УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

м. Київ

01.07.2024Справа № 910/7900/24
Суддя Господарського суду міста Києва Курдельчук І.Д. дослідивши у нарадчій кімнаті матеріали (вх. №7900/24 від 24.06.2024) позовної заяви Приватного підприємства «Галич-Комфорт» (79067, Львівська обл., місто Львів, вул. Глинянський Тракт, будинок 139, квартира 64, ) до Товариства з обмеженою відповідальністю «Rumman Fruit Agro» (Республіка Узбекистан, Ферганська область, Кувинський район, с. Хонобод код 308863424) про стягнення грошових коштів

ВСТАНОВИВ:

Приватне підприємство «Галич-Комфорт» звернулось до Господарського суду міста Києва з позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю «Rumman Fruit Agro» про стягнення 78930, 00 євро заборгованості за Договором купівлі-продажу №2 від 21.08.2023 та Договором купівлі-продажу №3 від 17.10.2023.

Позовна заява підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Щодо зазначення ціни позову та сплати судового збору.

Згідно з п.3 ч.3 ст.162 ГПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

У пункті 2 частини 1 статті 164 ГПК України закріплено, що до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються Законом України "Про судовий збір".

Статтею 1 Закону України "Про судовий збір" визначено, що судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Частиною 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Позовна заява містить вимогу майнового характеру - стягнення 78 930, 00 євро.

Згідно з п.1 ч.2 ст.4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що позивач просить стягнути з відповідача борг в іноземній валюті.

Статтею 6 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що за подання позовів, ціна яких визначається в іноземній валюті, судовий збір сплачується у гривнях з урахуванням офіційного курсу гривні до іноземної валюти, встановленого Національним банком України на день сплати.

Відповідно до статті 36 Закону України «Про Національний банк» Національний банк розраховує та оприлюднює офіційний курс гривні до іноземних валют, облікову ціну банківських металів.

Також в п.3.4 постанови пленуму ВГСУ "Про деякі питання практики застосування господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції" №18 від 26.12.2011 року зазначено, що ціна позову про стягнення іноземної валюти визначається в іноземній валюті та національній валюті України відповідно до офіційного курсу, встановленого Національним банком України на день подання позову.

Тобто у разі подання до господарського суду позову про стягнення іноземної валюти обов`язковим є зазначення еквіваленту в національній валюті України (гривнях).

Виходячи з останнього й визначається сума судового збору, що сплачується з позовної заяви.

Оскільки позивачем заявлено позовну вимогу майнового характеру в іноземній валюті позивачеві необхідно зазначити ціну позову в національній валюті відповідно до офіційного курсу Євро до української гривні на день подачі позову до суду та надати відповідну довідку банку про офіційний курс Євро на день подачі позову, а також необхідно зазначити суму в національній валюті відповідно до офіційного курсу Євро до української гривні на день сплати судового збору та надати відповідну довідку банку про офіційний курс Євро на день сплати судового збору.

Також, з урахуванням офіційного курсу гривні до іноземної валюти станом на дану сплати судового збору, заявникові належить сплатити судовий збір, виходячи з 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

При цьому суд позбавлений можливості самостійно визначити точну суму судового збору за подання позовної заяви майнового характеру, оскільки неможливо передбачити день, коли буде заявник сплачувати судовий збір. В той час, коли ст. 6 Закону України «Про судовий збір» встановлює імперативну норму про визначення суми судового збору враховуючи офіційний курс іноземної валюти до української гривні саме на день сплати судового збору.

Щодо доказів, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Згідно з ч.2 ст.164 ГПК, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до ч.ч.2, 4 ст.91 ГПК, письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством.

Статтею 10 Конституції України встановлено, що державною мовою в Україні є українська мова.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 12 Закону України "Про судоустрій та статус суддів" судочинство і діловодство в судах України проводяться державною мовою. Суди забезпечують рівність прав громадян у судовому процесі за мовною ознакою.

Згідно з ч. 3 ст. 12 Закону України "Про судоустрій та статус суддів" суди використовують державну мову в процесі судочинства та гарантують право громадян на використання ними в судовому процесі рідної мови або мови, якою вони володіють.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 10 ГПК України господарське судочинство в судах здійснюється державною мовою. Суди забезпечують рівність прав учасників судового процесу за мовною ознакою.

Згідно з ч. 3, 4 ст. 10 ГПК України суди використовують державну мову в процесі судочинства та гарантують право учасникам судового процесу на використання ними в судовому процесі рідної мови або мови, якою вони володіють. Учасники судового процесу, які не володіють або недостатньо володіють державною мовою, мають право робити заяви, надавати пояснення, виступати в суді і заявляти клопотання рідною мовою або мовою, якою вони володіють, користуючись при цьому послугами перекладача в порядку, встановленому цим Кодексом.

Частиною 1 ст. 1 Закону України "Про забезпечення функціонування української мови як державної", що набрав чинності 16.07.2019, встановлено, що єдиною державною (офіційною) мовою в Україні є українська мова.

Згідно з ч. 2, 3 ст. 1 Закону України "Про забезпечення функціонування української мови як державної" статус української мови як єдиної державної мови зумовлений державотворчим самовизначенням української нації. Державний статус української мови є невіддільним елементом конституційного ладу України як унітарної держави.

Відповідно до ч. 4, 5 ст.1 Закону України "Про забезпечення функціонування української мови як державної" статус української мови як єдиної державної мови в Україні визначається виключно Конституцією України. Порядок функціонування і застосування державної мови визначається виключно законом.

Згідно з ч. 7 ст. 1 Закону України "Про забезпечення функціонування української мови як державної", статус української мови як єдиної державної мови передбачає обов`язковість її використання на всій території України при здійсненні повноважень органами державної влади та органами місцевого самоврядування, а також в інших публічних сферах суспільного життя, які визначені цим Законом.

Частиною 1, 6 ст. 13 Закону України "Про забезпечення функціонування української мови як державної" визначено, що мовою нормативно-правових актів і актів індивідуальної дії, діловодства і документообігу органів державної влади, органів влади Автономної Республіки Крим та органів місцевого самоврядування є державна мова. Органи державної влади, органи влади Автономної Республіки Крим та органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації державної і комунальної форм власності беруть до розгляду документи, складені державною мовою, крім випадків, визначених законом.

Згідно з ч. 1 ст. 14 Закону України "Про забезпечення функціонування української мови як державної" у судах України судочинство провадиться, а діловодство здійснюється державною мовою.

Відповідно до ч. 2, 3 ст. 14 Закону України "Про забезпечення функціонування української мови як державної" у судовому процесі може застосовуватися інша мова, ніж державна, у порядку, визначеному процесуальними кодексами України та Законом України "Про судоустрій і статус суддів". Суди ухвалюють рішення та оприлюднюють їх державною мовою у порядку, встановленому законом. Текст судового рішення складається з урахуванням стандартів державної мови.

В якості доказів позивач надав суду копії (1) «Договор купли-продажи №2 21 август 2023 г.» (2) «Дополнительное соглашение №1 к договору купли-продаже №2 18 декабря 2023 г.» (3) «Договор купли-продажи №3 17 октября 2023 г.» (4) «Дополнительної соглашение №1 к договору купли-продажи №3 18 декабря 2023 г.» (5) «Ознакомление с зарегистрированними сведениями о юридических лицах и субьектах хозяйствования ПРИМЕЧАНИЯ» (6) «On state registration of a legal entity (entity) TESTIMONY 4421267» (7) «CMR 000130» (8) «Egzemplarz dia nadawcy/Exemplar fur den Absender/Copy for sender» (9) «письмо-претензия вих. 9 від 15.02.2024 р.» (10) «письмо-ответ от 25 февраля 2024» (11) «письмо претензия вих. 10 від 01.03.2024» (12) «Уведомление от 10 март 2024 г» - без перекладу на українську мову.

З матеріалів позовної заяви суддя установив, що позовна заява складена українською мовою, а додані до неї додатки (письмові докази), які за формою є документами правового характеру та посвідчують обставини виникнення, зміни або припинення цивільних прав та обов`язків сторін спору, складені іноземними мовами та подані без перекладу на українську мову.

Відповідно до пункту 12 частини 1 статті 34 Закону України "Про нотаріат" нотаріуси засвідчують вірність перекладу документів з однієї мови на іншу.

Відповідно до статті 79 "Про нотаріат" нотаріус засвідчує вірність перекладу документа з однієї мови на іншу, якщо він знає відповідні мови. Якщо нотаріус не знає відповідних мов, переклад документа може бути зроблено перекладачем, справжність підпису якого засвідчує нотаріус.

Згідно з ст. 79 Закону України "Про нотаріат" від 02 вересня 1993 року, нотаріус засвідчує вірність перекладу документа з однієї мови на іншу, якщо він знає відповідні мови. Якщо нотаріус не знає відповідних мов, переклад документа може бути зроблено перекладачем, справжність підпису якого засвідчує нотаріус.

Відповідно до пункту 7 глави 8 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5, у разі якщо документи, що посвідчуються, видаються або засвідчуються, викладені на двох і більше окремих аркушах, вони повинні бути з`єднані у спосіб, що унеможливлює їх роз`єднання без порушення їх цілісності, із зазначенням кількості прошитих (прошнурованих), пронумерованих і скріплених аркушів, з проставленням підпису та печатки нотаріуса.

Отже, документи, які додані позивачем до позову та які складені іншою мовою ніж державна, мають бути з перекладом на українську мову, який має бути нотаріально засвідчений та, у разі наявності вказаних вище обставин, прошитий.

Крім того, в порушення вимог ч. 2 ст. 164 ГПК України заявник не долучив до матеріалів позовної заяви документи - специфікації на які він посилається у тексті позову (стор. 2 та 3 позову). Натомість долучено тільки інвойси.

Частинами 1 та 2 статті 174 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст.ст. 162, 164, 172, 174, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву Приватного підприємства «Галич-Комфорт» залишити без руху.

2. Установити Приватному підприємству «Галич-Комфорт» строк та спосіб для усунення недоліків позовної заяви шляхом подання до Господарського суду міста Києва протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху:

1) заяви із зазначенням ціну позову в національній валюті відповідно до офіційного курсу Євро до української гривні на день подачі позову до суду та надати відповідну довідку банку про офіційний курс Євро на день подачі позову;

2) заяви із зазначенням суми судового збору в національній валюті відповідно до офіційного курсу Євро до української гривні на день сплати судового збору та надати відповідну довідку банку про офіційний курс Євро на день сплати судового збору;

3) доказів сплати судового збору, розрахованого виходячи з 1,5 відсотка ціни позову але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, визначеного до офіційного курсу Євро до української гривні станом на день сплати судового збору. Реквізити для сплати судового збору зазначені на офіційному вебсайті Господарського суду міста Києва за посиланням: https://ki.arbitr.gov.ua/sud5011/gromadyanam/tax/;

4) перекладу на державну мову України доданих до позовної заяви письмових доказів, складених іноземними мовами. Засвідчити вірність перекладу цих документів нотаріально, в порядку, передбаченому статтею 79 Закону України "Про нотаріат";

5) специфікації №1 від 28.01.2023 на суму 34 000, 00 євро; специфікації №2 від 09.05.2023 на суму 34 000, 00 євро; специфікації №3 від 10.10.2023 на суму 10 000, 00 євро; специфікації №4 від 18.10.2023 на суму 5 000, 00 євро; специфікації №5 від 01.11.2023 на суму 10 000, 00 євро; специфікації №6 від 19.12.2023 на суму 10 000, 00 євро; специфікації №7 від 23.01.2024 на суму 18 000, 00 євро; специфікації №1 від 23.10.2023 на суму 12 000, 00 євро; специфікації №2 від 27.10.2023 на суму 17 972, 00 євро.

Якщо заявник не усуне недоліки заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із заявою.

Ухвала набрала законної сили 01.07.2024 та не може бути оскаржена.

Суддя Ігор Курдельчук