ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без розгляду

10.07.2024м. ДніпроСправа № 904/1688/24

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Консольлайн Україна", м. Київ

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Ресурспромсталь", м. Дніпро

про стягнення заборгованості за надані послуги за договором транспортно-експедиторського обслуговування № ТЕО 41015212 від 16.10.2023 у загальному розмірі 605 683,07 грн.

Суддя Бєлік В.Г.

Секретар судового засідання Голігорова Т.І.

Представники:

від позивача: не з`явився;

від відповідача: не з`явився.

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Консольлайн Україна" (надалі - Позивач) звернувся до Господарського суду Дніпропетровської області з позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю "Ресурспромсталь" (далі - Відповідач), у які просить стягнути з останнього заборгованість за договором транспортно-експедиторського обслуговування № ТЕО 41015212 від 16.10.2023 у загальному розмірі 605 683,07 грн., яка складається з наступних сум: основний борг у розмірі 573 857,50 грн., пеня у розмірі 27 328,79 грн., інфляційні втрати у розмірі 1 721,57 грн., 3% річних у розмірі 2 775,21 грн., а також просить стягнути судові витрати, які складаються з судового збору та 40 000,00 грн. витрат на професійну правничу допомогу.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що за Відповідачем обліковувалась заборгованість в розмірі 573 857,50 грн. перед Позивачем, яка виникла внаслідок неналежного виконання зобов`язань за договором транспортно-експедиторського обслуговування № ТЕО 41015212 від 16.10.2023 щодо повної та своєчасної оплати за надані послуги з організації перевезення та експедирування вантажу в контейнері.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 22.04.2024 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання на 22.05.2024 о 11:00 год.

20.05.2024 через систему "Електронний суд" від позивача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи, про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду.

21.05.2024 від позивача до канцелярії суду надійшли заява про зменшення розміру позовних вимог, у які просить стягнути з відповідача заборгованість за договором транспортно-експедиторського обслуговування № ТЕО 41015212 від 16.10.2023 у загальному розмірі 551 835,57 грн., яка складається з наступних сум: основний борг у розмірі 530 000,00 грн., пеня у розмірі 27 328,79 грн., інфляційні втрати у розмірі 1 721,57 грн., 3% річних у розмірі 2 775,21 грн., а також просить стягнути судові витрати, які складаються з судового збору та 40 000,00 грн. витрат на професійну правничу допомогу. також позивач просить повернути позивачеві з Державного бюджету України зайво сплачену суму судового збору за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру у сумі 807,72 грн, у зв`язку із зменшенням розмірі позовних вимог (ціни позову).

21.05.2024 від позивача до канцелярії суду надійшло клопотання про долучення доказів по справі.

22.05.2024 від відповідача на офіційну електронну адресу суду надійшли заяви про відкладення розгляду справи.

У призначене судове засідання 22.05.2024 представники сторін не з`явилися.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 22.05.2024 заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Консольлайн Україна" про зменшення розміру позовних вимог прийнято до розгляду, подальший розгляд справи буде здійснюватися з урахуванням заяви про зменшення розміру позовних вимог та оголошено перерву в підготовчому судовому засіданні до 12.06.2024 о 12:30 год.

12.06.2024 від відповідача через систему "Електронний суд" надійшло клопотання про відкладення (перенесення ) розгляду справи

У призначене судове засідання 12.06.2024 представники сторін не з`явилися.

Судом були визначені всі необхідні обставини у справі та зібрані відповідні докази, що є підставою для закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 12.06.2024 задоволено заява позивача - Товариства з обмеженою відповідальністю "Консольлайн Україна" про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду, закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 10.07.2024 о 11:00 год.

12.06.2024 від представника позивача - адвоката Нестеренко Г.А. через систему "Електронний суд" надійшло клопотання про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду.

Представники сторін у судове засідання 10.07.2024 не з`явились.

Судом встановлено, що адвокат Нестеренко Г.А., ордер серія ВІ № 1224273 від 12.06.2024 (повноваження адвоката не обмежуються), представляє інтереси позивача в рамках даної справи.

Секретар судового засідання в судовому засіданні доповів суду, що 10.07.2024 з 11 год. 05 хв. до 11 год. 15 хв. при тривалих спробах розпочати відеоконференцію поза межами приміщення суду за участю представника позивача - адвоката Нестеренко Г.А. (електронна адреса: ІНФОРМАЦІЯ_1 ), остання не приєдналася до відеоконференції, що унеможливлює провести судове засідання в режимі відеоконференції. Також секретарем судового засідання були здійснені неодноразові спроби зв`язатися з представником позивача - адвокатом Нестеренко Г.А. шляхом телефонування на її мобільний телефон, який зазначений в клопотанні про відеоконференцію, за результатами яких остання не виходила на зв`язок.

Частиною 5 статті 197 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що ризики технічної неможливості участі у відеоконференції поза межами приміщення суду, переривання зв`язку тощо несе учасник справи, який подав відповідну заяву.

Відповідно до статті 13 ГПК України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Згідно зі статтею 14 ГПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 42 ГПК України учасники справи зобов`язані сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи.

За приписами ч. 1 ст. 43 ГПК України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до ч. 1 ст. 45 ГПК України сторонами в судовому процесі - позивачами і відповідачами - можуть бути особи, зазначені у статті 4 цього Кодексу.

Згідно з вимогами ст. 46 ГПК України сторони користуються рівними процесуальними правами. Крім прав та обов`язків, визначених у статті 42 цього Кодексу, сторони (позивачі та відповідачі) також мають ще коло прав і обов`язків, передбачених ст. 46 ГПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 120 ГПК України суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою.

При цьому на осіб, які беруть участь у справі, покладається обов`язок (а не право) демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду і не допускати свідомих маніпуляцій та ухилень від отримання інформації про рух справи.

За змістом частини третьої статті 196 Господарського процесуального кодексу України учасник справи може відмовитися від свого права брати участь в судовому засіданні, заявивши клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Отже, учасник справи має право:

а) брати участь в судових засіданнях (особисто або через представника);

б) не брати участі в судових засіданнях, подавши клопотання про розгляд справи за його відсутності, крім випадків, коли суд визнав явку учасника обов`язковою.

Аналіз зазначених норм процесуального права свідчить про те, що учасник справи не може відмовитися від свого права на участь в судових засіданнях за принципом мовчання, його волевиявлення щодо цього має бути формалізовано.

Частина 1 статті 202 ГПК передбачає, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: 1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про направлення йому ухвали з повідомленням про дату, час і місце судового засідання; 2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними; 3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи; 4) необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження (ч.2 ст.202 ГПК України).

Якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі: 1) неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки; 2) повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника) незалежно від причин неявки; 3) неявки представника в судове засідання, якщо в судове засідання з`явилася особа, яку він представляє, або інший її представник; 4) неявки в судове засідання учасника справи, якщо з`явився його представник, крім випадків, коли суд визнав явку учасника справи обов`язковою (ч.3 ст.202 ГПК України).

У разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору (ч.4 ст.202 ГПК).

Пунктом 4 частини першої статті 226 ГПК України передбачено, що суд залишає позов без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, або позивач (його представник) не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору

Системний аналіз змісту частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 ГПК України свідчить про те, що процесуальним наслідком неявки позивача в судове засідання є залишення позову без розгляду.

Залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду господарським судом справи без прийняття рішення суду по суті спору у зв`язку з виявленням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому, наслідком якої є можливість повторного звернення до суду з тотожним позовом.

Правове значення для прийняття судом рішення про залишення позову без розгляду з підстави нез`явлення позивача у судове засідання, передбаченої цими нормами процесуального права, має одночасна наявність таких обставин, так звані умови для залишення позову без розгляду у випадку неявки позивача в судове засідання:

1) належне повідомлення судом позивача про час і місце судового засідання;

2) неявка позивача в судове засідання або неповідомлення позивачем суду причин його неявки в судове засідання;

3) неподання позивачем суду заяви про розгляд справи за його відсутності.

При цьому зміст частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 ГПК України свідчить про те, що передбачена цими нормами процесуального права така процесуальна дія суду як залишення позову без розгляду з підстави нез`явлення позивача у судове засідання та неповідомлення про причини своєї неявки не залежить від того, чи була визнана судом явка позивача в судове засідання обов`язковою.

У разі відсутності у позивача наміру брати участь у судовому засіданні, статті 202, 226 ГПК передбачають подання позивачем заяви про розгляд справи за його відсутності. Тобто право позивача як особи, яка подала позов та зацікавлена в його розгляді, не бути присутнім у судовому засіданні кореспондується з його обов`язком подати до суду відповідну заяву про розгляд справи за його відсутності (такий правовий висновок викладений у постановах об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 05.06.2020 у справі №910/16978/19 та від 16.10.2020 у справі №910/8816/19, Верховного Суду від 25.11.2020 у справі №910/15226/19, від 09.11.2022 у справі №925/1376/21).

На вказаний висновок посилався суд першої інстанції, залишаючи позов без розгляду.

Разом з тим, встановлені обставини справи свідчать про відсутність у позивача наміру брати участь у її розгляді.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 у справі "Юніон Аліментаріа проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Також, Європейський суд у своїх рішеннях наголошує на тому, що позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення Європейського суду прав людини у справі "Каракуця проти України").

Проаналізувавши положення частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 ГПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду зазначив про те, що у цих нормах законодавець не застосував слова "може", "має право", "за власної ініціативи" та інші подібні у своєму значенні слова. Зазначені норми процесуального права не передбачають можливості інших варіантів дій суду, окрім залишення позовної заяви без розгляду. Формулювання "суд залишає позов без розгляду", що міститься у частині четвертій статті 202 ГПК України, та формулювання "суд залишає позов без розгляду", що міститься у пункті 4 частини першої статті 226 ГПК України, виражає імперативну вказівку суду (судді) щодо заборони продовження розгляду справи, щодо завершення судового провадження без винесення рішення. З огляду на викладене Верховний Суд зазначає про те, що повноваження суду залишити позов без розгляду, передбачені цими нормами процесуального права, відносяться до імперативних.

Зазначений правовий висновок викладений у постанові Об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 18.11.2022 у справі №905/458/21, якою обґрунтована підстава касаційного оскарження.

Таким чином, достатньою та самостійною правовою підставою для залишення позову без розгляду з підстав, передбачених п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України, є безпосередньо сам факт нез`явлення позивача у судове засідання, за умови відсутності заяви останнього про розгляд справи за його відсутності.

Як вбачається з матеріалів справи, після судового засідання по справі № 904/1688/24, яке було закінчено 11:30 год. Іншим представником позивача - адвокатом Фещенко І.С., який подавав до суду позовну заяву, до початку судового засідання клопотань про його участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції або про відкладення розгляду справи по суті не подавалось.

Враховуючи вищевикладене, на час розгляду даної справи 10.07.2024 об 11 год.00 хв. до 11:30 год. будь-які клопотання, заяви від представників сторін до суду не надходили, а тому суд прийшов до висновку про залишення позовної заяви без розгляду.

Враховуючи викладене, з огляду на неявку представника позивача в судове засідання в режимі відеоконференції та неподання позивачем заяви про розгляд справи за відсутності його представника, суд дійшов висновку про залишення позову без розгляду на підставі пункту 4 частини 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України.

Суд звертає увагу позивача, що відповідно до частини 4 статті 226 ГПК України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення обставин, що були підставою для залишення позову без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Крім того, суд вважає за необхідне роз`яснити позивачу.

Відповідно до п.4 ч.1 ст.7 Закону України "Про судовий збір", сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі, залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду, у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням).

Так, відповідно до пункту 1 частини 1 статті 7 Закону України "Про судовий збір" сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі, зокрема, залишення позову без розгляду.

Керуючись ч. 1, 2 ст. 202, ч. 4 ст. 226, ст.ст. 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Консольлайн Україна" до Товариства з обмеженою відповідальністю "Ресурспромсталь" про стягнення заборгованості за надані послуги за договором транспортно-експедиторського обслуговування № ТЕО 41015212 від 16.10.2023 у загальному розмірі 605 683,07 грн - залишити без розгляду.

Дана ухвала набирає законної сили з моменту її прийняття - 10.07.2024 та може бути оскаржена в порядку та строки, передбачені статтями 256, 257 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст ухвали складено та підписано - 12.07.2024.

Суддя В.Г. Бєлік