ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 червня 2024 року

м. Київ

cправа № 910/6911/23

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Кібенко О.Р. - головуючий, Баранець О.М., Студенець В.І.,

за участю секретаря судового засідання - Янковського В.А.,

представників учасників справи:

Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго" - не з`явився,

Акціонерного товариства "Банк Січ" в особі уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб Стрюкової Ірини Олександрівни - Козацька О.К.,

Товариства з обмеженою відповідальністю "ЕК "ЕНОЛЛ" - не з`явився,

Фонду гарантування вкладів фізичних осіб - Линник Я.В.,

розглянув у відкритому судовому засіданні касаційну скаргу Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго"

на рішення Господарського суду міста Києва від 04.10.2023 (суддя Пукшин Л.Г.)

та постанову Північного апеляційного господарського суду від 15.02.2024 (колегія суддів: Козир Т.П., Коробенко Г.П., Кравчук Г.А.)

у справі за позовом Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго" (далі - ПрАТ "НЕК "Укренерго", Скаржник)

до Акціонерного товариства "Банк Січ" (далі - АТ "Банк Січ", Банк) в особі уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб Стрюкової Ірини Олександрівни

за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача:

1) Товариства з обмеженою відповідальністю "ЕК "ЕНОЛЛ" (далі - ТОВ "ЕК "ЕНОЛЛ"),

2) Фонду гарантування вкладів фізичних осіб (далі - Фонд)

про зобов`язання вчинити дії.

СУТЬ СПОРУ

1. 06.05.2019 ПрАТ "НЕК "Укренерго" та ТОВ "ЕК "ЕНОЛЛ" уклали договір про врегулювання небалансів (далі - Договір).

2. 25.02.2021 Банк видав безумовну і безвідкличну гарантію, за якою гарантував перед ПрАТ "НЕК "Укренерго" виконання ТОВ "ЕК "ЕНОЛЛ" своїх обов`язків за Договором на суму 7 000 000 грн.

3. У вересні 2022 року ПрАТ "НЕК "Укренерго" виставило п`ять рахунків-фактур, згідно з якими ТОВ "ЕК "ЕНОЛЛ" мало сплатити вартість електричної енергії для врегулювання небалансів.

4. ПрАТ "НЕК "Укренерго" вважало, що ТОВ "ЕК "ЕНОЛЛ" не сплатило грошові кошти у встановлений строк і в повному обсязі, тому 03.10.2022 звернулося до Банку з вимогою про сплату частини заборгованості ТОВ "ЕК "ЕНОЛЛ" за банківською гарантією у сумі 7 000 000 грн.

5. У зв`язку з відкликанням банківської ліцензії та початком процедури ліквідації Банку ПрАТ "НЕК "Укренерго" звернулося до уповноваженої особи Фонду Стрюкової Ірини Олександрівни із заявою про визнання вимог кредитора.

6. Банк в особі уповноваженої особи Фонду повідомив, що вимоги ПрАТ "НЕК "Укренерго" не включені до реєстру акцептованих вимог кредиторів, оскільки станом на дату запровадження процедури ліквідації кредиторська заборгованість Банку перед ПрАТ "НЕК "Укренерго" не обліковувалася.

7. ПрАТ "НЕК "Укренерго" звернулося до суду з позовом до Банку в особі уповноваженої особи Фонду Стрюкової Ірини Олександрівни, у якому просило зобов`язати відповідача включити грошові вимоги позивача у розмірі 7 000 000 грн до реєстру акцептованих вимог кредиторів Банку.

8. Суд першої інстанції, з висновками якого погодився суд апеляційної інстанції, відмовив у задоволенні позову ПрАТ "НЕК "Укренерго".

9. Позивач звернувся з касаційною скаргою до Верховного Суду.

10. Перед Верховним Судом у цій справі постали такі питання:

- чи повинен банк встановлювати факт порушення принципалом основного зобов`язання, зокрема звертатися до сторін із запитами та враховувати їх при прийнятті рішення про виплату?

- чи повинен банк перевіряти повноваження особи, яка є підписантом вимоги, зокрема шляхом звернення із запитами до бенефіціара?

- чи подав бенефіціар вимогу про сплату частини заборгованості за банківською гарантією у встановлений строк?

11. Верховний Суд відмовив у задоволенні касаційної скарги та залишив оскаржувані судові рішення без змін, виходячи з таких мотивів.

ІСТОРІЯ СПРАВИ

Короткий зміст позовних вимог

12. У травні 2023 року ПрАТ "НЕК "Укренерго" звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до АТ "Банк Січ" в особі уповноваженої особи Фонду Стрюкової Ірини Олександрівни про зобов`язання відповідача включити грошові вимоги позивача у розмірі 7 000 000 грн до реєстру акцептованих вимог кредиторів АТ "Банк Січ".

13. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що ПрАТ "НЕК "Укренерго" та ТОВ "ЕК "ЕНОЛЛ" уклали Договір, на забезпечення виконання зобов`язань за яким АТ "Банк Січ" видав безумовну і безвідкличну гарантію виконання зобов`язань від 25.02.2021 №204228-Г-0354 на суму 7 000 000 грн (далі - Гарантія). ТОВ "ЕК "ЕНОЛЛ" порушило зобов`язання за Договором та не оплатило частину виставлених ПрАТ "НЕК "Укренерго" рахунків на загальну суму 11 337 524,54 грн, у зв`язку із чим 03.10.2022 позивач звернувся до АТ "Банк Січ" з вимогою сплатити за Гарантією частину заборгованості ТОВ "ЕК "ЕНОЛЛ" у сумі 7 000 000 грн. Водночас АТ "Банк Січ" не здійснило оплату зазначених коштів на рахунок ПрАТ "НЕК "Укренерго", а 07.10.2022 виконавча дирекція Фонду прийняла рішення про початок процедури ліквідації АТ "Банк Січ". ПрАТ "НЕК "Укренерго" звернулося до уповноваженої особи Фонду із заявою про визнання вимог кредитора, проте позивачу було відмовлено у включенні його вимог до реєстру акцептованих вимог кредиторів.

Фактичні обставини справи, встановлені судами попередніх інстанцій

14. У 2019 році ТОВ "ЕК "ЕНОЛЛ" підписало заяву про укладення договору про врегулювання небалансів електричної енергії, якою надало письмову згоду на приєднання до Договору у якості учасника ринку.

15. Листом від 06.05.2019 Державне підприємство "Національна енергетична компанія "Укренерго" (зараз - ПрАТ "НЕК "Укренерго") повідомило ТОВ "ЕК "ЕНОЛЛ", що: 1) розглянуло заяву про укладення Договору; 2) товариство приєднано до умов Договору і долучено до реєстру учасників ринку. Ідентифікатор Договору - №0151-01024, дата акцептування - 06.05.2019.

16. 25.02.2021 АТ "Банк Січ" (гарант) видало на користь ПрАТ "НЕК "Укренерго" (бенефіціар) Гарантію на суму 7 000 000 грн на забезпечення виконання зобов`язань ТОВ "ЕК "ЕНОЛЛ", як принципала, за Договором.

17. Відповідно до п.7 та пп.10.1 п.1 Гарантії гарант у разі порушення зобов`язань принципалом за Договором протягом 2 банківських днів після дня отримання вимоги бенефіціара сплачує бенефіціару кошти у межах суми Гарантії, відповідно до умов Гарантії та за першою вимогою без подання ним будь-яких інших документів або виконання будь-яких інших умов.

18. Пунктом 9 Гарантії встановлено, що вимога може бути доставлена особисто, кур`єром, поштою, надіслана засобами системи дистанційного обслуговування "Корпоративний клієнт-банк" (за наявності), використання якої здійснюється на підставі договору, укладеного між гарантом та бенефіціаром. У разі якщо вимога доставляється особисто, кур`єром або поштою, оригінал вимоги у паперовому вигляді доставляється за адресою: Україна, 010333, м. Київ, вул. Володимирська, буд. 63, АТ "Банк Січ", до уваги Департаменту документарних операцій.

19. Наказом від 09.06.2022 №236 ПрАТ "НЕК "Укренерго" затвердило умови Договору про врегулювання небалансів електричної енергії.

20. На підставі рішення Правління Національного банку України "Про віднесення Акціонерного товариства "Банк Січ" до категорії неплатоспроможних" від 09.08.2022 №405-рш/БТ виконавча дирекція Фонду прийняла рішення від 09.08.2022 №579, яким розпочато процедуру виведення АТ "Банк Січ" з ринку та призначено уповноваженою особою Фонду і делеговано усі повноваження тимчасового адміністратора АТ "Банк Січ" Степанець Вікторії Сергіївні.

21. Згідно з рішенням виконавчої дирекції Фонду від 29.08.2022 №654 строк тимчасової адміністрації неплатоспроможного Банку, а також строк повноважень уповноваженої особи Фонду на тимчасову адміністрацію АТ "Банк Січ" Степанець Вікторії Сергіївни продовжено по 09.10.2022.

22. 14.09.2022 ПрАТ "НЕК "Укренерго" підписало електронним цифровим підписом рахунок-фактуру №389, згідно з яким ТОВ "ЕК "ЕНОЛЛ" мало сплатити 8 688 563,34 грн вартості електричної енергії для врегулювання небалансів за період 01.11.2021-30.11.2021. Рахунок дійсний до сплати протягом 5 днів з моменту отримання.

23. 15.09.2022 ПрАТ "НЕК "Укренерго" підписало електронним цифровим підписом рахунок-фактуру №601, згідно з яким ТОВ "ЕК "ЕНОЛЛ" мало сплатити 2 027 680,07 грн вартості електричної енергії для врегулювання небалансів за період 01.12.2021-31.12.2021. Рахунок дійсний до сплати протягом 5 днів з моменту отримання.

24. 15.09.2022 ПрАТ "НЕК "Укренерго" підписало електронним цифровим підписом рахунок-фактуру №128, згідно з яким ТОВ "ЕК "ЕНОЛЛ" мало сплатити 666 052,33 грн вартості електричної енергії для врегулювання небалансів за період 01.09.2022-10.09.2022. Рахунок дійсний до сплати протягом 4 днів з моменту отримання.

25. 23.09.2022 ПрАТ "НЕК "Укренерго" підписало електронним цифровим підписом рахунок-фактуру №390, згідно з яким ТОВ "ЕК "ЕНОЛЛ" мало сплатити 9 527 786,15 грн вартості електричної енергії для врегулювання небалансів за період 01.01.2022-31.01.2022. Рахунок дійсний до сплати протягом 5 днів з моменту отримання.

26. 26.09.2022 ПрАТ "НЕК "Укренерго" підписало електронним цифровим підписом рахунок-фактуру № 125, згідно з яким ТОВ "ЕК "ЕНОЛЛ" мало сплатити 820 261,84 грн вартості електричної енергії для врегулювання небалансів за період 11.09.2022-20.09.2022. Рахунок дійсний до сплати протягом 2 днів з моменту отримання.

27. ПрАТ "НЕК "Укренерго" стверджує, що зазначені рахунки не були оплачені ТОВ "ЕК "ЕНОЛЛ" у встановлений строк і в повному обсязі.

28. З огляду на це ПрАТ "НЕК "Укренерго" звернулося до АТ "Банк Січ" із вимогою від 29.09.2022 №01/42944, у якій просило сплатити частину заборгованості ТОВ "ЕК "ЕНОЛЛ" за Гарантією у сумі 7 000 000 грн (далі - Вимога), посилаючись на те, що рахунки на загальну суму 21 730 343,73 грн були оплачені принципалом лише на суму 2 615 597,21 грн, а заборгованість принципала перед бенефіціаром за Договором становить 16 459 746,52 грн. Вимогу підписав в.о. директора з ринкових операцій Волков О.М. і у ній не зазначено про наявність будь-яких додатків.

29. Вимога направлена засобами поштового зв`язку 03.10.2022 та отримана АТ "Банк Січ" 07.10.2022.

30. На підставі рішення Правління Національного банку України "Про відкликання банківської ліцензії та ліквідацію АТ "Банк Січ" від 06.10.2022 №495-рш виконавча дирекція Фонду прийняла рішення "Про початок процедури ліквідації АТ "Банк Січ" та делегування повноважень ліквідатора банку" від 07.10.2022 № 803.

31. Згідно з наведеними рішеннями банківську ліцензію АТ "Банк Січ" відкликано та розпочато процедуру його ліквідації з 10.10.2022 по 09.10.2025. Призначено уповноважену особу Фонду, якій делеговані усі повноваження ліквідатора АТ "Банк Січ", визначені Законом "Про систему гарантування вкладів фізичних осіб", зокрема статтями 37, 38, 47-52, 52-1, 53 Закону, в тому числі з підписанням усіх договорів, пов`язаних з реалізацією активів банку у порядку, визначеному вказаним Законом, окрім повноважень у частині організації реалізації активів банку та звернення з вимогами та позовами про відшкодування шкоди (збитків), зазначеними у ч.5 та ч.10 ст.52 Закону, провідному професіоналу з управління активами та ліквідації відділу організації процедур ліквідації банків департаменту ліквідації банків Стрюковій Ірині Олександрівні строком на 3 роки з 10.10.2022 по 09.10.2025.

32. Рішенням виконавчої дирекції Фонду "Щодо формування реєстру акцептованих вимог кредиторів АТ "Банк Січ" в умовах воєнного стану в Україні" від 10.10.2022 №810 погоджено формування реєстру акцептованих вимог кредиторів АТ "Банк Січ" на підставі балансових даних у розмірі залишків на рахунках контрагентів станом на дату запровадження процедури ліквідації АТ "Банк Січ". Уповноважену особу Фонду на ліквідацію Банку зобов`язано у термін до 18.11.2022 року здійснити дії щодо формування реєстру акцептованих вимог кредиторів АТ "Банк Січ" на підставі балансових даних у розмірі залишків на рахунках контрагентів на дату запровадження процедури ліквідації АТ "Банк Січ" та надати його на затвердження виконавчої дирекції Фонду.

33. Оскільки на вебсайті Національного банку України були опубліковані відомості про прийняття рішення "Про відкликання банківської ліцензії та ліквідацію АТ "Банк Січ" від 06.10.2022 №495-рш, ПрАТ "НЕК "Укренерго" звернулося до уповноваженої особи Фонду Стрюкової Ірини Олександрівни із заявою про визнання вимог кредитора від 27.10.2022 №01/47560 (далі - Заява). До Заяви були додані: 1) копія Вимоги; 2) копія довіреності від 29.12.2021 щодо повноважень Волкова О.М. представляти інтереси ПрАТ "НЕК "Укренерго" та підписувати вимоги про сплату коштів за банківськими гарантіями; 3) копія повідомлення про вручення Вимоги на адресу АТ "Банк Січ".

34. Заява отримана АТ "Банк Січ" 03.11.2023, що підтверджується поштовим повідомленням про вручення.

35. У відповідь на Заяву АТ "Банк Січ" в особі уповноваженої особи Фонду Стрюкової Ірини Олександрівни повідомило ПрАТ "НЕК "Укренерго" листом від 05.04.2023 №784/03-2/3-А, що наведені у Заяві вимоги не включені до реєстру акцептованих вимог кредиторів АТ "Банк Січ", оскільки станом на дату запровадження процедури ліквідації АТ "Банк Січ" відповідно до балансових даних кредиторська заборгованість Банку перед ПрАТ "НЕК "Укренерго" не обліковувалася.

Короткий зміст рішень судів першої та апеляційної інстанцій

36. Господарський суд міста Києва рішенням від 04.10.2023, залишеним без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 15.02.2024 у справі №910/6911/23, відмовив у задоволенні позову.

37. Судові рішення мотивовані тим, що:

- при вирішенні спору про існування обов`язку гаранта сплатити за гарантією до предмета доказування входить, у першу чергу, дослідження наявності чи відсутності виникнення відповідного обов`язку - гарантійного випадку (порушення боржником зобов`язання, забезпеченого гарантією), а не формальне дослідження виключно наявності заяви про сплату за гарантією. Подібний правовий висновок викладений у постановах Верховного Суду від 27.11.2019 у справі №910/20306/17 та від 18.06.2021 у справі №910/16898/19. Натомість матеріали справи не містять належних та допустимих доказів на підтвердження фактів порушення ТОВ "ЕК "ЕНОЛЛ" зобов`язань за Договором та існування заборгованості перед ПрАТ "НЕК "Укренерго". Такі докази не були долучені ані до адресованої гаранту Вимоги, ані до Заяви, ані до позовної заяви;

- Вимога підписана в.о. директора з ринкових операцій Волковим О.М., тоді як керівником ПрАТ "НЕК "Укренерго" відповідно до витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (далі - ЄДР ЮО) є Кудрицький В.Д. При цьому ПрАТ "НЕК "Укренерго" не надало належні та допустимі докази того, що до Вимоги, яка була направлена АТ "Банк Січ", були додані нотаріально засвідчені копії документів на підтвердження повноважень представника позивача Волкова О.М. на підписання Вимоги;

- ПрАТ "НЕК "Укренерго" поза межами строку, встановленого для подання кредиторських вимог, а саме до 09.09.2022: 1) скерувало на адресу АТ "Банк Січ" Вимогу від 29.09.2022; 2) направило Заяву від 27.10.2022. Матеріали справи не містять належних та допустимих доказів на підтвердження обмеження можливості отримання інформації про звернення до АТ "Банк Січ" з кредиторськими вимогами у встановлений чинним законодавством спосіб, попри обізнаність про факт та дату публікації відомостей про відкликання банківської ліцензії АТ "Банк Січ". Наведене підтверджується електронним листом, направленим 10.08.2022 з поштової електронної скриньки ПрАТ "НЕК "Укренерго" на адресу ТОВ "ЕК "ЕНОЛЛ", який містить посилання на рішення Правління Національного банку України "Про віднесення АТ "Банк Січ" до категорії неплатоспроможних" від 09.08.2022 №405-рш/БТ та рішення виконавчої дирекції Фонду "Про затвердження тимчасової адміністрації у АТ "Банк Січ та делегування повноважень тимчасового адміністратора банку" від 09.08.2022 №579.

Короткий зміст вимог та доводів касаційної скарги, відзивів на касаційну скаргу, інших заяв учасників справи

38. 12.03.2024 ПрАТ "НЕК "Укренерго" звернулося до Верховного Суду з касаційною скаргою на рішення Господарського суду міста Києва від 04.10.2023 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 15.02.2024 у справі №910/6911/23, у якій просить скасувати їх та ухвалити нове рішення про задоволення позову.

39. Підставою касаційного оскарження Скаржник визначив п.1 ч.2 ст.287 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК) та зазначає, що:

- суд апеляційної інстанції неправильно розтлумачив умови норми "належного представлення вимоги за гарантією", неправильно застосував норми матеріального права - розд.1 Положення про порядок здійснення банками операцій за гарантіями в національній та іноземних валютах, затвердженого постановою Національного банку України від 15.12.2004 №639 (далі - Положення №639);

- існує сформована практика Верховного Суду щодо специфічних вимог до банків про настання гарантійних випадків з урахуванням положень нормативно-правових актів вищої юридичної сили, однак суди таку практику проігнорували, що призвело до ухвалення незаконного рішення;

- суди попередніх інстанцій не врахували правові висновки щодо застосування ст.45, п.3 ч.2 ст.46 Закону "Про систему гарантування вкладів фізичних осіб", статей 560, 563, 564, ч.1 ст.565 Цивільного кодексу України (далі - ЦК), розд.1, п.62 розд.Х Положення №639, викладені у постановах Верховного Суду від 08.06.2022 у справі №910/9397/20, від 27.02.2024 у справі №910/7234/23;

- Верховний Суд у постанові від 27.02.2024 у справі №910/7234/23 виклав висновок щодо необхідності дослідження моменту настання гарантійного випадку до початку ліквідації банку або після початку ліквідації банку, що в подальшому буде підставою для включення грошових вимог бенефіціара до реєстру акцептованих вимог кредиторів банку або відмови у включенні;

- Верховний Суд у постанові від 08.06.2022 у справі №910/9397/20 виклав висновок щодо необхідності дослідження виникнення гарантійного випадку (порушення боржником зобов`язання, забезпеченого гарантією).

40. Касаційна скарга, зокрема, обґрунтована таким:

- Скаржник виконав усі умови Гарантії, жодні інші пункти для виконання не зазначені. Вимога відправлена Скаржником на адресу АТ "Банк Січ" 03.10.2022 засобами поштового зв`язку рекомендованим листом та підписана уповноваженою особою з додаванням нотаріально засвідченої довіреності від 23.09.2022 № 340. АТ "Банк Січ" отримало Вимогу 07.10.2022, що підтверджується повідомленням про вручення рекомендованого відправлення. У своєму відзиві відповідач не ставив під сумнів наявність повноважень підписанта Вимоги. Згідно з правовою позицією об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду, що викладена у постанові від 02.10.2020 у справі №904/1156/19, якщо інше не передбачено умовами гарантії, то передання бенефіціаром до відділення поштового зв`язку вимоги до закінчення строку гарантії, незалежно від дати отримання такої вимоги гарантом, є представленням вимоги у строк;

- до позовної заяви додана копія Договору в редакції наказу від 09.06.2022 №236, який був чинний, зокрема, у вересні 2022 року, коли було допущено порушення зобов`язань принципала, у зв`язку з якими Скаржник звернувся з вимогою до АТ "Банк Січ". Жодних окремих підписів від сторін не потрібно, достатньо лише заяви-приєднання до договору від відповідача, а також від Скаржника достатньо повідомлення про укладання договору. Ці докази надані до матеріалів справи, але суд не дослідив та не звернув увагу на ці докази. Інші докази наявності боргу у ТОВ "ЕК "ЕНОЛЛ" перед позивачем, крім рахунків-фактур, скриншотів із системи MMS, заяв про укладення договору, не передбачені;

- протягом 30 днів з дня опублікування відомостей про відкликання банківської ліцензії, тобто у строк до 08.11.2022, Скаржник мав право звернутися до Фонду та заявити свої вимоги до АТ "Банк Січ", що Скаржник і зробив, звернувшись із Заявою. Незрозуміло, чому суд пов`язує виникнення заборгованості ТОВ "ЕК "ЕНОЛЛ" перед Скаржником з моментом введення тимчасової адміністрації Банку 09.08.2022. Скаржник чітко зазначив у Вимозі грошові зобов`язання (рахунки, договір), які виникли до 09.08.2022. Будь-які інші документи або виконання будь-яких інших вимог (гарантія є безумовною) не передбачені умовами Гарантії (пункти 4, 7). Гарант не має права вимагати виконання будь-яких інших умов та документів (крім самої Вимоги);

- суди помилково ототожнюють заявлені позовні вимоги немайнового характеру про зобов`язання включити грошові вимоги до реєстру акцептованих вимог кредиторів з вимогами окремого кредитора-юридичної особи про стягнення банківської гарантії, заявлених поза межами ліквідаційної процедури банку, адже неможливість відповідача здійснити виплату за банківською гарантією у зв`язку із початком ліквідації є підставою для набуття Скаржником статусу кредитора стосовно Банку в силу ч.1 ст.563 ЦК. Скаржник звернувся до АТ "Банк Січ" з Вимогою від 29.09.2022 про покриття заборгованості принципала за рахунок банківської гарантії, а не із заявою про визнання вимог кредитора. Рахунки на оплату виставлені ТОВ "ЕК "ЕНОЛЛ", а борг виник у вересні 2022 року. Отже, Скаржник не мав підстав звертатися до АТ "Банк Січ" у серпні 2022 року за відсутності боргу на той час. З 10.10.2022 строк грошових зобов`язань АТ "Банк Січ" вважається таким, що настав, а тому відповідач повинен включити грошові вимоги Скаржника до реєстру акцептованих вимог кредиторів Банку;

- суди попередніх інстанцій усупереч вимогам ст.86 ГПК не надали належну правову оцінку всім доказам у справі з урахуванням предмета судового розгляду.

41. 06.05.2024 надійшов відзив АТ "Банк Січ", у якому останнє просить касаційну скаргу залишити без задоволення, а оскаржувані судові рішення - без змін.

42. У відзиві АТ "Банк Січ", з-поміж іншого, зазначає, що:

- до Вимоги не були додані нотаріально засвідчені копії документів, які б підтверджували повноваження представника ПрАТ "НЕК "Укренерго" підписувати Вимогу;

- ПрАТ "НЕК "Укренерго" не зазначило та не обґрунтувало, у чому саме полягає порушення основного зобов`язання, на забезпечення якого видана Гарантія, а також не надало жодних доказів на підтвердження обставин такого порушення, у зв`язку з чим АТ "Банк Січ" не мало можливості встановити факт настання гарантійного випадку. На вказані обставини АТ "Банк Січ" посилалося у запереченні на відповідь на відзив.

43. 06.05.2024 АТ "Банк Січ" також подало клопотання про закриття провадження у справі.

44. 20.05.2024 надійшов відзив Фонду, у якому він просить касаційну скаргу залишити без задоволення, а оскаржувані судові рішення - без змін.

45. Відзив Фонду, зокрема, обґрунтований відсутністю у матеріалах справи доказів, що підписана Волковим О.М. Вимога містила докази наявності повноважень на її підписання, а саме нотаріально посвідчену довіреність. На переконання Фонду, висновки судів є обґрунтованими і доводи касаційної скарги не спростовують їх.

ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ

Чи повинен банк встановлювати факт порушення принципалом основного зобов`язання, зокрема звертатися до сторін із запитами та враховувати їх при прийнятті рішення про виплату?

46. Скаржник зазначає, що чітко зазначив у Вимозі грошові зобов`язання (рахунки, договір), які виникли до 09.08.2022. Будь-які інші документи або виконання будь-яких інших вимог (гарантія є безумовною) не передбачені умовами Гарантії (пункти 4, 7). Гарант не має права вимагати виконання інших умов та документів, крім самої Вимоги. Скаржник стверджує, що виконав умови Гарантії, жодні інші пункти для виконання не зазначені. Інші докази наявності боргу у ТОВ "ЕК "ЕНОЛЛ" перед Скаржником, крім рахунків-фактур, скриншотів із системи MMS, заяв про укладення договору, не передбачені.

47. Натомість суди, ухвалюючи оскаржувані рішення, зокрема, мотивували свої висновки тим, що при вирішенні спору про існування обов`язку гаранта сплатити за гарантією до предмета доказування входить, у першу чергу, дослідження наявності чи відсутності виникнення відповідного обов`язку - гарантійного випадку (порушення боржником зобов`язання, забезпеченого гарантією), а не формальне дослідження виключно наявності заяви про сплату за гарантією. Подібний правовий висновок викладений у постановах Верховного Суду від 27.11.2019 у справі №910/20306/17 та від 18.06.2021 у справі №910/16898/19. Належні та допустимі докази на підтвердження фактів порушення ТОВ "ЕК "ЕНОЛЛ" зобов`язань за Договором та існування заборгованості перед Скаржником відсутні.

48. Наведене також є складовою правової позиції АТ "Банк Січ", яке послідовно посилається на те, що Скаржник не зазначив і не обґрунтував, у чому саме полягає порушення основного зобов`язання, на забезпечення якого видана Гарантія, а також не надав докази на підтвердження обставин такого порушення, у зв`язку з чим АТ "Банк Січ" не мало можливості встановити факт настання гарантійного випадку.

49. У цьому контексті Суд зауважує, що за змістом частин 1,4 ст.200 Господарського кодексу України (далі - ГК) гарантія (банківська гарантія) є специфічним засобом забезпечення виконання господарських зобов`язань шляхом письмового підтвердження банком, іншою фінансовою установою задоволення вимог управненої сторони в розмірі повної грошової суми, зазначеної у письмовому підтвердженні, якщо третя особа (зобов`язана сторона) не виконає зазначене у ньому певне зобов`язання або настануть інші умови, передбачені у відповідному підтвердженні. До відносин банківської гарантії в частині, не врегульованій цим Кодексом, застосовуються відповідні положення ЦК. До відносин банківської гарантії в частині, не врегульованій цим Кодексом, застосовуються відповідні положення ЦК.

50. Статтею 560 ЦК передбачено, що за гарантією банк, інша фінансова установа (гарант) гарантує перед кредитором (бенефіціаром) виконання боржником (принципалом) свого обов`язку. Гарант відповідає перед кредитором за порушення зобов`язання боржником.

51. Відповідно до статті 562 ЦК зобов`язання гаранта перед кредитором не залежить від основного зобов`язання (його припинення або недійсності), зокрема і тоді, коли в гарантії міститься посилання на основне зобов`язання.

52. У разі порушення боржником зобов`язання, забезпеченого гарантією, гарант зобов`язаний сплатити кредиторові грошову суму відповідно до умов гарантії. Вимога кредитора до гаранта про сплату грошової суми відповідно до виданої ним гарантії пред`являється у письмовій формі. До вимоги додаються документи, вказані в гарантії. У вимозі до гаранта або у доданих до неї документах кредитор повинен вказати, у чому полягає порушення боржником основного зобов`язання, забезпеченого гарантією (частини 1,2,3 ст.563 ЦК).

53. Отже, у частині змісту вимоги та доданих до неї документів законодавець чітко визначив, що обов`язковим є зазначення у вимозі або у доданих до неї документах того, у чому полягає порушення боржником основного зобов`язання, забезпеченого гарантією. Водночас обов`язкового переліку документів, які мають бути додані до вимоги за гарантією, закон не містить, тобто законодавець залишив на розсуд особи, яка складає гарантію, визначення у тексті гарантії певного переліку документів, які повинні бути додані до вимоги за гарантією. Аналогічний висновок викладений у п.8.4 постанови Верховного Суду від 18.08.2022 у справі №910/1674/20 та п.8.34 постанови Верховного Суду від 15.06.2023 у справі №910/8580/22.

54. У п.62 Положення № 639, на який посилається Скаржник, також зазначається, що бенефіціар для отримання платежу за гарантією подає до банку-гаранта безпосередньо або через банк бенефіціара (залежно від того, як це визначено умовами гарантії) вимогу за гарантією, а також усі документи, передбачені умовами гарантії (якщо таке подання в ній передбачено).

55. Суд зауважує, що спірна Гарантія є безумовною і безвідкличною, тобто у разі порушення принципалом зобов`язання, забезпеченого Гарантією, Банк сплачує кошти бенефіціару за першою його вимогою без подання будь-яких інших документів або виконання будь-яких інших умов.

56. Постановою від 17.05.2024 у справі №910/17772/20 (яка ухвалена після подання Скаржником касаційної скарги та враховується Судом відповідно до ч.4 ст.300 ГПК) об`єднана палата Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду відступила від висновку Верховного Суду, викладеного у постанові від 18.06.2021 №910/16898/19, наголосивши, що гарант не вправі робити власні висновки щодо наявності чи відсутності обов`язку принципала, а зобов`язаний платити за гарантією, якщо вимога та додані документи (якщо вони передбачені умовами гарантії) за зовнішніми ознаками відповідають умовам гарантії. Стаття 565 ЦК визначає вичерпний перелік випадків, коли гарант має право відмовитися від задоволення вимоги кредитора. Цей перелік, зокрема, не містить такої підстави для відмови гаранта від платежу, як відсутність чи недоведення бенефіціаром порушення основного зобов`язання боржником. У відносинах між бенефіціаром та гарантом виникає окреме грошове зобов`язання, яке не залежить від зобов`язання за участю бенефіціара та принципала. Отже, гарант має сплатити грошову суму, якщо виконані саме умови гарантії. Втручатися у відносини між бенефіціаром та принципалом, зокрема вирішувати, чи виконав принципал грошове зобов`язання за договором між бенефіціаром та принципалом, а відтак і про те, чи припинене основне зобов`язання виконанням, гарант не вправі.

57. За висновками Великої Палати Верховного Суду у разі, коли вона відступила від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного в раніше ухваленому рішенні в одній зі справ Верховного Суду України, Великої Палати Верховного Суду чи Верховного Суду у складі колегії суддів (палати, об`єднаної палати), згідно з ч.6 ст. 13 Закону "Про судоустрій і статус суддів" суди враховують висновок, викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду (див. постанови Великої Палати Верховного Суду від 31.10.2018 у справі №161/12771/15-ц (п.88), від 26.06.2019 у справі №761/9584/15-ц (п.93), від 01.04.2020 у справі №520/13067/17 (п.27.3), від 30.06.2020 у справі №264/5957/17 (п.43)).

58. Аналогічно у разі, коли об`єднана палата відступила від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного в раніше ухваленому рішенні в одній зі справ Верховного Суду у складі колегії суддів (палати, об`єднаної палати), згідно з частиною шостою статті 13 Закону "Про судоустрій і статус суддів" суди враховують висновок, викладений у такій постанові об`єднаної палати.

59. Таким чином, банк не повинен встановлювати факт порушення принципалом основного зобов`язання, звертатися до сторін із запитами та враховувати їх при прийнятті рішення про виплату за гарантією. Вимога бенефіціара має лише зовні (формально) відповідати умовам гарантії. Відсутність чи недоведення бенефіціаром порушення основного зобов`язання боржником (принципалом) не є підставою для відмови гаранта від платежу.

60. Якщо ж бенефіціар за відсутності основного зобов`язання (наприклад, якщо воно припинене виконанням з інших підстав, є недійсним) звернеться до гаранта і отримає від нього грошову суму, таке є набуттям майна (грошей) без достатньої правової підстави за рахунок потерпілого, оскільки за загальним правилом частини першої статті 569 ЦК гарант має право на зворотну вимогу (регрес) до боржника в межах суми, сплаченої ним за гарантією кредиторові, то постраждалим є боржник (принципал). Він вправі звернутись до бенефіціара з вимогою про повернення принципалу коштів, сплачених гарантом, за правилами глави 83 "Набуття, збереження майна без достатньої правової підстави" ЦК України.

61. На підставі викладеного вище, оскільки до предмета доказування у цій справі не входить дослідження наявності чи відсутності порушення боржником (принципалом) зобов`язання, забезпеченого Гарантією, Суд дійшов висновку, що аргументи Скаржника у цій частині знайшли своє підтвердження. За обставинами цієї справи ані Банк, ані суди попередніх інстанцій не мали встановлювати факт порушення ТОВ "ЕК "ЕНОЛЛ" основного зобов`язання, а повинні були лише формально перевірити Вимогу на відповідність умовам Гарантії.

Чи повинен банк перевіряти повноваження особи, яка є підписантом вимоги, зокрема шляхом звернення із запитами до бенефіціара?

62. Обґрунтовуючи касаційну скаргу, Скаржник не спростовує висновки судів попередніх інстанцій щодо ненадання доказів, які б підтверджували повноваження Волкова О.М. на підписання Вимоги, однак стверджує, що у своєму відзиві відповідач не ставив під сумнів наявність повноважень у підписанта Вимоги. Отже, з огляду на приписи ч.4 ст.165 ГПК він позбавлений права заперечувати проти цих обставин під час розгляду справи по суті.

63. Натомість суди встановили, що відповідно до витягу з ЄДР ЮО керівником Скаржника є Кудрицький В.Д. На цьому також наголошують АТ "Банк Січ" та Фонд.

64. Згідно з ч.1 ст. 2 ЦК учасниками цивільних відносин є фізичні особи та юридичні особи.

65. Юридичною особою є організація, створена і зареєстрована у встановленому законом порядку. Юридична особа наділяється цивільною правоздатністю та дієздатністю (статті 80, 91, 92 ЦК).

66. Особливістю цивільної дієздатності юридичної особи є те, що вона набуває цивільні права і обов`язки та здійснює їх через свої органи, які діють відповідно до установчих документів та закону (ч.1 ст.92 ЦК).

67. Відповідно до п.13 ч.2 ст. 9 Закону "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань" у ЄДР ЮО містяться такі відомості про юридичну особу, крім державних органів і органів місцевого самоврядування як юридичних осіб: відомості про керівника юридичної особи та про інших осіб (за наявності), які можуть вчиняти дії від імені юридичної особи, у тому числі підписувати договори, подавати документи для державної реєстрації тощо: прізвище, ім`я, по батькові, дата народження, реєстраційний номер облікової картки платника податків або серія та номер паспорта (для фізичних осіб, які мають відмітку в паспорті про право здійснювати платежі за серією та номером паспорта, інформація для здійснення зв`язку з керівником юридичної особи (телефон та/або адреса електронної пошти)), дані про наявність обмежень щодо представництва юридичної особи.

68. Таким чином, до ЄДР ЮО включається інформація щодо осіб, які можуть вчиняти дії від імені юридичної особи, та дані про наявність обмежень щодо представництва юридичної особи (подібні висновки викладені у постановах Верховного Суду від 08.12.2020 у справі №905/2488/15 та від 25.01.2023 у справі №5015/4934/11).

69. Згідно з п.36 розд.V Положення №639 банк-гарант (резидент), отримавши від бенефіціара або банку бенефіціара, або іншого банку вимогу, перевіряє достовірність цієї вимоги, а також те, що вона становить належне представлення.

70. Вимога - лист або повідомлення з вимогою до банку-гаранта / банку-контргаранта сплатити кошти за гарантією / контргарантією. Вимога за гарантією складається бенефіціаром і подається у довільній формі, якщо інше не визначено умовами гарантії (у якій має зазначатися, у чому полягає порушення принципалом базових відносин, забезпечених гарантією), або надсилається у формі повідомлення банку-гаранту. Вимога за контргарантією складається банком-гарантом (або іншим банком-контргарантом) і подається за довільною, якщо інше не визначено умовами контргарантії, формою або надсилається у формі повідомлення банку-контргаранту (пп.7 п.2 розд.І Положення № 639).

71. Підпункт 11 п.2 розд.І Положення №639 встановлює, що належне представлення - це представлення документів за гарантією / контргарантією, яке відповідає вимогам і умовам такої гарантії / контргарантії; вимогам правил, яким підпорядковується гарантія / контргарантія, а якщо немає відповідного положення в гарантії / контргарантії або правилах, - міжнародній стандартній практиці за гарантіями / контргарантіями.

72. Положення №639 не дає визначення достовірності вимоги. Водночас зі змісту п.54 (авізуючий банк (резидент), отримавши від іншого банку гарантію, перевіряє достовірність цієї гарантії (перевіряє ключі, підписи, формат SWIFT)), п.69 (банк-гарант (резидент), отримавши від іншого банку контргарантію, перевіряє достовірність цієї контргарантії (перевіряє ключі, підписи, формат SWIFT)) випливає, що під перевіркою достовірності вимоги слід розуміти перевірку того, що вимога подана (підписана) бенефіціаром (від його імені), а не іншою особою. Аналогічний висновок сформульований у постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 17.05.2024 у справі №910/17772/20.

73. Зважаючи на викладене вище, за результатами системного аналізу статей 2, 80, 91, 92 ЦК у взаємозв`язку зі статтями 563, 564, 565 ЦК та нормами Положення № 639 Верховний Суд робить висновок, що вимога бенефіціара до гаранта про сплату грошової суми, яка підписана особою, повноваження якої не підтверджені, не може вважатися достовірною. У такому разі неможливо встановити реалізацію волі бенефіціара на пред`явлення вимоги гаранту, а отже й сам факт пред`явлення вимоги.

74. Відтак, отримавши вимогу Скаржника, Банк (гарант) повинен був перевірити її на відповідність таким критеріям: 1) чи є така вимога належним представленням; 2) чи є така вимога достовірною, у тому числі перевірити повноваження підписанта. При цьому ані ЦК, ані Положення № 639 не покладають на гаранта обов`язок звертатися до бенефіціара із запитами або уточнювати інформацію щодо достовірності вимоги в інший спосіб.

75. Скаржник стверджує, що у своєму відзиві відповідач не ставив під сумнів наявність повноважень у підписанта Вимоги. Водночас у цьому контексті Верховний Суд погоджується з висновками судів попередніх інстанцій, які встановили, що наведений аргумент був висловлений у запереченнях на відповідь на відзив, які подані відповідно до положень ст.167 ГПК.

76. Таким чином, за встановлених у цій справі фактичних обставин Верховний Суд вважає, що Скаржник належним чином не виконав обов`язок щодо пред`явлення Вимоги до Банку (ч.2 ст.563 ЦК), оскільки остання не відповідала критерію достовірності. Крім того, у цій справі суди не встановили, що за умовами Гарантії сторони обумовили можливість підписання Вимоги іншою особою.

77. З огляду на це Верховний Суд також відхиляє доводи Скаржника про те, що суд апеляційної інстанції неправильно розтлумачив умови норми "належного представлення вимоги за гарантією" та неправильно застосував розд.1 Положення №639.

78. Крім того, Суд звертає увагу, що підставою касаційного оскарження Скаржник визначив лише п.1 ч.2 ст. 287 ГПК.

79. Пункт 4 ч.2 ст. 287 ГПК з посиланням на п.1 ч.3 ст. 310 ГПК окремо не визначено підставою касаційного оскарження (порушення норм процесуального права, на які посилається скаржник у касаційній скарзі, що унеможливило встановлення фактичних обставин, які мають значення для правильного вирішення справи, якщо суд не дослідив зібрані у справі докази, за умови висновку про обґрунтованість заявлених у касаційній скарзі підстав касаційного оскарження, передбачених пунктами 1, 2, 3 ч.2 ст. 287 цього Кодексу).

80. Переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права (ч.1 ст.300 ГПК).

81. Суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази (ч.2 ст.300 ГПК).

82. З огляду на це Верховний Суд залишає без увагу аргументи щодо наявності у підписанта Вимоги необхідних повноважень, оскільки суди попередніх інстанцій встановили, що такі повноваження у Волкова О.М. відсутні.

Чи подав бенефіціар вимогу про сплату частини заборгованості за банківською гарантією у встановлений строк?

83. Скаржник зауважує, що відправив Вимогу на адресу АТ "Банк Січ" засобами поштового зв`язку рекомендованим листом 03.10.2022, яка отримана Банком 07.10.2022. Згідно з правовою позицією об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду, що викладена у постанові від 02.10.2020 у справі №904/1156/19, якщо інше не передбачено умовами гарантії, то передання бенефіціаром до відділення поштового зв`язку вимоги до закінчення строку гарантії, незалежно від дати отримання такої вимоги гарантом, є представленням вимоги у строк.

84. Натомість Банк зазначає, що вимоги Скаржника не включені до реєстру акцептованих вимог кредиторів АТ "Банк Січ", оскільки станом на дату запровадження процедури ліквідації АТ "Банк Січ" відповідно до балансових даних кредиторська заборгованість Банку перед Скаржником не обліковувалася.

85. Суди першої та апеляційної інстанцій дійшли висновку, що Скаржник подав Вимогу та Заяву поза межами строку, встановленого для подання кредиторських вимог (до 09.09.2022).

86. На противагу цьому Скаржник стверджує, що мав право звернутися до Фонду та заявити свої вимоги до АТ "Банк Січ" протягом 30 днів з дня опублікування відомостей про відкликання банківської ліцензії, тобто у строк до 08.11.2022. Незрозуміло, чому суд пов`язує виникнення заборгованості ТОВ "ЕК "ЕНОЛЛ" перед Скаржником з моментом введення тимчасової адміністрації Банку 09.08.2022. З 10.10.2022 строк грошових зобов`язань АТ "Банк Січ" вважається таким, що настав, а тому відповідач повинен включити грошові вимоги Скаржника до реєстру акцептованих вимог кредиторів Банку.

87. Посилаючись на постанову Верховного Суду від 08.06.2022 у справі №910/93920, Скаржник також наголошує на потребі дослідження виникнення гарантійного випадку (порушення боржником зобов`язання, забезпеченого гарантією).

88. За змістом п.12 ч.5 ст.12 Закону "Про систему гарантування вкладів фізичних осіб" (у редакції, що була чинною на момент виникнення та існування спірних правовідносин) одним із повноважень виконавчої дирекції Фонду при здійсненні тимчасової адміністрації та ліквідації банків є визначення порядку складання та затвердження реєстру акцептованих вимог кредиторів.

89. Згідно з п.6 розд.ІІ Положення про порядок складання і ведення реєстру акцептованих вимог кредиторів та задоволення вимог кредиторів банків, що ліквідуються, затвердженого рішенням виконавчої дирекції Фонду від 21.08.2017 №3711 ( у редакції, що була чинною на момент виникнення та існування спірних правовідносин) (тут і далі - Положення №3711), заявлення кредиторами своїх вимог здійснюється протягом 30 днів з дня опублікування відомостей про відкликання банківської ліцензії, ліквідацію банку. Перебіг строку для заявлення кредиторами своїх вимог починається з наступного дня після опублікування відомостей про відкликання банківської ліцензії, ліквідацію банку відповідно до ч.2 статті 45 Закону "Про систему гарантування вкладів фізичних осіб".

90. Приписами пп.1 п.1 розд.ІІІ Положення №3711 передбачено, що визначення суми вимог кожного кредитора відбувається, зокрема, у такому порядку - відповідальний структурний підрозділ Фонду або уповноважена особа Фонду (у разі делегування їй відповідних повноважень) складає реєстр акцептованих вимог кредиторів на підставі поданих кредиторами заяв, первинних документів, що є в розпорядженні банку, та відповідно до даних балансу банку, до якого включає: вимоги кредиторів у національній валюті в розмірі, який існував станом на кінець дня, що передує дню початку процедури ліквідації Фондом банку; вимоги кредиторів, заявлені в іноземній валюті, перераховані у національну валюту в сумі, визначеній за офіційним курсом, встановленим Національним банком України станом на кінець дня, що передує дню початку процедури ліквідації Фондом банку.

91. Однією з підстав для внесення до затвердженого реєстру акцептованих вимог кредиторів змін, які підлягають затвердженню виконавчою дирекцією Фонду, є зобов`язання банку перед кредиторами, що виникли до дня початку процедури ліквідації (пп. 1 п.1 розд. VII Положення №3711).

92. Відповідно до п.3 ч.1 ст.48 Закону "Про систему гарантування вкладів фізичних осіб" Фонд безпосередньо або шляхом делегування повноважень уповноваженій особі Фонду з дня початку процедури ліквідації банку здійснює повноваження, зокрема, щодо складання реєстру акцептованих вимог кредиторів (внесення змін до нього) та здійснює заходи щодо задоволення вимог кредиторів.

93. У разі призначення уповноваженої особи Фонду, якій делеговано Фондом повноваження щодо складення реєстру акцептованих вимог кредиторів, кредитори заявляють про свої вимоги до банку такій уповноваженій особі Фонду (абз.3 ч.5 ст.45 Закону "Про систему гарантування вкладів фізичних осіб").

94. Згідно з п.3 ч.2 ст.46 Закону "Про систему гарантування вкладів фізичних осіб" з дня початку процедури ліквідації банку строк виконання всіх грошових зобов`язань банку та зобов`язання щодо сплати податків і зборів (обов`язкових платежів) вважається таким, що настав.

95. Під час здійснення ліквідації у банку не виникає жодних додаткових зобов`язань (у тому числі зі сплати податків і зборів (обов`язкових платежів), крім витрат, безпосередньо пов`язаних із здійсненням ліквідаційної процедури (ч.3 ст.46 Закону "Про систему гарантування вкладів фізичних осіб").

96. Відповідно до ч.8 ст. 49 Закону "Про систему гарантування вкладів фізичних осіб" вимоги, не включені до реєстру акцептованих вимог кредиторів, задоволенню в ліквідаційній процедурі не підлягають і вважаються погашеними.

97. Верховний Суд звертає увагу, що за змістом статей 560, 563, 566 ЦК, статті 200 ГК у взаємозв`язку з нормами п.3 ч.2, ч.3 ст. 46 Закону "Про систему гарантування вкладів фізичних осіб" обов`язок гаранта сплатити бенефіціару суму, передбачену гарантією (грошове зобов`язання), настає у випадку, якщо принципал порушив зобов`язання і бенефіціар звернувся до гаранта з вимогою про сплату грошової суми відповідно до виданої ним гарантії до початку процедури ліквідації банку. У такому випадку строк виконання зобов`язання зі сплати визначеної гарантією суми настав і підлягає включенню до реєстру акцептованих вимог кредиторів банку, який ліквідується. Якщо порушення боржником свого зобов`язання і звернення кредитора до гаранта відбулося вже після початку процедури ліквідації банку, такі вимоги є додатковими у розумінні ч.3 ст. 46 Закону "Про систему гарантування вкладів фізичних осіб" і не пов`язані зі здійсненням ліквідаційної процедури, оскільки грошове зобов`язання у гаранта було відсутнє на момент ухвалення рішення про ліквідацію банку, що обумовлено специфічним характером такого засобу забезпечення виконання зобов`язання як банківська гарантія (виникає після порушення боржника і звернення кредитора).

98. Аналогічний висновок викладений у постанові Верховного Суду від 27.02.2024 у справі №910/7234/23, на яку посилається Скаржник, обґрунтовуючи обрану підставу касаційного оскарження, а також постанові Верховного Суду від 18.04.2024 у справі №910/7235/23.

99. Відтак Суд зазначає, що строк виконання усіх грошових зобов`язань банку настає з дня початку процедури його ліквідації. Відповідно, грошове зобов`язання має існувати на момент початку процедури ліквідації банку. Жодні додаткові зобов`язання після початку процедури ліквідації, крім витрат, що безпосередньо пов`язані із здійсненням ліквідаційної процедури, не виникають.

100. Таким чином, суди попередніх інстанцій дійшли хибного висновку, що кінцевим строком пред`явлення Скаржником Вимоги до АТ "Банк Січ" є 09.09.2022. Зважаючи, що процедура ліквідації АТ "Банк Січ" запроваджена з 10.10.2022, Скаржник мав право пред`явити Вимогу за Гарантією у строк до 09.10.2022.

101. Водночас, як вже було зазначено, Вимога Скаржника не може вважатися достовірною, оскільки підписана особою, повноваження якої не підтверджені. Відтак одна з умов, що є необхідною для виникнення обов`язку Банку сплатити Скаржнику суму, встановлену Гарантією, відсутня.

102. Оскільки до акцептованих вимог кредиторів можуть бути внесені вимоги бенефіціара за банківською гарантією у разі настання гарантійного випадку до моменту запровадження процедури ліквідації банку, проте, зважаючи на мотиви, наведені у п.76 цієї постанови, Скаржник належним чином не виконав обов`язок щодо пред`явлення Вимоги до АТ "Банк Січ", підстави для задоволення позовних вимог відсутні.

103. Позаяк грошове зобов`язання зі сплати грошової суми за Гарантією не виникло та не існувало на момент початку процедури ліквідації Банку, Суд відхиляє доводи Скаржника щодо неврахування судами попередніх інстанцій правових висновків, викладених у постановах Верховного Суду від 08.06.2022 у справі №910/9397/20 та від 27.02.2024 у справі №910/7234/23.

104. З огляду на мотиви, наведені у цій постанові, Верховний Суд вважає оскаржувані рішення судів попередніх інстанцій законними та обґрунтованими. Висновки судів у частині потреби підтвердження бенефіціаром порушення основного зобов`язання принципалом не вплинули на правильність вирішення господарського спору.

Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

105. Відповідно до ч.1 ст.300 ГПК, переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права.

106. Згідно із ч.1 ст.309 ГПК суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо судове рішення, переглянуте в передбачених ст.300 цього Кодексу межах, ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права.

107. Зважаючи на викладене вище, Верховний Суд дійшов висновку про залишення касаційної скарги без задоволення, а рішення суду першої інстанції та постанови суду апеляційної інстанції - без змін.

Судові витрати

108. Оскільки касаційна скарга залишається без задоволення, судові витрати зі сплати судового збору за її подання покладаються на Скаржника.

Керуючись статтями 300, 301, 308, 309, 314, 315, 317 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Касаційну скаргу Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго" залишити без задоволення.

2. Рішення Господарського суду міста Києва від 04.10.2023 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 15.02.2024 у справі №910/6911/23 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя О. Кібенко

Судді О. Баранець

В. Студенець