УХВАЛА

м. Київ

15.07.2024Справа № 910/5472/23

Господарський суд міста Києва у складі судді Бондарчук В.В., за участю секретаря судового засідання Купної В.В., розглянувши

заяву Державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом"»

про відстрочення виконання рішення суду у справі № 910/5472/23

за позовом Акціонерного товариства «Українські енергетичні машини»

до Державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом"»

про стягнення 10 326 256,80 грн,

Представники:

від стягувача: Гарагуля В.А.;

від боржника (заявника): Найденко І.О.;

ВСТАНОВИВ:

Акціонерне товариство «Українські енергетичні машини» (далі - АТ «Українські енергетичні машини»/позивач) звернулося до Господарського суду міста Києва з позовною заявою до Державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом"» (далі - ДП «НАЕК "Енергоатом"»/відповідач) про стягнення 10 326 256,80 грн, у зв`язку із неналежним виконанням зобов`язань за договором поставки № 53-129-04-21-02236 від 05.03.2021 в частині здійснення повної та своєчасної оплати за поставлений товар.

Господарський суд міста Києва (суддя Приходько І.В.) рішенням від 18.10.2023 позовні вимоги задовольнив, присудив до стягнення із ДП «НАЕК "Енергоатом"» на користь АТ «Українські енергетичні машини» основний борг у розмірі 10 326 256,80 грн та витрати по сплаті судового збору у сумі 154 893,86 грн; а також відстрочив виконання рішення до 18.03.2024.

Північний апеляційний господарський суд постановою від 21.02.2024 рішення Господарського суду міста Києва від 18.10.2023 у справі №910/5472/23 залишив без змін.

06.03.2024 Господарський суд міста Києва на виконання судового акту видав накази.

Господарський суд міста Києва (суддя Ломака В.С.) ухвалою від 06.06.2024 визнав таким, що не підлягає виконанню, наказ Господарського суду міста Києва від 06.03.2024 у справі №910/5472/23 в частині стягнення коштів у сумі 500 000,00 грн.

02.07.2024 до канцелярії суду від АТ «Українські енергетичні машини» надійшла скарга на бездіяльність державного виконавця Шевченківського відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ).

Господарський суд міста Києва (суддя Кирилюк Т.Ю.) ухвалою від 08.07.2024 розгляд скарги призначив на 23.07.2024.

05.07.2024 до канцелярії суду від ДП «НАЕК "Енергоатом"» надійшла заява про відстрочення виконання рішення Господарського суду міста Києва від 18.10.2023 у справі №910/5472/23 на 6 (шість) місяців.

Господарський суд міста Києва ухвалою від 08.07.2024 розгляд заяви про відстрочення виконання рішення Господарського суду міста Києва від 18.10.2023 у справі №910/5472/23 призначив на 15.07.2024.

12.07.2024 через систему «Електронний суд» від АТ «Українські енергетичні машини» надійшли заперечення проти задоволення заяви про відстрочення виконання рішення Господарського суду міста Києва від 18.10.2023 у справі №910/5472/23.

У судове засідання 15.07.2024 з`явилися представники стягувача та боржника (заявника).

Зокрема, представник ДП «НАЕК "Енергоатом"» у судовому засіданні підтримав заяву про відстрочку виконання рішення та заявив клопотання про долучення до справи довідок про розрахунки із АТ «Українські енергетичні машини».

Представник АТ «Українські енергетичні машини» проти задоволення заяви заперечив.

Отже, розглянувши матеріали заяви ДП «НАЕК "Енергоатом"» про відстрочку виконання рішення Господарського суду міста Києва від 18.10.2023 у справі №910/5472/23, суд зазначає таке.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 331 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України), за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання. Заява про встановлення або зміну способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення розглядається у десятиденний строк з дня її надходження у судовому засіданні із повідомленням учасників справи.

Згідно із ч. 3 ст. 331 ГПК України, підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочки або розстрочки виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

Частиною 4 ст. 331 ГПК України встановлено, що вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує: 1) ступінь вини відповідача у виникненні спору; 2) стосовно фізичної особи - тяжке захворювання її самої або членів її сім`ї, її матеріальний стан; 3) стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.

Приписами ч. 5 ст. 331 ГПК України встановлено, що розстрочення та відстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення такого рішення, ухвали, постанови. Відстрочка - це відкладення чи перенесення виконання рішення на новий строк, який визначається господарським судом.

В обґрунтування поданої заяви ДП «НАЕК "Енергоатом"» зазначає про те, що відкриття виконавчого провадження з примусового виконання рішення та у подальшому накладення арешту на грошові кошти, що містяться на рахунках ДП «НАЕК "Енергоатом"», призведе до зупинення господарської діяльності останнього, як стратегічного державного енергогенеруючого підприємства. Крім того, внаслідок воєнних дій ДП «НАЕК "Енергоатом"» втрачено частину своїх виробничих потужностей, що негативно вплинуло на його фінансовий стан та унеможливило своєчасні розрахунки зі стягувачем. При цьому, наявні у ДП «НАЕК "Енергоатом"» ресурси та грошові кошти, останнє спрямовує у першу чергу на задоволення потреб безпеки експлуатації АЕС та відновлення руйнувань енергетичної інфраструктури, а тому для належного виконання рішення суду заявник просить суд надати час на здійснення розрахунків із стягувачем та відстрочити виконання рішення на 6 (шість) місяців.

Заперечуючи проти задоволення заяви про відстрочення виконання рішення, АТ «Українські енергетичні машини» вказує про те, що суд вже надавав боржнику відстрочку для виконання рішення Господарського суду міста Києва від 18.10.2023 у справі №910/5472/23, проте, заявник до цього часу рішення суду не виконав, а тому його повторна заява про відстрочення виконання судового рішення є, на думку стягувача, затягуванням виконання судового акту. Крім того, АТ «Українські енергетичні машини» зазначає, що також наразі перебуває у скрутному фінансовому становищі через ненадходження від контрагентів своєчасних оплат за поставлену продукцію і надані послуги, при цьому головним завданням АТ «Українські енергетичні машини» є виготовлення та постачання на об`єкти критичної інфраструктури енергетичної галузі обладнання для здійснення життєво важливої функції - енергозабезпечення країни, а тому сторони спору у цій справі здійснюють господарську діяльність і несуть, у тому числі збитки, в абсолютно однакових економічних умовах.

Так, Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях зазначає, що межі виправданої затримки виконання рішення суду залежать, зокрема, від складності виконавчого провадження, суми та характеру, що визначено судом. Стосовно системності виконання Європейський суд підкреслює, що присудження грошових коштів не надає пом`якшення у виконавчому провадженні, а отже сама можливість надання відстрочки виконання судового акту повинна носити виключний характер. Обставини, які зумовлюють надання розстрочки виконання рішення суду повинні бути об`єктивними, непереборними, іншими словами - виключними обставинами, що ускладнюють вчасне виконання судового рішення. Безпідставне надання відстрочки без обґрунтованих на те мотивів, надане на тривалий період без дотримання балансу інтересів стягувача та боржника порушує основи судового рішення, яке ухвалене іменем України, позбавляє кредитора можливості захистити свої права, знижує авторитет судового рішення, а тому таке рішення не може вважатися законним та справедливим.

Несвоєчасне виконання рішення суду може бути мотивоване наявністю певних обставин, відстрочка виконання рішення суду не повинна шкодити сутності права, гарантованого ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини та основних свобод, згідно якої "кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи у продовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру..", а у системному розумінні даної норми та національного закону, суд не повинен перешкоджати ефективному поновленню у правах, шляхом виконання судового рішення, тобто довготривале невиконання рішення суду може набути форми порушення права на справедливий судовий розгляд, що не може бути виправдано за конкретних обставин справи. До того ж, довготривале невиконання рішення суду порушує право на повагу до власності та на вільне володіння власністю у зв`язку з тим, що рішення набуває ознак довготривалого невиконання.

Таким чином, необхідною умовою задоволення заяви про надання відстрочки чи розстрочки виконання рішення суду є з`ясування факту дотримання балансу інтересів сторін, господарські суди повинні досліджувати та оцінювати не тільки доводи боржника, а і заперечення кредитора, зокрема, щодо і його фінансового стану. При цьому, суд повинен врахувати можливі негативні наслідки для боржника при виконанні рішення у встановлений строк, але, перш за все, повинен врахувати такі ж наслідки і для стягувача при затримці виконання рішення.

Отже, питання щодо надання відстрочки чи розстрочки виконання рішення суду повинно вирішуватися господарськими судами із дотриманням балансу інтересів сторін, які приймають участь у справі.

З огляду на наведене вище, судом враховано, що рішення суду підлягає безумовному виконанню у визначеному законодавством порядку та строки, і лише у виключних випадках суд, за наявності обґрунтованих обставин, що ускладнюють чи роблять неможливим його виконання, може відстрочити таке виконання.

Так, на підтвердження викладених у заяві обставин боржником надано суду довідки від 02.07.2024 та від 15.07.2024 щодо проведення розрахунків між сторонами з 01.01.2022 по 15.07.2024, а також листування стосовно погодження графіків розрахунків між ними.

Проте, за висновком суду, надані документи не відображають реального фінансового становища боржника станом на день звернення до суду з цією заявою.

Крім того, дослідивши матеріали справи, судом встановлено, що заява ДП «НАЕК "Енергоатом"» не містить належних обґрунтувань та доказів на підтвердження виконання судового рішення у добровільному порядку через 6 (шість) місяців, у випадку відстрочення судом виконання рішення Господарського суду міста Києва від 18.10.2023 у справі №910/5472/23. Більше того, судом встановлено, що після ухвалення 18.10.2023 судом рішення та одночасно надання до 18.03.2024 відстрочки виконання судового акту, боржником сплачено лише 500 000, 00 грн із присудженої суми, при цьому, заборгованість перед стягувачем виникла у травні 2021 року, тобто до запровадження в Україні воєнного стану.

За таких обставин, приймаючи до уваги надані сторонами пояснення та заперечення у сукупності, суд дійшов висновку, що перелічені боржником обставини не є виключними і такими, що унеможливлюють виконання рішення суду, а тому суд відмовляє ДП «НАЕК "Енергоатом"» у задоволенні заяви про відстрочення виконання рішення Господарського суду міста Києва від 18.10.2023 у справі №910/5472/23 з підстав необґрунтованості.

Керуючись статтями 232, 234, 331 Господарського процесуального кодексу України, суд,

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви Державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом"» про відстрочення виконання рішення Господарського суду міста Києва від 18.10.2023 у справі №910/5472/23 - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту оголошення суддею та може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом десяти днів в порядку, передбаченому ст.ст. 253-259, з урахуванням підпункту 17.5 пункту 17 розділу XI «Перехідні положення» Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст ухвали складено: 17.07.2024.

Суддя Віта Бондарчук