ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про відмову в задоволенні заяви за нововиявленими обставинами

01.07.2024м. ДніпроСправа № 904/4387/19

Суддя Мартинюк С.В., розглянувши заяву (вх.№553/24 від 14.06.2024) кредитора Товариство з обмеженою відповідальністю "СЕНС ЕКСПО" про перегляд ухвали Господарського суду Дніпропетровської області від 13.05.2020 за нововиявленими обставинами

за участю секретаря судового засідання Рибалка Г.Д.

Представники:

Від ТОВ "СЕНС ЕКСПО": Мудрак Ю.В. (керівник);

Від ТОВ "ЛОЦМЕН" Мудрак Ю.В. (представник);

Від ТОВ "АЗОВРІТЕЙЛ": Харламов Д.В. (адвокат);

Ліквідатор ТОВ "Український Рітейл": Касаткін Д.М.

Інші учасники провадження по справі у судове засідання не з`явились.

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Український Рітейл", м. Дніпро

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Український Рітейл", м. Дніпро

про визнання банкрутом

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Господарського суду Дніпропетровської області перебуває справа №904/4387/19 за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "Український Рітейл" до боржника Товариства з обмеженою відповідальністю "Український Рітейл" про визнання банкрутом.

Справа перебуває на стадії ліквідації, повноваження ліквідатора виконує арбітражний керуючий Касаткін Д.М.

До господарського суду через систему "Електронний суд" від кредитора ТОВ "СЕНС ЕКСПО" надійшла заява (вх.№553/24 від 14.06.2024) про перегляд ухвали Господарського суду Дніпропетровської області від 13.05.2020 за нововиявленими обставинами.

Ухвалою господарського суду від 17.06.2024 заяву (вх.№553/24 від 14.06.2024) Товариства з обмеженою відповідальністю "СЕНС ЕКСПО" про перегляд ухвали Господарського суду Дніпропетровської області від 13.05.2020 у справі №904/4387/19 за нововиявленими обставинами призначено до розгляду в засіданні на 01.07.2024.

01.07.2024 до суду від ліквідатора ТОВ "Український Рітейл" надійшли заперечення на заяву ТОВ "СЕНС ЕКСПО" про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами.

Розглянувши в судовому засіданні 01.07.2024 заяву (вх.№553/24 від 14.06.2024) ТОВ "СЕНС ЕКСПО" про перегляд ухвали Господарського суду Дніпропетровської області від 13.05.2020 у справі №904/4387/19 за нововиявленими обставинами, заслухавши представників сторін, господарський суд вирішив наступне.

В обґрунтування поданої заяви ТОВ "СЕНС ЕКСПО" посилається на те, що ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 13.05.2020 у задоволенні заяви ТОВ «Молочна компанія «Галичина» про визнання недійсним договору позики (надання зворотної фінансової допомоги) б/н від 25.06.2019, укладеного між Боржником та ТОВ «Азоврітейл» відмовлено.

Представник ТОВ "СЕНС ЕКСПО" посилається на те, що арбітражний керуючий Касаткін Д.М. в якості ліквідатора Боржника звернувся до Господарського суду Дніпропетровської області з позовною заявою до відповідачів ТОВ "Український Рітейл" та UR United Retailers Limited (ЮР Юнайтер Рітейлерс) про визнання Договору купівлі-продажу (відчуження) частки в статутному капіталі від 01.08.2019 недійсним та витребування відповідної частки в статутному капіталі. Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 06.05.2024 затверджено мирову угоду від 03.05.2024 укладену між ТОВ "УКРАЇНСЬКИЙ РІТЕЙЛ" в особі ліквідатора арбітражного керуючого Касаткіна Д.М. та UR United Retailers Limited (ЮР Юнайтер Рітейлерс) в редакції, яка узгоджена сторонами.

Заявник у поданій заяві, посилаючись на фраудаторність укладеного правочину, вказує, що Боржник за кілька місяців до подання зави про банкрутство, вийшов зі складу засновників ТОВ «АЗОВРІТЕЙЛ» шляхом укладення Договору купівлі-продажу (відчуження) частки у статутному капіталі від 01.08.2019.

ТОВ «СЕНС ЕКСПО» вважає Договір купівлі-продажу відповідної частки в статутному капіталі від 01.08.2019 фраудаторним, оскільки на момент підписання оспорюваного договору ТОВ «АЗОВРІТЕЙЛ» був засновником Боржника.

Затвердженння мирової угоди від 03.05.2024, укладеної між ТОВ «УКРАЇНСЬКИЙ РІТЕЙЛ» та ЮР Юнайтер Рітейлерс ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 06.05.2024 по справі №904/4387/19 (904/894/24) ТОВ "СЕНС ЕКСПО" вважає нововиявленою, яка істотно впливає на оцінку обґрунтованості визнання недійсним договору позики, та є підставою для перегляду ухвали Господарського суду Дніпропетровської області від 13.05.2020.

Однак у поданих запереченнях ліквідатор ТОВ "Український Рітейл" просить суд відмовити у задоволенні заяви про перегляд ухвали Господарського суду Дніпропетровської області від 13.05.2020 у справі №904/4387/19 за нововиявленими обставинами.

В обґрунтування поданих заперечень арбітражний керуючий зазначає, що Договір купівлі-продажу частки у статутному капіталі від 01.08.2019 та Договір позики (надання зворотної фінансової допомоги) б/д від 25.06.2019 є чинними, не були визнані як фраудаторні та ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 06.05.2024 по справі №904/4387/19 (904/894/24) було лише затверджено мирову угоду від 03.05.2024 у справі №904/4387/19 (904/894/24), укладену між ТОВ «УКРАЇНСЬКИЙ РІТЕЙЛ» та ЮР Юнайтер Рітейлерс.

Відповідно до ч. 1 ст. 323 Господарського процесуального кодексу України заява про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами, що надійшла до суду, передається судді, колегії суддів, які визначаються у порядку, встановленому статтею 32 цього Кодексу.

Згідно з ч. 15 ст. 32 Господарського процесуального кодексу України розгляд заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами здійснюється тим самим складом суду, який ухвалив рішення, що переглядається, якщо справа розглядалася суддею одноособово або у складі колегії суддів. Якщо такий склад суду сформувати неможливо, суддя або колегія суддів для розгляду заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами визначається в порядку, встановленому частиною першою цієї статті. Розгляд заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами здійснюється палатою, об`єднаною палатою або Великою Палатою, якщо рішення, що переглядається, ухвалено відповідно палатою, об`єднаною палатою або Великою Палатою.

Відповідно до ч. 2 ст. 320 Господарського процесуального кодексу України, підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є:

1) істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи;

2) встановлений вироком або ухвалою про закриття кримінального провадження та звільнення особи від кримінальної відповідальності, що набрали законної сили, факт надання завідомо неправильного висновку експерта, завідомо неправдивих показань свідка, завідомо неправильного перекладу, фальшивості письмових, речових чи електронних доказів, що потягли за собою ухвалення незаконного рішення у цій справі;

3) скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення судового рішення, що підлягає перегляду.

Частиною 4 ст. 320 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що не є підставою для перегляду рішення суду за нововиявленими обставинами:

1) переоцінка доказів, оцінених судом у процесі розгляду справи;

2) докази, які не оцінювалися судом, стосовно обставин, що були встановлені судом.

Суд зазначає, що перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами є окремою процесуальною формою судового процесу, яка визначається юридичною природою цих обставин.

До нововиявлених обставин відносяться матеріально-правові факти, на яких ґрунтуються вимоги і заперечення сторін, а також інші факти, які мають значення для правильного вирішення спору або розгляду справи про банкрутство. Необхідними ознаками існування нововиявлених обставин є, одночасна наявність таких трьох умов:

- по-перше, їх існування на час розгляду справи,

- по-друге, те, що ці обставини не могли бути відомі заявникові на час розгляду справи,

- по-третє, істотність даних обставин для розгляду справи (тобто коли врахування їх судом мало б наслідком прийняття іншого судового рішення, ніж те, яке було прийняте).

Нововиявлені обставини за своєю юридичною суттю є фактичними даними, що в установленому порядку спростовують факти, які було покладено в основу судового рішення. Ці обставини мають бути належним чином засвідчені, тобто підтверджені належними і допустимими доказами.

Господарський суд зазначає, що нововиявленою не може вважатися обставина, яка ґрунтується на переоцінці тих доказів, які вже оцінювалися господарським судом у процесі розгляду справи. Не можуть бути визнані нововиявленими викладені в іншій справі висновки суду щодо обставин справи (оцінка доказів), юридична оцінка обставин справи в іншій справі та правові підстави рішення суду або його мотиви на предмет застосування норм права в іншій справі. Не вважаються нововиявленими обставинами нові докази, вияснені після постановлення рішення суду, а також зміна правової позиції суду в інших подібних справах.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 03.11.2020 у справі №910/8113/16 висловила правову позицію, відповідно до якої суд вправі змінити або скасувати судове рішення за нововиявленими обставинами лише за умови, що ці обставини впливають на юридичну оцінку обставин, здійснену судом у судовому рішенні, що переглядається.

Суд наголошує, що процедура перегляду остаточного судового рішення за нововиявленимии обставинами, визначена ГПК України, є окремою формою судового процесу, що має свої особливості Вона не є тотожною новому розгляду справи та не передбачає повторної оцінки всіх доводів сторін. Суд має переглянути раніше ухвалене рішення лише в межах нововиявлених обставин.

Слід враховувати, що підставою такого перегляду є не недоліки розгляду справи судом (незаконність та (або) необґрунтованість судового рішення, постанови чи ухвали, неправильне застосування судом норм матеріального права, порушення норм процесуального права), а те, що на час ухвалення рішення суд не мав можливості врахувати істотну обставину, яка могла суттєво вплинути на вирішення справи, оскільки учасники розгляду справи не знали про неї та, відповідно, не могли надати суду дані про неї. Тобто перегляд справи у зв`язку з нововиявленими обставинами має на меті не усунення судових помилок, а лише перегляд вже розглянутої справи з урахуванням обставини, про існування якої стало відомо після ухвалення судового рішення.

Нововиявлена обставина - це юридичний факт, який передбачений нормами права і тягне виникнення, зміну або припинення правовідносин; юридичний факт, що має істотне значення для правильного вирішення даної конкретної справи. Якби нововиявлена обставина була відома суду під час винесення судового акта, то вона обов`язково вплинула б на остаточні висновки суду; юридичний факт, який існував на момент звернення заявника до суду з позовом і під час розгляду справи судом; юридичний факт, який не міг бути відомий ані особі, яка заявила про це в подальшому, ані суду, що розглядав справу.

Водночас нововиявленими можуть бути визнані лише істотно значимі, суттєві обставини, тобто такі обставини, обізнаність суду стосовно яких у розгляді справи забезпечила б прийняття цим судом іншого рішення.

Прийняття та розгляд заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами не означає обов`язкового скасування чи зміни рішення, що переглядається. Результат перегляду повинен випливати з оцінки доказів, зібраних у справі, і встановлення господарським судом на основі цієї оцінки наявності або відсутності нововиявлених обставин, визначення їх істотності для правильного вирішення спору або розгляду справи про банкрутство. Господарський суд вправі змінити або скасувати судове рішення за нововиявленими обставинами лише за умови, що ці обставини впливають на юридичну оцінку обставин, здійснену судом у судовому рішенні, що переглядається.

Статтею 13 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Як вбачається із рішення Європейського Суду з прав людини заява № 69529/01, пп. 27-28, та рішення від 6 грудня 2005 року у справі "Попов проти Молдови" № 2 (Popov v.Moldova № 2), заява № 19960/04, п. 46) процедура скасування остаточного судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами передбачає, що існує доказ, який раніше не міг бути доступний, однак він міг би призвести до іншого результату судового розгляду.

Порівняльний аналіз термінів «дізнався» та «міг дізнатись», що містяться в статті 320 ГПК України, дає підстави для висновку про презумпцію можливості та обов`язку особи знати про обставини, а тому доведення факту, через який Заявник не знав про існування саме цієї обставини, яка мала значення для розгляду судової справи, недостатньо.

Заявник повинен також довести той факт, що він не міг дізнатися про такі обставини, що також випливає із загального правила, встановленого статтею 70 ГПК України, про обов`язковість доведення стороною спору тих обставин, на котрі вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень.

Нововиявлені обставини відрізняються від нових обставин, обставин, що змінилися, та нових доказів за часовими ознаками, предметом доказування та істотністю впливу на судове рішення.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 06.03.2018 у справі № 2а-23903/09/1270 та постанові від 03.04.2018 у справі № 477/1012/14-а.

Заявник у поданій заяві про перегляд ухвали за нововиявленими обставинами посилається на укладення мирової угоди від 03.05.2024 віж ТОВ "Український Рітейл" та ЮР Юнайтер Рітейлерс як на нововиявлену обставину.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 06.05.2024 по справі №904/4387/19 (904/894/24) було затверджено мирову угоду від 03.05.2024 у справі №904/4387/19 (904/894/24), укладену між ТОВ «УКРАЇНСЬКИЙ РІТЕЙЛ» та ЮР Юнайтер Рітейлерс.

Мирова угода - це договір, який укладається сторонами з метою припинення спору та на умовах, погоджених сторонами. Тобто, відмовившись під судового захисту, сторони ліквідують наявний правовий конфлікт через самостійне врегулювання розбіжностей на погоджених умовах.

Мирова угода може бути укладена на будь-якій стадії провадження у справі про банкрутство. Вона набирає чинності з дня її затвердження господарським судом і є обов`язковою для боржника (банкрута), кредиторів.

На відміну від звичайного договору, мирова угода у Позовному провадженні укладається в процесі розгляду справи у господарському суді у формі на на умовах, передбачених процесуальним законодавством; підлягає затвердженню господарським судом; припиняє процесуально-правові відносини сторін; якщо мирова угода не виконується добровільно, вона виконується в порядку, встановленому для виконання судового рішення.

Мирова угода є вираженням взаємного волевиявлення сторін, що спрямоване па вирішення спору між ними на основі компромісу та припинення його подальшого судового розгляду. У ній можуть вирішуватися питання, що стосуються виключно прав і обов`язків сторін.

До основних завдань та переваг мирової угоди належать процесуальна економія. спрощення роботи суду, можливість сторонам самостійно врегулювати основні питання, пов`язані із захистом порушених прав, за умови комплексного врахування інтересів всіх сторін.

Господарський суд зазначає, що укладена мирова угода від 03.05.2024 між ТОВ «УКРАЇНСЬКИЙ РІТЕЙЛ» та ЮР Юнайтер Рітейлерс не існувала на момент постановлення ухвали господарського суду від 13.05.2020 про відмову у задоволенні заяви ТОВ "Молочна компанія "Галичина" про визнання недійсним договору позики (надання зворотної фінансової допомоги) від 25.06.2019.

В свою чергу ухвала Господарського суду Дніпропетровської області від 06.05.2024 по справі №904/4387/19 (904/894/24) про затвердження мирової угоди від 03.05.2024, укладеної між ТОВ «УКРАЇНСЬКИЙ РІТЕЙЛ» та ЮР Юнайтер Рітейлерс не тягне за собою недійсність Договору купівлі-продажу частки у статутному капіталі від 01.08.2019 з моменту його укладання, а тому не є нововиявленою обставиною в розумінні ч. 2 ст. 320 ГПК України.

Заявником в заяві не наведено інших обставин, які не були і не могли бути відомі учасникам справи, і які б мали істотне значення для розгляду справи.

Суд зазначає, що відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини, право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами (див. рішення у справі "Рябих проти Росії" заява № 52854/99, "Устименко проти України" (заява № 32053/13).

Відповідно до п.72 рішення Європейського Суду з прав людини від 25.07.2002 у справі "Совтрансавто-Холдинг" проти України" (заява № 48553/99) зазначено:

"Суд повторює, що відповідно до його прецедентної практики право на справедливий судовий розгляд, гарантований статтею 6 параграфа 1, повинно тлумачитися в світлі преамбули Конвенції ( 995_004 ), яка проголошує верховенство права як елемент спільної спадщини держав-учасниць. Одним з основних елементів верховенства права є принцип правової певності, який серед іншого передбачає, що у будь-якому спорі рішення суду, яке вступило в законну силу, не може бути поставлено під сумнів."

Посилання, що одним із основних аспектів принципу верховенства права є принцип юридичної визначеності, який передбачає, що коли рішення суду стало остаточним, воно не може бути піддано сумніву будь-яким іншим рішенням суду мається міститься і у справах Європейського суду з прав людини "Брумареску проти Румунії", "Салов проти України" та інші.

У справі Рябих проти Росії (рішення від 24.07.03., п.52) Європейський суд постановив: правова певність передбачає повагу до принципу res judicata, тобто принципу остаточності судових рішень. Згідно з цим принципом жодна сторона не має права вимагати перегляду остаточного та обов`язкового до виконання рішення суду лише з однією метою - домогтися повторного розгляду та винесення нового рішення у справі.

Отже, господарський суд дійшов до висновку, що заява ТОВ "СЕНС ЕКСПО" про перегляд ухвали суду за нововиявленими обставинами містить твердження, спрямована на переоцінку тих доказів, які вже оцінювалися господарським судом у процесі розгляду справи та фактично спрямована на повторний розгляд справи.

Відповідно до ч. 3 ст. 325 Господарського процесуального кодексу України, за результатами перегляду судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами суд може:

1) відмовити в задоволенні заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами та залишити відповідне судове рішення в силі;

2) задовольнити заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами, скасувати відповідне судове рішення та ухвалити нове рішення чи змінити рішення;

3) скасувати судове рішення і закрити провадження у справі або залишити позов без розгляду.

У разі відмови в задоволенні заяви про перегляд рішення, ухвали, постанови за нововиявленими або виключними обставинами суд постановляє ухвалу (ч. 4 ст. 325 ГПК України).

За таких обставин, суд відмовляє в задоволенні заяви ТОВ "СЕНС ЕКСПО" (вх.№553/24 від 14.06.2024) про перегляд ухвали Господарського суду Дніпропетровської області від 13.05.2020 по справі №904/4387/19 за нововиявленими обставинами та ухвалу суду залишає в силі.

Керуючись ст.ст. 233, 234, 235, 325 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. У задоволенні заяви ТОВ "СЕНС ЕКСПО" (вх.№553/24 від 14.06.2024) про перегляд ухвали Господарського суду Дніпропетровської області від 13.05.2020 по справі №904/4387/19 за нововиявленими обставинами - відмовити повністю.

2. Ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 13.05.2020 по справі №904/4387/19 залишити в силі.

Ухвала набирає законної сили 01.07.2024 та може бути оскаржена в порядку та строки, передбачені статтями 256, 257 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст ухвали складено 08.07.2024.

Суддя С.В. Мартинюк