ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД МИКОЛАЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
======================================================================
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 квітня 2024 року Справа № 915/1730/23

м. Миколаїв

Господарський суд Миколаївської області у складі судді Олейняш Е. М. при секретарі судового засідання Артьомові І.І., розглянувши у відкритому судовому засіданні справу

за позовом Державної екологічної інспекції Південно-західного округу (Миколаївська та Одеська області), Лінія 12, 6 ст. Люстдорфської дороги, 22, м. Одеса, 65114 ()

електронна пошта:

до відповідача Комунальне підприємство "Первомайськводоканал" Первомайської міської ради, вул. Київська, 129-А, м. Первомайськ, Миколаївська обл., 55120 ()

електронна пошта:

про відшкодування збитків за порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища у розмірі 119 003, 10 грн.

Представники сторін не з`явились

ВСТАНОВИВ:

До Господарського суду Миколаївської області звернулась Державна екологічна інспекція Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області) з позовною заявою, в якій просить суд стягнути з відповідача Комунального підприємства "Первомайськводоканал" Первомайської міської ради суму шкоди, заподіяну навколишньому природному середовищу, у вигляді збитків, нанесених державі Україна у розмірі 119 003, 10 грн. на користь держави Україна.

Позивач просить суд стягнути з відповідача судовий збір в сумі 2 684, 00 грн.

І. ПРОЦЕСУАЛЬНІ ДІЇ У СПРАВІ.

Ухвалою Господарського суду Миколаївської області від 20.11.2023 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження. Призначено підготовче засідання на 19.12.2023.

Ухвалою Господарського суду Миколаївської області від 19.12.2023 відкладено підготовче засідання на 19.01.2023.

Ухвалою Господарського суду Миколаївської області від 19.01.2024 відкладено підготовче засідання на 01.02.2024 о 14:45 год.

Підготовче засідання у справі Господарського суду Миколаївської області № 915/1730/23, призначене на 01.02.2024 о 14:45 год. не відбулось протягом часу, визначеного судом для проведення даного засідання, зокрема, у період з 14:35 по 15:17 у Миколаївській області тривала повітряна тривога.

Ухвалою Господарського суду Миколаївської області від 01.02.2024 призначено підготовче засідання на 19.03.2024.

Ухвалою Господарського суду Миколаївської області від 19.03.2024 закрито підготовче провадження у справі № 915/1730/23 призначено розгляд справи по суті в судовому засіданні на 16.04.2024.

У зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану" Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 "Про введення воєнного стану в Україні", затвердженого Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24.02.2022 № 2102-IX, введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.

Відповідно до Указів Президента України "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" від 14.03.2022 № 133/2022, від 18.04.2022 № 259/2022, від 17.05.2022 № 341/2022, від 12.08.2022 № 573/2022, від 07.11.2022 № 757/2022, від 06.02.2023 № 58/2023, від 01.05.2023 № 254/2023, від 26.07.2023 № 451/2023, від 06.11.2023 № 734/23, від 05.02.2024 № 49/2024 у зв`язку з триваючою широкомасштабною збройною агресією Російської Федерації проти України продовжувався строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб, з 05 години 30 хвилин 25 квітня 2022 року строком на 30 діб, з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб, з 05 години 30 хвилин 23 серпня 2022 року строком на 90 діб, з 05 години 30 хвилин 21 листопада 2022 року строком на 90 діб, з 05 години 30 хвилин 19 лютого 2023 року строком на 90 діб, з 05 години 30 хвилин 20 травня 2023 року строком на 90 діб, з 05 години 30 хвилин 18 серпня 2023 року строком на 90 діб, з 05 години 30 хвилин 16 листопада 2023 року строком на 90 діб, з 05 години 30 хвилин 14 лютого 2024 року строком на 90 діб.

Відповідно до ст. 12-2 Закону України "Про правовий режим воєнного стану" в умовах правового режиму воєнного стану суди, органи та установи системи правосуддя діють виключно на підставі, в межах повноважень та в спосіб, визначені Конституцією України та законами України.

Повноваження судів, органів та установ системи правосуддя, передбачені Конституцією України, в умовах правового режиму воєнного стану не можуть бути обмежені.

Відповідно до ст. 26 Закону України "Про правовий режим воєнного стану" правосуддя на території, на якій введено воєнний стан, здійснюється лише судами. На цій території діють суди, створені відповідно до Конституції України.

Скорочення чи прискорення будь-яких форм судочинства забороняється.

У разі неможливості здійснювати правосуддя судами, які діють на території, на якій введено воєнний стан, законами України може бути змінена територіальна підсудність судових справ, що розглядаються в цих судах, або в установленому законом порядку змінено місцезнаходження судів.

Створення надзвичайних та особливих судів не допускається.

16.04.2024 позивачем подано суду заяву про розгляд справи без участі представника позивача (вх. № 4588/24 від 16.04.2024).

Керуючись ч. 3 ст. 196 ГПК України, заява про розгляд справи без участі представника позивача судом задоволена.

Відповідач в жодне підготовче / судове засідання явку повноважного представника не забезпечив, хоча про дату час та місце розгляду справи повідомлений належним чином в порядку ст. 120 ГПК України шляхом завчасного надіслання ухвал суду до електронного кабінету відповідача.

Жодних заяв або клопотань від відповідача на адресу суду не надходило, причини неявки повноважного представника відповідача суду не повідомлено.

Відповідно до ч. 1 ст. 202 ГПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 202 ГПК України якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника) незалежно від причин неявки.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку про можливість розгляду справи за відсутності повноважного представника відповідача.

В судовому засіданні 16.04.2024 судом відповідно до ч. 4 ст. 240 ГПК України складено та підписано вступну та резолютивну частини рішення без його проголошення.

ІI. СТИСЛИЙ ВИКЛАД ПОЗИЦІЙ УЧАСНИКІВ ПРОЦЕСУ.

2.1. Правова позиція позивача.

Підставою позову позивачем зазначено недотримання відповідачем вимог природоохоронного законодавства, а саме допущення забруднення водних ресурсів (аварійний скид неочищених стічних вод в р. Кодима з насосної станції каналізації по проспекту Праці м. Первомайськ), внаслідок чого державі завдано шкоду в сумі 119 003, 10 грн., розмір якої розраховано відповідно до Методики розрахунку розмірів відшкодування збитків, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства про охорону та раціональне використання водних ресурсів, затвердженою наказом Мінприроди України від 20.07.2009 № 389.

Позовні вимоги обґрунтовано приписами ст. 13, 14 Конституції України, ст. 149, 151 ГК України, ст. 2, 3, 44, 46, 48, 110, 111 ВК України, ст. 16, 1166 ЦК України, ст. 38, 68 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища", Методикою розрахунку розмірів відшкодування збитків, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства про охорону та раціональне використання водних ресурсів, затвердженою наказом Мінприроди України від 20.07.2009 №389, зареєстрованою в Міністерстві юстиції України 14.08.2009 №767/16783.

2.2. Правова позиція (заперечення) відповідача.

Відповідач не скористався наданим йому ч. 1, 2, 4 ст. 161 ГПК України правом на подання відзиву на позовну заяву.

Відповідно до ч. 9 ст. 165 ГПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

ІІІ. ФАКТИЧНІ ОБСТАВИНИ СПРАВИ, ЗМІСТ СПІРНИХ ПРАВОВІДНОСИН З ПОСИЛАННЯМ НА ДОКАЗИ, НА ПІДСТАВІ ЯКИХ ВСТАНОВЛЕНІ ВІДПОВІДНІ ОБСТАВИНИ.

Розглянувши матеріали справи, керуючись принципом верховенства права, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, суд встановив наступне.

02.12.2019 водокористувачу КП "Первомайськводоканал" Первомайської міської ради видано дозвіл на спеціальне водокористування № 463/МЛ/49д-19 від 02.12.2019.

Мета використання: пині і манітарно-гігієнічні потреби; виробничі потреби; передача води населенню; передаводи вторинним водокористувачам.

Дозволом встановлено, зокрема, ліміти скидання забруднюючих речовин (гранично допустимі скиди (ГДС) та фактичні скиди речовин із зворотними (стічними) водами у поверхневі водні об`єкти (оремо для кожного водовипуску)).

Умови спеціального водокористування:

- дотримуватись вимог водного законодавства, зокрема ст. 44 Водного кодексу України щодо обов`язків водокористувачів;

- скидати стічні води, використовуючи рельєфи місцевості, заборонено.

Строк дії дозволу з 02.12.2019 по 02.12.2022.

16.07.2021 Державною екологічною інспекцією Південно-західного округу (Миколаївська та Одеська округи) зафіксовано аварійний скид неочищених стічних вод в р. Кодима КП «Первомайськводоканал» з насосної станції каналізації по проспекту Праці, м. Первомайськ, Миколаївської області.

Так, 16.07.2021 державними інспекторами з охорони навколишнього природного середовища в присутності представника КП "Первомайськводоканал" виконано відбір проб зворотних вод КП "Первомайськводоканал" та поверхневих вод р. Кодима, про що складено Акт відбору проб води № 58 від 16.07.2021.

Акт підписано державними інспекторами, представник суб`єкта господарювання від підпису відмовився, про що зазначено в акті. Зауваження щодо стану проб і записів відсутні.

21.07.2021 відділом інструментально-лабораторного контролю Миколаївської області Державної екологічної інспекції Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області) проведено вимірювання показників складу та властивостей зворотних вод КП "Первомайськводоканал" та/або поверхневих вод, про що складено протокол № 58 вимірювання показників складу та властивостей проб вод від 21.07.2021.

На запити позивача (лист № 5075/3.6 від 26.08.2021, лист № 6841/1.1 від 18.11.2021) щодо надання інформації відповідач листом № 564 від 12.11.2021 повідомив, що аварійна ситуація на НСК була ліквідована 16.07.2021 о 19 годині 00 хвилин, а листом № 620 від 09.12.2021 повідомив, що за період 17 години 15 хвилин 16.07.2021 по 19 годин 00 хвилин 16.07.2021 року по НСК за адресою вул. Кодимська, 35 фактична втрата зворотних вод складає 30,0 куб. м/год., тривалість скиду зворотних вод (годин) складає 1 годину 45 хвилин.

Враховуючи вищевикладене, позивачем відповідно до Методики розрахунку розмірів відшкодування збитків, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства про охорону та раціональне використання водних ресурсів, затвердженою наказом Мінприроди України від 20.07.2009 № 389, зареєстровано в Міністерстві юстиції України 14.08.2009 № 767/16783, розраховано розмір збитків, заподіяних водним об`єктам внаслідок аварійного або самовільного скиду забруднюючих рчовин зі зворотними водами, який склав 32 372, 30 грн.

15.12.2021 позивачем направлено на адресу відповідача претензію № 183 від 15.12.2021 з вимогою відшкодувати збитки в розмірі 32 372, 30 грн., а також розрахунок відшкодування збитків.

Факт направлення претензії 20.12.2021 підтверджується списком поштових відправлень з відміткою відділення поштового зв`язку та трекінгом відправлення.

Суду не подано доказів надання відповіді на претензію, як і не подано доказів відшкодування збитків.

В грудні 2021 на підставі настання аварії на КП «Первомайськводоканал», а саме аварійного скиду неочищених каналізаційних стоків з насосої станції каналізації «Південна» в р. Південний Буг у період з 22.12.2021 по 06.01.2022 проведено позаплановий захід державного нагляду контролю суб`єкта господарювання КП «Первомайськводоканал», в рамках якого встановлено, що аварійна ситуація по скиду зворотних вод сталась 10.12.2021 о 9:30 на території м. Первомайськ по вул. Дачна (координати 48.033199.30.902218).

Так, 13.12.2021 державними інспекторами з охорони навколишнього природного середовища у присутності заявника Чернухи В.І. та оперуповноваженого РВ УСБУ в Миколаївській області проведено обстеження факту аварійного скиду зворотних вод до річки Південний Буг, за результатами якого складено акт обстеження від 13.12.2021. За результатами обстеження встановлено, що аварійна ситуація по скиду зворотніх вод до річки Південний Буг склалася 10.12.2021 о 9-30 ранку на території міста Первомайськ по вул. Дачна. Аварійний скид зворотних вод до річки Південний Буг здійснено КП "Первомайськводоканал" з насосної станції каналізації "Південна" через трубу діаметром 300 мм, яка вкопана під землю та виходить на поверхню до річки Південний Буг. Обстеження розпочато 13.12.2021 о 16-30 год. Обстеженням встановлено, що під час складання акту обстеження скид зворотних вод (аварійний) не припинявся. При обстеженні місця аварійного скиду здійснено відбір проб води в місці скиду неочищених стічних вод до річки Південний Буг. Аварійна ситуація КП "Первомайськводоканал" не усунена.

Додатком до акту обстеження є схема аварійного скиду.

13.12.2021 державними інспекторами з охорони навколишнього природного середовища в присутності представника КП "Первомайськводоканал" виконано відбір проб зворотних вод КП "Первомайськводоканал" та поверхневих вод р. Південний Буг, про що складено Акт відбору проб води № 126 від 13.12.2021.

Акт підписано державними інспекторами, представник суб`єкта господарювання від участі у відборі проб відмовився, про що зазначено в акті. Зауваження щодо стану проб і записів відсутні.

15.12.2021 державними інспекторами з охорони навколишнього природного середовища в присутності представника КП "Первомайськводоканал" виконано відбір проб зворотних вод КП "Первомайськводоканал" та поверхневих вод р. Південний Буг, про що складено Акт відбору проб води № 131 від 15.12.2021.

Акт підписано державними інспекторами та представником суб`єкта господарювання, про що зазначено в акті. Зауваження щодо стану проб і записів відсутні.

20.12.2021 відділом інструментально-лабораторного контролю Миколаївської області Державної екологічної інспекції Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області) проведено вимірювання показників складу та властивостей зворотних вод КП "Первомайськводоканал" та/або поверхневих вод, про що складено протоколи вимірювання показників складу та властивостей проб вод № 126 від 20.12.2021, № 131 від 20.12.2021.

28.12.2021 за результатами позапланового заходу державного нагляду (контролю) зодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів складено Акт № 1025 від 28.12.2021, за результатами контролю встановлено порушення вимог законодавства, а саме порушено п. 12, 13, 14 ч. 1 ст. 44 Водного кодексу України, а саме при виникненні аварійного скиду стічних вод до водного об`єкту р. Південний Буг не проінформовано Державну екологічну інспекцію, аварійний скид спричинив забруднення водних ресурсів. В ході перевірки керівником КП "Первомайськводоканал" надано пояснення, відповідно до яких "аварійний скид трапився у зв`язку з проведенням Первомайською філією Миколаївобленерго ремонту електричних мереж, про які підприємство не було повідомлене".

Акт № 1025 підписано посадовими особами органу державного нагляду (контролю) та керівником відповідача. Примірник акта отримано 28.12.2021 керівником відповідача.

29.12.2021 позивачем надано відповідачу Припис № 536 від 29.12.2021, яким відповідачу приписано:

1. Здійснювати заходи щодо недопущення аварійних ситуацій, які спричиняють забруднення водних ресурсів. При виникненні аварійних скидів стічних вод до водних об`єктів інформувати Державну екологічну інспекцію - термін виконання до 28.02.2022.

2. Для виконання розрахунку розмірів відшкодування збитків, заподіяних державі внаслідок аварійного скиду зворотних вод в р. Південний Буг надати дані по роботі насосної станції каналізації "Південна".

29.12.2021 на виконання вимог припису № 536 від 29.12.2021 відповідач листом № 13 від 12.01.2022 повідомив, що за період з 9 години 30 хвилин 10.12.2021 по 14 годин 05 хвилин 15.12.2021 року по НСК "Південна" за адресою вул. Дачна фактична втрата зворотних вод складає 38,5 куб. м/годину, тривалість скиду зворотних вод складає 4 години 15 хвилин.

Враховуючи вищевикладене, позивачем відповідно до Методики розрахунку розмірів відшкодування збитків, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства про охорону та раціональне використання водних ресурсів, затвердженою наказом Мінприроди України від 20.07.2009 № 389, зареєстровано в Міністерстві юстиції України 14.08.2009 № 767/16783, розраховано розмір збитків, заподіяних водним об`єктам внаслідок аварійного або самовільного скиду забруднюючих рчовин зі зворотними водами, який склав 86 630, 80 грн.

23.02.2022 позивачем направлено на адресу відповідача претензію № 51 від 23.02.2022 з вимогою відшкодувати збитки в розмірі 86 630, 80 грн., а також розрахунок відшкодування збитків.

Суду не подано доказів надання відповіді на претензію, як і не подано доказів відшкодування збитків.

Невиконання відповідачем зобов`язання з відшкодування збитків, завданих порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища, і стало підставою для звернення позивача до господарського суду з даним позовом.

ІV. ДЖЕРЕЛА ПРАВА, ЯКІ ЗАСТОСУВАВ СУД.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 11 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки.

Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є: 1) договори та інші правочини; 2) створення літературних, художніх творів, винаходів та інших результатів інтелектуальної, творчої діяльності; 3) завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі; 4) інші юридичні факти.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 Конституції України земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією.

Відповідно до ст. 16 Конституції України забезпечення екологічної безпеки і підтримання екологічної рівноваги на території України, подолання наслідків Чорнобильської катастрофи - катастрофи планетарного масштабу, збереження генофонду Українського народу є обов`язком держави.

Відповідно до ст. 66 Конституції України кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 614 ЦК України особа, яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом.

Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов`язання.

Відсутність своєї вини доводить особа, яка порушила зобов`язання.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства, за своєю правовою природою є відшкодування позадоговірної шкоди, тобто деліктною відповідальністю (постанова Верховного Суду від 14.06.2022 у справі № 904/2078/21).

Стаття 1166 ЦК України унормовує загальні підстави для відшкодування шкоди в рамках позадоговірних (деліктних) зобов`язань. Деліктна відповідальність за загальним правилом настає за наявності вини заподіювача шкоди. Фактичною підставою для застосування такого виду відповідальності є вчинення особою правопорушення. Юридичною підставою позадоговірної відповідальності є склад цивільного правопорушення. При цьому для застосування такої міри відповідальності як стягнення збитків потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення: протиправної поведінки; збитків; причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками; вини (постанова ВС від 11.02.2021 у справі № 922/1816/20).

Аналогічно стосовно складу цивільного правопорушення вказував Верховний Суд у постановах від 18.04.2018 у справі № 904/4933/17, від 12.06.2018 у справі № 908/999/17, від 25.02.2020 у справі № 908/581/19 та від 10.04.2018 у справі № 923/771/16.

Підставою деліктної відповідальності є протиправне винне діяння особи, яка завдала шкоду. Для відшкодування завданої шкоди необхідно довести такі факти як неправомірність поведінки особи; вина заподіювача шкоди; наявність шкоди; причинний зв`язок між протиправною поведінкою та заподіяною шкодою.

Наявність всіх зазначених умов є обов`язковим для прийняття судом рішення про відшкодування шкоди. Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду.

У даних правовідносинах саме на Інспекцію покладається обов`язок довести наявність шкоди, протиправність (незаконність) поведінки заподіювача шкоди та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою. В свою чергу, відповідач повинен довести, що в його діях (діях його працівників) відсутня вина у заподіянні шкоди (постанова ВС від 02.02.2021 у справі № 911/2005/13).

У деліктних правовідносинах саме на позивача покладається обов`язок довести наявність шкоди, протиправність (незаконність) поведінки заподіювача шкоди та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою.

У свою чергу, відповідач повинен довести, що в його діях (діях його працівників) відсутня вина у заподіянні шкоди. Тобто вирішуючи спір про відшкодування шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу, господарський суд виходить з презумпції вини правопорушника (постанова ВС від 23.04.2024 у справі № 911/1549/22).

У пункті 5.30 постанови від 12.03.2019 у справі № 920/715/17 Велика Палата Верховного Суду, вирішуючи виключну правову проблему стосовно самостійного встановлення господарськими судами незаконності дій органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування під час розгляду справ про відшкодування шкоди, дійшла висновку, що питання наявності між сторонами деліктних зобов`язань та цивільно-правової відповідальності за заподіяну шкоду перебуває у площині цивільних правовідносин потерпілого та держави, а господарський суд самостійно встановлює наявність чи відсутність складу цивільного правопорушення, який став підставою для стягнення шкоди, оцінюючи надані сторонами докази.

Збитки - це об`єктивне зменшення будь-яких майнових благ сторони, що обмежує його інтереси як учасника певних господарських відносин і проявляється у витратах, зроблених кредитором, втраті або пошкодженні майна, а також у не одержаних кредитором доходах, які б він одержав, якби зобов`язання було виконано боржником (пункт 6.14 постанови Великої Палати Верховного Суду від 14.04.2020 у справі № 925/1196/18).

Закон України "Про охорону навколишнього природного середовища" визначає правові, економічні та соціальні основи організації охорони навколишнього природного середовища в інтересах нинішнього і майбутніх поколінь.

Відповідно до п.п. «і» ч. 1 ст. 3 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» основними принципами охорони навколишнього природного середовища є компенсація шкоди, заподіяної порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища.

Відповідно до ч. 1 ст. 5 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" державній охороні і регулюванню використання на території України підлягають: навколишнє природне середовище як сукупність природних і природно-соціальних умов та процесів, природні ресурси, як залучені в господарський обіг, так і невикористовувані в економіці в даний період (земля, надра, води, атмосферне повітря, ліс та інша рослинність, тваринний світ), ландшафти та інші природні комплекси.

Відповідно до ст. 34 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" завдання контролю у галузі охорони навколишнього природного середовища полягають у забезпеченні додержання вимог законодавства про охорону навколишнього природного середовища всіма державними органами, підприємствами, установами та організаціями, незалежно від форм власності і підпорядкування, а також громадянами.

Відповідно до ч. 1-3 ст. 68 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність.

Відповідальність за порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища несуть особи, винні у: а) порушенні прав громадян на екологічно безпечне навколишнє природне середовище; б) порушенні норм екологічної безпеки; в) порушенні вимог законодавства про оцінку впливу на довкілля, у тому числі поданні завідомо неправдивого звіту з оцінки впливу на довкілля чи висновку з оцінки впливу на довкілля; г) неврахуванні у встановленому порядку результатів оцінки впливу на довкілля та невиконанні екологічних умов, визначених у висновку з оцінки впливу на довкілля; е) порушенні екологічних вимог при проектуванні, розміщенні, будівництві, реконструкції, введенні в дію, експлуатації та ліквідації підприємств, споруд, пересувних засобів та інших об`єктів; є) допущенні наднормативних, аварійних і залпових викидів і скидів забруднюючих речовин та інших шкідливих впливів на навколишнє природне середовище; ж) перевищенні лімітів та порушенні інших вимог використання природних ресурсів; з) самовільному спеціальному використанні природних ресурсів; і) невжитті заходів щодо попередження та ліквідації екологічних наслідків аварій та іншого шкідливого впливу на навколишнє природне середовище; ї) невиконанні розпоряджень органів, які здійснюють державний контроль у галузі охорони навколишнього природного середовища, та вчиненні опору їх представникам; й) порушенні природоохоронних вимог при зберіганні, транспортуванні, використанні, знешкодженні та захороненні хімічних засобів захисту рослин, мінеральних добрив, токсичних радіоактивних речовин та відходів; к) невиконанні вимог охорони територій та об`єктів природно-заповідного фонду та інших територій, що підлягають особливій охороні, видів тварин і рослин, занесених до Червоної книги України; л) відмові від надання своєчасної, повної та достовірної інформації про стан навколишнього природного середовища, а також про джерела забруднення, у приховуванні випадків аварійного забруднення навколишнього природного середовища або фальсифікації відомостей про стан екологічної обстановки чи захворюваності населення; м) приниженні честі і гідності працівників, які здійснюють контроль в галузі охорони навколишнього природного середовища, посяганні на їх життя і здоров`я; н) порушенні природоохоронних вимог під час провадження діяльності, пов`язаної з поводженням з генетично модифікованими організмами; о) порушенні вимог законодавства України при здійсненні стратегічної екологічної оцінки.

Законодавством України може бути встановлено відповідальність і за інші порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища.

Відповідно до ч. 4, 5 ст. 68 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України.

Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів.

Відповідно до ч. 1 ст. 69 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Відповідно до ч. 1 ст. 149 ГК України суб`єкти господарювання використовують у господарській діяльності природні ресурси в порядку спеціального або загального природокористування відповідно до цього Кодексу та інших законів.

Відповідно до ст. 151 ГК України суб`єктам господарювання для здійснення господарської діяльності надаються в користування на підставі спеціальних дозволів (рішень) уповноважених державою органів земля та інші природні ресурси (в тому числі за плату або на інших умовах).

Порядок надання у користування природних ресурсів громадянам і юридичним особам для здійснення господарської діяльності встановлюється земельним, водним, лісовим та іншим спеціальним законодавством.

Відповідно до абз. 7 ч. 1 ст. 153 ГК України суб`єкт господарювання, здійснюючи господарську діяльність, зобов`язаний, зокрема, відшкодовувати збитки, завдані ним власникам або первинним користувачам природних ресурсів.

Відповідно до преамбули Водного кодексу України усі води (водні об`єкти) на території України є національним надбанням Українського народу, однією з природних основ його економічного розвитку і соціального добробуту.

Водні ресурси забезпечують існування людей, тваринного і рослинного світу і є обмеженими та уразливими природними об`єктами.

В умовах нарощування антропогенних навантажень на природне середовище, розвитку суспільного виробництва і зростання матеріальних потреб виникає необхідність розробки і додержання особливих правил користування водними ресурсами, раціонального їх використання та екологічно спрямованого захисту.

Водний кодекс, в комплексі з заходами організаційного, правового, економічного і виховного впливу, сприятиме формуванню водно-екологічного правопорядку і забезпеченню екологічної безпеки населення України, а також більш ефективному, науково обгрунтованому використанню вод та їх охороні від забруднення, засмічення та вичерпання.

В ст. 1 Водного кодексу України передбачено, що цьому Кодексі вживаються такі терміни:

водні ресурси - обсяги поверхневих, підземних і морських вод відповідної території;

водокористування - використання вод (водних об`єктів) для задоволення потреб населення, промисловості, сільського господарства, транспорту та інших галузей господарства, включаючи право на забір води, скидання стічних вод та інші види використання вод (водних об`єктів);

гранично допустима концентрація (гдк) речовини у воді - встановлений рівень концентрації речовини у воді, вище якого вода вважається непридатною для конкретних цілей водокористування;

гранично допустимий скид (гдс) речовини - маса речовини у зворотній воді, що є максимально допустимою для відведення за встановленим режимом даного пункту водного об`єкта за одиницю часу;

забруднення вод - надходження до водних об`єктів забруднюючих речовин.

Відповідно до ч. 1 ст. 42 ВК України водокористувачами в Україні можуть бути підприємства, установи, організації і громадяни України, а також іноземці та особи без громадянства, іноземні юридичні особи.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 43 ВК України водокористувачі мають право здійснювати загальне та спеціальне водокористування.

Відповідно до п. 3, 9, 12, 13 ч. 1 ст. 44 ВК України водокористувачі зобов`язані:

дотримувати встановлених нормативів гранично допустимого скидання забруднюючих речовин та встановлених лімітів забору води, лімітів використання води та лімітів скидання забруднюючих речовин, а також санітарних та інших вимог щодо впорядкування своєї території;

здійснювати спеціальне водокористування лише за наявності дозволу;

своєчасно інформувати центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, центри контролю та профілактики хвороб центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони здоров`я, Раду міністрів Автономної Республіки Крим, місцеві державні адміністрації та органи місцевого самоврядування про виникнення аварійних забруднень;

здійснювати невідкладні роботи, пов`язані з ліквідацією наслідків аварій, які можуть спричинити погіршення якості води, та надавати необхідні технічні засоби для ліквідації аварій на об`єктах інших водокористувачів у порядку, встановленому законодавством.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 48 ВК України спеціальне водокористування - це забір води з водних об`єктів із застосуванням споруд або технічних пристроїв, використання води та скидання забруднюючих речовин у водні об`єкти, включаючи забір води та скидання забруднюючих речовин із зворотними водами із застосуванням каналів.

Спеціальне водокористування здійснюється юридичними і фізичними особами насамперед для задоволення питних потреб населення, а також для господарсько-побутових, лікувальних, оздоровчих, сільськогосподарських, промислових, транспортних, енергетичних, рибогосподарських (у тому числі для цілей аквакультури) та інших державних і громадських потреб.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 49 ВК України спеціальне водокористування є платним та здійснюється на підставі дозволу на спеціальне водокористування.

Дозвіл на спеціальне водокористування видається територіальними органами центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері розвитку водного господарства.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 50 ВК України строки спеціального водокористування встановлюються органами, які видали дозвіл на спеціальне водокористування.

Спеціальне водокористування може бути короткостроковим (на три роки) або довгостроковим (від трьох до двадцяти п`яти років).

Відповідно до ч. 1 ст. 70 ВК України скидання стічних вод у водні об`єкти допускається лише за умови наявності нормативів гранично допустимих концентрацій та встановлених нормативів гранично допустимого скидання забруднюючих речовин.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 110 ВК України порушення водного законодавства тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність згідно з законодавством України.

Водокористувачі звільняються від відповідальності за порушення водного законодавства, якщо вони виникли внаслідок дії непереборних сил природи чи воєнних дій.

Відповідно до п. 2, 6 ч. 3 ст. 110 ВК України відповідальність за порушення водного законодавства несуть особи, винні у: забрудненні та засміченні вод; недотриманні умов дозволу або порушенні правил спеціального водокористування.

Відповідно до ст. 111 ВК України підприємства, установи, організації і громадяни України, а також іноземці та особи без громадянства, іноземні юридичні особи зобов`язані відшкодувати збитки, завдані ними внаслідок порушень водного законодавства, в розмірах і порядку, встановлених законодавством України.

Відшкодування збитків, завданих внаслідок порушень водного законодавства, не звільняє винних від збору за спеціальне водокористування, а також від необхідності здійснення заходів щодо ліквідації шкідливих наслідків.

Притягнення винних у порушенні водного законодавства до відповідальності не звільняє їх від обов`язку відшкодування збитків, завданих ними внаслідок порушення водного законодавства.

Методика розрахунку розмірів відшкодування збитків, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства про охорону та раціональне використання водних ресурсів, затверджена наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища України від 20.07.2009 №389 (зі змінами станом на 04.06.2021) спрямована на реалізацію Директиви 2006/11/ЄС Європейського Парламенту та Ради від 15 лютого 2006 року про забруднення, спричинене деякими небезпечними речовинами, що скидаються до водного середовища Співтовариства, і розроблена відповідно до Водного кодексу України та Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища".

Відповідно до абз. 4 п. 1.2 Методики ця Методика встановлює порядок визначення розмірів відшкодування збитків, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства про охорону та раціональне використання водних ресурсів, у разі: забору, використання води та скиду забруднюючих речовин із зворотними водами у разі перевищення лімітів забору води, лімітів використання води, лімітів скидання забруднюючих речовин та нормативів гранично допустимого скидання забруднюючих речовин, встановлених у дозволі на спеціальне водокористування.

Відповідно п. 1.3. Методики ця Методика встановлює єдині вимоги до визначення збитків, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства про охорону та раціональне використання водних ресурсів фізичними особами, фізичними особами - підприємцями та юридичними особами.

Відповідно до п. 1.4. Методики ця Методика застосовується державними інспекторами України з охорони навколишнього природного середовища та державними інспекторами з охорони навколишнього природного середовища відповідних територій (далі - державні інспектори) при розрахунку розмірів збитків, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства про охорону та раціональне використання водних ресурсів, які виявлені за результатами державного контролю за додержанням вимог фізичними особами, фізичними особами - підприємцями та юридичними особами природоохоронного законодавства.

Державні інспектори з дати встановлення факту порушення вимог законодавства про охорону та раціональне використання водних ресурсів проводять збір і аналіз необхідних матеріалів і, на підставі цієї Методики, розраховують розмір відшкодування збитків.

Відповідно до п. 2.1 Методики наднормативними скидами забруднюючих речовин у водний об`єкт вважаються: скиди зі зворотними водами забруднюючих речовин з перевищенням встановлених нормативів ГДС, що підлягають нормуванню згідно із законодавством, або таких, що не підлягають нормуванню згідно із законодавством; скиди забруднюючих речовин внаслідок порушення регламенту санкціонованого скиду зворотних вод з перевищенням за окремими показниками нормативів регламенту; скиди забруднюючих речовин внаслідок аварійного скиду зворотних вод; самовільний скид зворотних вод без дозволу на спеціальне водокористування.

Відповідно до п. 2.2 Методики факт наднормативного скиду забруднюючих речовин у водний об`єкт зі зворотними водами встановлюється державними інспекторами за результатами інструментально-лабораторних методів контролю, документальної перевірки фізичних осіб, фізичних осіб - підприємців та юридичних осіб та розрахунковим методом.

Відповідно до п.п. 2.3.1 Методики при визначенні наднормативних скидів забруднюючих речовин у водний об`єкт зі зворотними водами використовуються розрахункові методи або результати інструментально-лабораторних вимірювань: центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, його територіальними та міжрегіональними територіальними органами, уповноваженими на проведення вимірювань, не пов`язаних з оцінкою відповідності продукції, процесів та послуг, відповідно до вимог до технічної компетентності та незалежності, визначених Міндовкілля.

Відповідно до п. 1 Положення про Державну екологічну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19 квітня 2017 року № 275, Державна екологічна Інспекція України є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра екології та природних ресурсів і який реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів.

Відповідно до п.п. 3, 8, 8 п. 4. Положення Держекоінспекція відповідно до покладених на неї завдань:

проводить перевірки (у тому числі документальні) із застосуванням інструментально-лабораторного контролю, складає відповідно до законодавства акти за результатами здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням вимог законодавства з питань, що належать до її компетенції, надає обов`язкові до виконання приписи щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства, інформує дозвільні органи про надані приписи суб`єктам господарювання, що провадять діяльність на підставі дозволів у сфері охорони навколишнього природного середовища, та здійснює контроль за їх виконанням і здійснює лабораторні вимірювання (випробування);

пред`являє претензії про відшкодування шкоди, збитків і втрат, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства з питань, що належать до її компетенції, та розраховує їх розмір, звертається до суду з відповідними позовами;

здійснює розрахунок розміру шкоди, збитків і втрат, завданих навколишньому природному середовищу та природним ресурсам держави з питань, що належать до її компетенції, внаслідок виникнення аварій, надзвичайних ситуацій, військової агресії, військових, терористичних або інших злочинних дій, у тому числі з початку дії правового режиму воєнного стану.

V. ВИСНОВКИ СУДУ.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов наступного висновку.

Судом встановлено, що відповідачем КП "Первомайськводоканал" здійснено аварійний скид забруднюючих речовин до водних об`єктів, а саме:

16.07.2021 - аварійний скид неочищених стічних вод в р. Кодима з насосної станції каналізації по проспекту Праці, м. Первомайськ, Миколаївської області.

13.12.2021 - аварійний скид неочищених каналізаційних стоків з насосої станції каналізації «Південна» в р. Південний Буг.

Факт аварійного скиду зафіксовано державними інспекторами з охорони навколишнього природного середовища та складено акти відбору проб води № 58 від 16.07.2021, № 126 від 13.12.2021 та № 131 від 15.12.2021. Результати вимірювання показників складу та властивостей відібраних проб вод зафіксовано у протоколах № 58 від 21.07.2021, № 126 від 20.12.2021 та № 131 від 20.12.2021 відповідно, які були виконані відділом інструментально-лабораторного контролю Миколаївської області Державної екологічної інспекції Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області).

У зв`язку з перевищенням встановлених нормативів гранично-допустимого скиду забруднюючих речовин у водний об`єкт зі зворотними водами Держекоінспекцією розраховано розмір збитків, заподіяних державі внаслідок порушення відповідачем КП "Первомайськводоканал" законодавства про охорону та раціональне використання водних ресурсів.

Судом встановлено, що розрахунок шкоди виконано позивачем відповідно до формули, передбаченої п. 7.3 Методики розрахунку розмірів відшкодування збитків, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства про охорону та раціональне використання водних ресурсів, затвердженої наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища України від 20.07.2009 № 389 (зі змінами), на підставі отриманої від відповідача інформації щодо фактичної втрати зворотних вод та тривалості скиду зворотних вод (листи № 564 від 12.11.2021, № 620 від 09.12.2021, 12.01.2022), на підставі даних з протоколів вимірювання проб води № 58 від 21.07.2021, № 126 від 20.12.2021 та № 131 від 20.12.2021.

Так, згідно розрахунків позивача, в результаті порушень, які відбулись 16.07.2021 та 13.12.2021, державі завдано шкоди у загальному розмірі 119 003, 10 грн.

Відповідачем не спростовано факт порушення природоохоронного законодавства, як і не спростовано виконаний позивачем розрахунок збитків.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку про обгрунтованість позовних вимог та їх задоволення, оскільки матеріалами справи доведено склад цивільного правопорушення: протиправну поведінку відповідача КП "Первомайськводоканал" (аварійний скид забруднюючих речовин у водний об`єкт зі зворотними водами); наслідки у виді забруднення водних об`єктів та завдання збитків в розмірі 119 003,10 грн. внаслідок наднормативного скиду забруднюючих речовин до водних об`єктів, що свідчить і про наявність причинного зв`язку між протиправною поведінкою та наслідками, адже шкода виступає об`єктивним наслідком поведінки відповідача через недотримання вимог природоохоронного законодавства; вину суб`єкта господарювання - невжиття своєчасних заходів для запобіганню аварійним скидам. Розрахунок розміру збитків виконано позивачем відповідно до положень п. 7.3 Методики № 389, розмір яких (збитків) не спростовано жодними доказами у справі.

Позов підлягає задоволенню.

VІ. РОЗПОДІЛ СУДОВИХ ВИТРАТ.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 129 ГПК України судовий збір покладається у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, - на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Судовий збір відповідно до ст. 129 ГПК України в розмірі 2 684, 00 грн. слід відшкодувати позивачу з відповідача.

Керуючись ст. 129, 233, 236-238, 240, 241, 254, 256 Господарського процесуального кодексу України, суд

В И Р І Ш И В:

1. Позов задовольнити.

2. Стягнути з відповідача Комунального підприємства "Первомайськводоканал" Первомайської міської ради, вул. Київська, 129-А, м. Первомайськ, Миколаївська область, 55120 () суму шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу, у вигляді збитків, нанесених державі Україна у розмірі 119 003, 10 грн. (сто дев`ятнадцять тисяч три гривні десять копійок) на користь держави Україна на розрахунковий рахунок UA0014474, отримувач Миколаїв. ГУК/ тг м. Первомайськ /24062100, код отримувача: (ЄДРПОУ) 37992030, банк отримувача: Казначейство України (ел.адм.подат.), код бюджетної класифікації 24062100, найменування коду класифікації доходів бюджету: грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності.

3. Стягнути з відповідача Комунального підприємства "Первомайськводоканал" Первомайської міської ради, вул. Київська, 129-А, м. Первомайськ, Миколаївська область, 55120 () на користь Державної екологічної інспекції Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області) на розрахунковий рахунок UA0115709, банк ДСУ м. Київ, :

- 2 684, 00 грн. (дві тисячі шістсот вісімдесят чотири грн. 00 коп.) - витрат по сплаті судового збору.

4. Наказ видати позивачу після набрання рішенням законної сили.

Рішення господарського суду набирає законної сили відповідно до ст. 241 ГПК України та може бути оскаржене в порядку та строки, передбачені ст.ст. 253, 254,56-259 ГПК України.

Повний текст рішення складено 01.07.2024

Суддя Е.М. Олейняш