УХВАЛА

м. Київ

20.06.2024Справа № 910/4323/24

Суддя Привалов А.І., розглянувши у відкритому судовому засіданні, за участю секретаря судового засідання Мазура В.М.,

справу № 910/4323/24

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ЦЕНТРОМІСТОБУД"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "ВАВИЛОН БУД"

про стягнення 2 381 696,00 грн.

За участю представники сторін:

від позивача: Стецьків Л.В.;

від відповідача: Марченко Д.П.

УСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "ЦЕНТРОМІСТОБУД" звернулося через систему «Електронний суд» до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "ВАВИЛОН БУД" про стягнення 2 381 696,00 грн.

В обґрунтування позовних вимог позивач вказує на те, що з моменту розірвання укладеного між сторонами Договору будівельного підряду № 29-06/2021 від 29.06.2021, сплачені відповідачу кошти у вигляді авансу за невиконані підрядні роботи на суму 2 381 696,29 грн. є грошовими коштами, збереженими відповідачем без достатньої правової підстави, які підлягають стягненню з останнього на користь позивача.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 15.04.2024 прийнято справу №910/4323/24 до провадження та ухвалено розглядати справу за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання у справі призначено на 16.05.2024. При цьому, суд зобов`язав відповідача у строк протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження подати до суду відзив на позов у порядку, передбаченому статтею 178 Господарського процесуального кодексу України, з викладенням мотивів повного або часткового відхилення вимог прокурора та позивача з посиланням на діюче законодавство; письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позов.

Відповідно до частини 11 статті 242 Господарського процесуального кодексу України якщо учасник справи має електронний кабінет, суд надсилає всі судові рішення такому учаснику в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи чи її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами. У разі відсутності в учасника справи електронного кабінету суд надсилає всі судові рішення такому учаснику в паперовій формі рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

Як встановлено судом, позивач і відповідач мають зареєстровані електронні кабінети у Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі відповідно ухвала суду від 01.03.2024 про відкриття провадження у справі в електронному вигляді була доставлена до електронних кабінетів сторін, що підтверджується повідомленнями про доставку електронного листа, залученими до матеріалів справи.

Відповідно до п. 2 ч. 6 ст. 242 ГПК України день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення до електронного кабінету особи вважається днем вручення судового рішення. Якщо судове рішення надіслано до електронного кабінету пізніше 17 години, судове рішення вважається врученим у робочий день, наступний за днем його відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про його доставлення.

З огляду на приписи ч. 6 ст. 242 ГПК України вважається, що відповідач отримав 17.04.2024 ухвалу про відкриття провадження у справі від 15.04.2024.

Відповідач правом на подання відзиву у строк встановлений судом, тобто до 02.05.2024, не скористався.

Представник відповідача у підготовче засідання 16.05.2024 не з`явився. Клопотань про відкладення розгляду справи суду не подавав.

Враховуючи відсутність будь-яких заяв і клопотань представників сторін, суд без виходу до нарадчої кімнати постановив ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті на 20.06.2024.

Ухвала Господарського суду міста Києва від 16.05.2024 відповідача повідомлено про призначення справи до судового розгляду по суті на 20.06.2024.

Відповідач отримав ухвалу суду від 16.05.2024 за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи 21.05.2024.

Відповідно до ст. 194 ГПК України завданням розгляду справи по суті є розгляд та вирішення спору на підставі зібраних у підготовчому провадженні матеріалів, а також розподіл судових витрат.

Відповідно до ч. 1-3 ст. 201 Господарського процесуального кодексу України, у призначений для розгляду справи час головуючий відкриває судове засідання та оголошує, яка справа розглядатиметься.

Секретар судового засідання доповідає суду, хто з учасників судового процесу з`явився в судове засідання, хто з учасників судового процесу братиме участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, чи повідомлено тих учасників судового процесу, хто не з`явився, про дату, час і місце судового засідання в порядку, передбаченому цим Кодексом.

З оголошення головуючим судового засідання відкритим розпочинається розгляд справи по суті.

Частинами 3 та 4 статті 198 Господарського процесуального кодексу України (далі за текстом - ГПК України) закріплено, що головуючий відповідно до завдання господарського судочинства керує ходом судового засідання, забезпечує додержання послідовності і порядку вчинення процесуальних дій, здійснення учасниками судового процесу їх процесуальних прав і виконання ними обов`язків, спрямовує судовий розгляд на забезпечення повного, всебічного та об`єктивного з`ясування обставин справи, усуваючи із судового розгляду все, що не має істотного значення для вирішення справи.

Головуючий вживає необхідних заходів для забезпечення в судовому засіданні належного порядку з дотриманням прав учасників судового процесу.

У судовому засіданні 20.06.2024 після відкриття судового засідання, з`ясування хто з учасників судового процесу братиме участь у судовому засіданні та перевірки їх повноважень, суд надав слово представнику позивача, який підтримав заявлені позовні та стисло виклав зміст і підстави заявленого позову.

Надалі, суд надав слово представнику відповідача, який у судовому засіданні оголосив і подав заяву про встановлення судом строку для усунення недоліків позовної заяви позивача, суд залишив вказану заяву без розгляду на підставі ч. 2 ст. 207 ГПК України.

У подальшому представником відповідача були оголошені та подані заява про встановлення судом строку для усунення недоліків позовної заяви позивача та заява про залишення позовної заяви позивача без руху.

Суд визнав дії представника щодо подачі фактично подібних заяв про залишення позовної заяви позивача без руху зловживанням процесуальними правами.

Відповідно до статті 43 Господарського процесуального кодексу України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Принцип добросовісності - це загальноправовий принцип, який передбачає необхідність сумлінної та чесної поведінки суб`єктів при виконанні своїх юридичних обов`язків і здійсненні своїх суб`єктивних прав. Добросовісність при реалізації прав і повноважень включає в себе неприпустимість зловживання правом, яка, виходячи із конституційних положень, означає, що здійснення прав та свобод людини не повинно порушувати права та свободи інших осіб.

Зловживання правом - це свого роду спотворення права. У цьому випадку особа надає своїм діям повну видимість юридичної правильності, використовуючи насправді свої права в цілях, які є протилежними тим, що переслідує позитивне право (вказана позиція викладена Верховним Судом у постанові від 08.05.2018 р. у справі № 910/1873/17).

Відповідно до частини 4 ст. 43 ГПК України суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

З метою спонукання представника відповідача щодо добросовісного виконання процесуальних обов`язків, припинення зловживання правами для визначення заходу процесуального примусу, суд оголосив про вихід суду до нарадчої кімнати та попросив усіх присутніх у залі судових засідань № 17 його залишити, оскільки в Господарському суді міста Києва відсутні спеціально обладнані приміщення для ухвалення судових рішень, у зв`язку з чим для таких цілей використовуються зали судових засідань.

Однак, представник відповідача відмовився залишити залу судових засідань № 17 та своїми діями перешкодив подальшому розгляду справи.

Враховуючи недобросовісну поведінку представника відповідача, яка призвела до порушення графіку судових засідань та негативно вплинула на права представників сторін в інших судових справах, призначених у цей день, суд дійшов висновку про відкладення розгляду справи № 910/4323/24 на іншу дату.

На підставі викладеного та керуючись ст. 196, 202, 216, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва

УХВАЛИВ:

1. Судове засідання призначити на 11.07.24 о 15:10 год. Засідання відбудеться у приміщенні Господарського суду міста Києва за адресою: м. Київ, вул. Богдана Хмельницького, 44- Б, зал № 17.

2. Повідомити учасників справи, що інформація по справі, яка розглядається, доступна на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за посиланням: http://court.gov.ua/fair/.

3. Дана ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та оскарженню не підлягає.

Суддя А.І. Привалов