ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
______________________________________________________________________
УХВАЛА

27 червня 2024 року м. ХарківСправа № 922/3491/23

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Аюпової Р.М.

при секретарі судового засідання Христенко І.С.

розглянувши заяву ТОВ "АСК - Торгагротранс" про відстрочення виконання ухвали суду (вх. № 16536 від 25.06.2026) у справі

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "АСК-Торгагротранс", м. Мерефа
до Товариства з обмеженою відповідальністю "Агро-Успіх", с. Лозова
про стягнення коштів в розмірі 1 653 079, 07 грн

за участю представників:

заявника (боржник) - Скабук Ю.М.

стягувача - не з`явився.

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 19.06.2024 заяву "Агро-Успіх" про поворот виконання рішення суду, шляхом повернення стягнутих грошових коштів у справі № 922/3491/23 задоволено. В порядку повороту виконання рішення Господарського суду Харківської області від 19.10.2023 у справі № 922/3491/23 стягнуто з Товариства з обмеженою відповідальністю «АСК-Торгагротранс» (62472, Харківська обл., Харківський р-н, м. Мерефа, пров. Борткевича Сергія, буд 12, кв. 4, ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Агро-Успіх» (62143, Харківська обл., Богодухівський р-н, с. Лозова, вул. Колгоспна, будинок 6, ) грошові кошти у сумі 685 069, 97 грн.

На виконання даної ухвали видано відповідний наказ.

25.06.2024 до Господарського суду Харківської області від Товариства з обмеженою відповідальністю «АСК-Торгагротранс» надійшла заява (вх. № 16536) про відстрочення виконання ухвали суду від 19.06.2024 по справі № 922/3491/23.

Ухвалою суду від 26.06.2024 заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «АСК-Торгагротранс» про відстрочення виконання ухвали суду по справі № 922/3491/23 призначено до розгляду у судовому засіданні на 27.06.2024 об 11:45 год.

27.06.2024 стягувачем надано до суду заперечення на заяву боржника про відстрочення виконання ухвали суду (вх. № 16679) та клопотання про відкладення розгляду заяви, з метою підготування детальних заперечень на заяву боржника.

У судовому засіданні 27.06.2024 представник заявника підтримав подану заяву та просив суд її задовольнити.

Представник стягувача у судове засідання не з`явився. Про розгляд заяви боржника про відстрочення виконання ухвали суду повідомлений належним чином.

Клопотання представника стягувача про відкладення розгляду заяви судом залишається без задоволення, враховуючи відсутність визначеного нормами відповідної статті строку для розгляду даної заяви, у зв`язку з відпусткою судді Аюпової Р.М. Також суд зазначає, що стягувачем надані до суду заперечення на заяву боржника, які судом приймаються до розгляду та будуть враховані при вирішення поданої боржником заяви про відстрочення виконання ухвали суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 326 ГПК України судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, - і за її межами.

Відповідно до ч. 1 ст. 331 ГПК України за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання.

Згідно з ч. 3 ст. 331 ГПК України підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочки або розстрочки виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

Ч. 4 ст. 331 ГПК України встановлено, що вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує: 1) ступінь вини відповідача у виникненні спору; 2) стосовно фізичної особи - тяжке захворювання її самої або членів її сім`ї, її матеріальний стан; 3) стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.

Питання про відстрочення виконання рішення суду господарські суди мають вирішувати із дотриманням балансу інтересів сторін. Необхідною умовою задоволення заяви про відстрочення виконання рішення суду є з`ясування питання щодо дотримання балансу інтересів сторін, господарські суди повинні досліджувати та оцінювати доводи та заперечення як позивача, так і відповідача, а також дотримуватися розумного строку відстрочення.

На обґрунтування заяви про відстрочення виконання рішення суду боржник вказує, що постановами від 21.06.2024 державним виконавцем Харківського відділу державної виконавчої служби у Харківському районі Харківської області Східного міжрегіонального управління Міністірства юстиції Пазієм С.А. відкрито виконавче провадження № ВП 75370581 та № ВП 75370652за наказом Господарського суду Харківської області від 21.06.2024 та накладено арешт на грошові кошти заявника у розмірі 753 879, 96 грн та 41 216, 71 грн. Також постановою державного виконавця у зведеному виконавчому провадженні № ВП 75370898 «Про арешт майна боржника» накладено арешт на всі транспортні засоби заявника - ТОВ «АСК-Торгагротранс». Заявник зазначає, що надання послуг з перевезення вантажним автомобільним транспортом є основним видом діяльності ТОВ «АСК-Торгагротранс». ТОВ «АСК-Торгагротранс» має укладені та діючі господарські договори про надання послуг з перевезення на постійній основі, зокрема з ТОВ «Кернел-Трейд», ДП «Сантрейд», ФОП Барський А.Я. та ТОВ «Алюр Агро». Натомість, вказані виконавчі дії фактично блокують роботу ТОВ «АСК-Торгагротранс», арешт транспортних засобів та оголошення їх в розшук призведе до зупинки всіх вже розпочатих перевезень та арешту автомобілів прямо з с/г продукцією, яка не належить ТОВ «АСК-Торгагротранс», а перевозиться за договорами про надання послуг перевезення, що в свою чергу призведе до завдання збитків контрагентам (замовникам) перевезень і відмови їх від оплати вже наданих послуг, розірвання контрактів з перевезення та втрату репутації. Неоплата вже наданих послуг з перевезення та зрив замовлень на перевезення не дозволить ТОВ «АСК-Торгагротранс» отримати грошові кошти на розрахунковий рахунок, а відтак унеможливить виконання ухвали Господарського суду Харківської області від 19.06.2024 у справі № 922/3491/23 про стягнення у поворот виконання рішення суду з ТОВ «АСК-Торгагротранс» грошових коштів.

Так, у рішенні Конституційного Суду України № 5-пр/2013 від 26.06.2013 зазначено, що розстрочка (відстрочка) виконання рішення має базуватися на принципах співмірності і пропорційності, з метою забезпечення балансу прав і законних інтересів стягувача і боржника.

Розстрочка виконання рішення суду це відтермінування у часі належного строку виконання рішення суду щодо сплати загальної суми боргу частинами. Надання розстрочки судом полягає у визначенні розміру щомісячних платежів з метою погашення всієї суми боргу, визначенні нової конкретної, більш пізньої ніж первинна, дати, з настанням якої й після завершення строку сплати останнього платежу на підставі розстрочки рішення має бути виконано повністю.

Відповідно до ст. 17 Закону України Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини, суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

У справі "Горнсбі проти Греції" Європейський суд з прав людини зазначив, що виконання рішення, ухваленого будь-яким судом, має розцінюватись, як складова частина судового розгляду.

Відповідно до правової позиції Європейського суду з прав людини несвоєчасне виконання рішення суду може бути мотивоване наявністю певних обставин, відстрочка та розстрочка виконання рішення суду не повинна шкодити сутності права, гарантованого частиною першою статті 6 Конвенції, згідно з якою "кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи у продовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру", а у системному розумінні даної норми та національного закону суд не повинен перешкоджати ефективному поновленню у правах шляхом виконання судового рішення, тобто довготривале виконання рішення суду, може набути форми порушення права на справедливий судовий розгляд, що не може бути виправдано за конкретних обставин справи та є наслідком зменшення вимог щодо розумності строку.

Практикою Європейського суду з прав людини в окремих справах проти України було встановлено, що короткі затримки, менші ніж один рік, не вважаються настільки надмірними, щоб піднімати питання про порушення п. 1 ст. 6 Конвенції ("Корнілов та інші проти України", заява № 36575/02, ухвала від 07.10.2003). І навіть два роки та сім місяців не визнавались надмірними і не розглядалися як такі, що суперечать вимогам розумного строку, передбаченого ст. 6 Конвенції (ухвала від 17.09.2002 у справі "Крапивницький та інші проти України", заява №60858/00).

У рішенні по справі Савіцький проти України від 26.07.2012 Європейський суд з прав людини зазначив, що право на суд, захищене пунктом 1 статті 6 Конвенції, було б ілюзорним, якби національні правові системи Договірних держав допускали, щоб остаточні та обов`язкові судові рішення залишалися без виконання на шкоду одній зі сторін. Ефективний доступ до суду включає в себе право на виконання судового рішення без зайвих затримок. Тому необґрунтована тривала затримка виконання обов`язкового рішення може суперечити Конвенції.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 06.10.2011 у справі "Агрокомплекс проти України" зазначив, що існування заборгованості, яка підтверджена остаточним і обов`язковим для виконання судовим рішенням, дає особі, на користь якої таке рішення винесено, підгрунтя для "законного сподівання" на виплату такої заборгованості і становить "майно" цієї особи у зазначеній статті 1 Першого протоколу.

Таким чином, постановлення на користь стягувача в даній справі судового рішення про стягнення з боржника грошових коштів у незалежності від правової природи цих коштів, становить "майно" стягувача, на отримання якого останній має легітимні сподівання.

При цьому, Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що присудження грошових коштів не надає пом`якшення у виконавчому провадженні, а отже, сама можливість надання відстрочки/розстрочки виконання судового акта повинна носити виключний характер.

Виходячи зі змісту ст. 331 ГПК України, відстрочка або розстрочка виконання рішення допускається у виняткових випадках і залежно від обставин справи, при чому, такі обставини мають свідчити про неможливість або реальне ускладнення виконання рішення.

Так, ГПК України не визначено переліку обставин, які свідчать про неможливість виконання рішення чи ускладнення його виконання, у зв`язку з чим суд оцінює докази, що підтверджують зазначені обставини і за наявності обставин, які ускладнюють виконання рішення чи унеможливлюють його, господарський суд має право, зокрема, відстрочити виконання рішення, ухвали, постанови.

Підставами для задоволення заяви про відстрочку, розстрочку виконання рішення можуть бути обставини, якими його виконання ускладнюється чи видається неможливим. Відстрочка або розстрочка виконання рішення, ухвали, постанови, зміна способу та порядку їх виконання допускаються у виняткових випадках і залежно від обставин справи.

Винятковість обставин, які повинні бути встановлені судом щодо надання відстрочки виконання судового рішення, повинні бути підтверджені відповідними засобами доказування.

Особа, яка подала заяву про розстрочку або відстрочку виконання рішення, повинна довести наявність обставин, що ускладнюють або роблять неможливим виконання рішення господарського суду у даній справі.

Натомість, дослідженням доказів, наданих в обґрунтування поданої заяви, судом встановлено, що заявником - ТОВ АСК Торгагротранс не надано суду доказів на підтвердження обставин, зазначених у заяві, зокрема, але не виключно: звіт про фінансовий стан, звіт про сукупний дохід тощо, які у своїй сукупності вказували б на наявне скрутне матеріальне становище; відсутність реальної можливості виконання рішення суду від 19.06.2024. При цьому, заявником до суду надано докази активного провадження господарської діяльності боржником та докази перебування у власності боржника 27 транспортних засобів. Таким чином долучені до матеріалів заяви документи свідчать про систематичне отримання прибутку боржником та можливість погасити наявну заборгованість перед ТОВ «Агро-успіх».

Суд зауважує, що обов`язковою умовою надання відстрочки є не тільки обставини, підтверджені належними доказами щодо об`єктивної неможливості виконати рішення суду у строк (скрутний матеріальний стан), але й реальна можливість виконання такого рішення у майбутньому.

ТОВ «АСК Торгагротранс» в обґрунтування своєї заяви, не надає доказів неможливості сплати боргу на даний час, а посилається на те, що має ряд договірних зобов`язань з надання послуг транспортних перевезень, які він не може виконувати, у зв`язку з накладенням арешту на транспортні засоби.

Крім того, слід зазначити, що ані під час розгляду заяви про поворот виконання рішення, ані при поданні заяви про відстрочку виконання рішення, заявником не надано жодного доказу на підтвердження його наміру сплатити заборгованість перед позивачем, зокрема, здійснити частково оплату наявної заборгованості.

Таким чином, наведені заявником підстави для відстрочення виконання судового рішення не є тими виключними обставинами, які давали би підстави для відстрочення виконання судового рішення, яке набрало законної сили. При цьому, лише посилання боржника на настання негативних наслідків у зв`язку з виконанням ухвали суду, без надання жодних доказів, які підтверджували б необхідність відстрочення виконання судового рішення у цій справі, не можуть бути безумовною підставою для відстрочення виконання ухвали суду, що набрала законної сили і є обов`язковою до виконання.

Суд зауважує, що відстрочення виконання рішення є правом, а не обов`язком суду, яке реалізується виключно у виняткових випадках за наявності підстав, що ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим, та доказів, що підтверджують наявність таких підстав.

Ч. 1 ст. 73 ГПК України встановлено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

У відповідності до ч. 1 ст. 74 ГПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Враховуючи викладене, дотримуючись балансу інтересів сторін, суд дійшов висновку щодо відмови у задоволенні заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «АСК-Торгагротранс» про відстрочення виконання ухвали суду від 19.06.2024.

Керуючись ст. 234, 235, 331 ГПК України, суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "АСК-Торгагротранс" про відстрочення виконання ухвали Господарського суду Харківської області від 19.06.2024 у справі № 922/3491/23 (вх. № 16536 від 25.06.2026) відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення суддею.

Ухвала може бути оскаржена до Східного апеляційного господарського суду в порядку та строки, передбачені ст. 256, 257 ГПК України.

Ухвала підписана 27.06.2024.

Суддя Р.М. Аюпова
справа № 922/3491/23

Веб-адреса сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію по справі - http://reyestr.court.gov.ua.