 129, 232, 233, 236, 237, 238, 240 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Задовольнити позов Регіонального відділення Фонду державного майна України по місту Києву до ОСОБА_1 .

2. Розірвати договір купівлі-продажу від 17.02.2022, укладений між Регіональним відділенням Фонду державного майна України по місту Києву та ОСОБА_1 на об`єкта малої приватизації - єдиний майновий комплекс державного підприємства «Науково-технічний центр «Плазмотрон» Інституту електрозварювання ім. Є.О.Патона Національної академії наук України», за адресою: м. Київ, вул. Антона Цедіка, 9-А, який посвідчено 17.02.2022 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Бузницькою О.Ю. та зареєстровано в реєстрі за № 254.

2. Стягнути з ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , реєстраційний номер НОМЕР_1 ) на користь Регіонального відділення Фонду державного майна України по місту Києву (бульвар Т. Шевченка, 50-Г, м. Київ, 01032, код 19030825) 570000,00 грн неустойки, 11578,00 грн судового збору.

Відповідно до ст. 241 Господарського процесуального кодексу України рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Згідно з ч. 1 ст. 256 Господарського процесуального кодексу України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга може бути подана до Північного апеляційного господарського суду.

Повний текст рішення складений 17.07.2024.

Суддя С. А. Ковтун