ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ВОЛИНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

10 липня 2024 року Справа № 903/421/24

за позовом: Товариства з обмеженою відповідальністю Газопостачальна компанія Нафтогаз України, м. Київ

до відповідача: Акціонерного товариства Оператор газорозподільної системи Волиньгаз, м. Луцьк

про стягнення 161 243 310 грн 44 коп

Суддя Кравчук А.М.

встановив: 26.04.2024 через електронний суд надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю Газопостачальна компанія Нафтогаз України до Акціонерного товариства Оператор газорозподільної системи Волиньгаз про стягнення 161 243 310 грн 44 коп, з яких: 106 297 520 грн 40 коп основного боргу, 20 041 045 грн 89 коп пені, 6 230 773 грн 38 коп 3% річних, 28 673 970 грн 77 коп інфляційних втрат та судових витрат по справі.

Ухвалою суду від 01.05.2024 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання призначено на 29.05.2024 об 11 год 00 хв. Запропоновано відповідачу подати суду в порядку статей 165, 178 Господарського процесуального кодексу України не пізніше п`ятнадцяти календарних днів з дня вручення даної ухвали відзив на позов і всі документи, що підтверджують заперечення проти позову при їх наявності, копію відзиву надіслати позивачу, докази чого подати суду; позивачу - відповідь на відзив не пізніше 3-х календарних днів з дня отримання відзиву з доказами надіслання відповідачу; відповідачу - заперечення на відповідь позивача протягом 3-х календарних днів з дня отримання відповіді з доказами надіслання позивачу.

Відповідач ухвалу суду отримав 01.05.2024 (а.с. 45).

Строк для подання відзиву по 16.05.2024.

15.05.2024 надійшов відзив відповідача, згідно якого провадження у справі просить закрити, оскільки сторони даної справи є учасниками врегулювання заборгованості, яка заявлена позивачем до стягнення, відповідно до ЗУ Про заходи, спрямовані на подолання кризових явищ та забезпечення фінансової стабільності на ринку природного газу (Закон №1639). Таким чином державою вже врегульовано механізм та джерела відшкодування позивачу грошових коштів, що є предметом даної справи.

Позивач відзив відповідача отримав 15.05.2024.

Строк для подання відповіді на відзив по 20.05.2024.

28.05.2024 надійшло повідомлення позивача про відсутність матеріалів у електронній справі. Зазначає, що товариством подано 16.05.2024 відповідь на відзив через систему Електронний суд, проте станом на 28.05.2024 в електронній справі він відсутній, у зв`язку з чим повторно надає відповідь на відзив з доказами надіслання відповідачу.

У відповіді на відзив, яка сформована в системі Електронний суд 16.05.2024, позивач зазначає, що врегулювання заборгованості в рамках закону №1639 для учасників процедури здійснюється шляхом проведення взаєморозрахунків та реструктуризації заборгованості. Матеріалами судової справи підтверджується та сторонами не заперечується, що спірна заборгованість відповідачем не погашена, договір про організацію взаєморозрахунків не укладався. Підстави припинення зобов`язання щодо стягнення спірної заборгованості в силу Закону №1639 не можуть бути встановлені лише на підставі факту включення відповідача до реєстру підприємств, які беруть участь у процедурі врегулювання заборгованості.

Враховуючи вищевикладене, з метою повного та всебічного розгляду справи, суд протокольною ухвалою від 29.05.2024 долучив відповідь на відзив до матеріалів справи.

Згідно квитанції №1056426 відповідь на відзив доставлена до зареєстрованого Електронного кабінету відповідача 16.05.2024.

Заперечення відповідача на відповідь на відзив на адресу суду не надходили.

У клопотанні від 28.05.2024 відповідач просить відкласти підготовче засідання у зв`язку з зайнятістю уповноваженого представника в іншому судовому засіданні.

Верховний Суд неодноразово у своїх рішеннях звертав увагу на те, що повноваження щодо відкладення судового розгляду на підставі поданого учасниками судового процесу клопотання є дискреційними.

Судова дискреція щодо оцінки обставин, які не дають можливості особі прийняти участь у судовому засіданні, на предмет їх поважності чи неповажності для цілей відкладення судового розгляду не має абсолютних меж. Суд має враховувати конкретну ситуацію та обґрунтування особи, яка просить суд відкласти судовий розгляд, відповідне обґрунтування не має бути абстрактним, а обставини, наведені у ньому, повинні бути підтверджені належною доказовою базою. Тобто реалізація відповідної дискреції суду щодо кваліфікації наведених учасником судового процесу у клопотанні про відкладення судового розгляду обставин має здійснюватися індивідуально з урахуванням принципу верховенства права. Це зумовлено тим, що сама концепція верховенства права передбачає суд як найдієвіший інструмент її застосування, адже тільки суд може вийти за межі формального права та визначити доцільне та належне регулювання в кожній конкретній ситуації. При цьому для цілей дотримання принципу верховенства права суд повинен обирати такий варіант вирішення клопотання про відкладення судового засідання, який є максимально доцільним та справедливим у відповідній ситуації, а обраний ним процесуальний наслідок розгляду відповідного клопотання, як результат реалізації наданих йому дискреційних повноважень, завжди вимагає мотивації зробленого вибору.

За приписами статті 129 Конституції України, статті 2 Господарського процесуального кодексу України одним із завдань судочинства є своєчасний розгляд справи, що відповідає положенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція), згідно з якою кожен має право на справедливий розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Відкладення розгляду справи є правом суду, основною передумовою для якого є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні (стаття 202 Господарського процесуального кодексу України).

Участь представника відповідача у підготовчому засіданні не є обов`язковою згідно із законом, не визнавалася вона такою й судом ухвалами суду в межах даної справи.

ГПК України не містить вимог щодо відповідальних осіб, які можуть представляти інтереси сторін в господарському суді. Надання повноважень на представництво інтересів сторін в процесі не обмежено будь-яким певним колом осіб, а тому неможливість явки в судове засідання конкретного представника, не є правовою підставою для відкладення розгляду справи.

Відповідач мав можливість видати довіреність іншому представнику.

Отже за змістовним аналізом норм Господарського процесуального кодексу України вбачається, що підставою для відкладення розгляду справи в межах підготовчого провадження є наявність для цього обґрунтованих причин.

Відповідно до статті 124, пунктів 2, 3, 4 частини 2 статті 129 Конституції України, статей 4-2, 4-3 Господарського процесуального кодексу України основними засадами судочинства є рівність всіх учасників судового процесу перед законом та судом, змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Положеннями Господарського процесуального кодексу України, зокрема статтями 7, 13, визначено, що кожна сторона має рівні права, а суд має сприяти учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Господарським процесуальним кодексом України.

Проте, враховуючи долучення до матеріалів справи відповіді на відзив лише у судовому засіданні 29.05.2024, розумні строки розгляду справи, перебування справи на стадії підготовчого провадження, метою якого є збирання доказів, надання можливості відповідачу подати заперечення на відповідь на відзив, виконання мети підготовчого провадження, суд протокольною ухвалою від 29.05.2024 відклав підготовче засідання на 12.06.2024 об 11 год 15 хв.

Заперечення відповідача на відповідь на відзив позивача на адресу суду не надходили.

Суд протокольною ухвалою від 12.06.2024 закрив підготовче провадження, розгляд справи по суті призначив на 10.07.2024.

09.07.2024 надійшло клопотання відповідача про відкладення розгляду справи у зв`язку з неможливістю представників товариства прибути у судове засідання (перебування одного у черговій щорічній відпустці, іншого у відрядженні).

Згідно п. 2 ч. 1 2 ст. 202 ГПК України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

Заслухавши пояснення представника позивача, враховуючи проведення першого судового засідання по розгляду справи по суті, з метою повного та всебічного розгляду справи, рівності всіх учасників судового процесу, забезпечення відповідачу права на надання пояснень у судовому засіданні, суд протокольною ухвалою від 10.07.2024 розгляд справи по суті відклав на 07.08.2024 о 12 год 00 хв.

Згідно з ч. 2 ст. 120 ГПК України суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою.

Враховуючи викладене, суд вважає за необхідне постановити ухвалу про повідомлення відповідача про відкладення розгляду справи по суті.

У зв`язку з введенням на території України воєнного стану, суд з метою мінімізації ризиків, задля захисту життя та здоров`я учасників судового процесу, вважає за необхідне запропонувати учасникам справи скористатись своїм правом та надати Господарському суду Волинської області клопотання про розгляд справи без їх участі. Учасники справи можуть брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів відповідно до частин першої та другої статті 197 ГПК України.

При цьому учасники справи з метою реалізації принципів змагальності та диспозитивності не позбавлені можливості подати письмові пояснення у даній справі.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 120, 195, 232-235 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд,-

УХВАЛИВ:

1. Повідомити відповідача про відкладення розгляду справи по суті на 07.08.2024 о 12 год 00 хв.

2. Явку учасників справи у судове засідання визнати не обов`язковою.

Ухвала господарського суду набирає законної сили з моменту її підписання відповідно до ч.2 ст. 235 ГПК України.

Ухвала суду підписана 11.07.2024.

Ухвала суду оскарженню не підлягає.

Суддя А. М. Кравчук