ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

"27" червня 2024 р. Справа№ 910/3398/23

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Агрикової О.В.

суддів: Козир Т.П.

Мальченко А.О.

розглянувши заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «БОРЖНИК «ЛУКАС АУДИТ» КАТ ЧІК ПОВЕРНИ БОРГИ З! С! У!» (правонаступник Адвокатського об`єднання «ЛУКАС ЛІГАЛ») про відвід колегії суддів Агрикової О.В., Козир Т.П., Мальченко А.О.

подану під час розгляду апеляційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "БОРЖНИК "ЛУКАС АУДИТ" КАТ ЧІК ПОВЕРНИ БОРГИ З! С! У!" (правонаступник Адвокатського об`єднання "ЛУКАС ЛІГАЛ")

на рішення Господарського суду міста Києва від 31.07.2023 (повний текст рішення складено 10.08.2023)

у справі № 910/3398/23 (суддя Демидов В.О.)

За позовом Товариство з обмеженою відповідальністю "БОРЖНИК "ЛУКАС АУДИТ" КАТ ЧІК ПОВЕРНИ БОРГИ З! С! У!" (правонаступник Адвокатського об`єднання "ЛУКАС ЛІГАЛ")

до Фізичної особи-підприємця Катчика Андрія Трифоновича

про визнання договору недійсним, -

В С Т А Н О В И В :

У провадженні колегії суддів Північного апеляційного господарського суду у складі: головуючий суддя Агрикова О.В., судді Козир Т.П, Мальченко А.О. знаходиться справа №910/3398/23 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "БОРЖНИК "ЛУКАС АУДИТ" КАТ ЧІК ПОВЕРНИ БОРГИ З! С! У!" (правонаступник Адвокатського об`єднання "ЛУКАС ЛІГАЛ") до Фізичної особи-підприємця Катчика Андрія Трифоновича про визнання договору недійсним.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 26.06.2024 року оголошено перерву в судовому засіданні до 27.06.2024 року.

27.06.2024 року в судовому засіданні від Титаренка Д.С., представника Товариства з обмеженою відповідальністю "БОРЖНИК "ЛУКАС АУДИТ" КАТ ЧІК ПОВЕРНИ БОРГИ З! С! У!" (правонаступник Адвокатського об`єднання "ЛУКАС ЛІГАЛ"), позивача у справі, надійшла заява про відвід колегії суддів Агрикової О.В., Козир Т.П., Мальченко А.О.

Заява про відвід мотивована тим, що дії та поведінка колегії суддів Агрикової О.В., Козир Т.П., Мальченко А.О. викликає сумніви в неупередженості та об`єктивності.

Заявник зазначає, що колегія суддів під час розгляду справи, зокрема, клопотань позивача та дослідження доказів, вчиняє дії, які вказують на упередженість суддів і небажання встановлення об`єктивних обставин справи.

Крім цього, заявник зазначає, що колегія суддів ніяким чином не зреагувала на факт неявки відповідача у справі та, на думку позивача, неповажність причин такої неявки відповідача в судове засідання.

Разом з тим, позивач зазначає про упередження колегії суддів під час допиту свідків.

Таким чином, на думку заявника, вищенаведені твердження та поведінка колегії суддів Агрикової О.В., Козир Т.П., Мальченко А.О. свідчить про явну упередженість до однієї сторони з боку суддів, а також викликають сумнів у їх об`єктивності.

Дослідивши вказану вище заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «БОРЖНИК «ЛУКАС АУДИТ» КАТ ЧІК ПОВЕРНИ БОРГИ З! С! У!» (правонаступник Адвокатського об`єднання «ЛУКАС ЛІГАЛ») про відвід колегії суддів Агрикової О.В., Козир Т.П., Мальченко А.О у справі №910/3398/23, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про необґрунтованість зазначеної заяви про відвід колегії суддів у справі №910/3398/23 з огляду на таке.

Право подавати заяву про відвід судді є однією з гарантій законності здійснення правосуддя і об`єктивності та неупередженості розгляду справи. Статтею 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини закріплені основні процесуальні гарантії, якими може скористатися особа при розгляді її цивільного позову в національному суді, серед яких - розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Відвід - це процесуальний інститут, що містить умови, за яких особа не може брати участі у конкретній справі. Відвід судді в господарському процесі як правова категорія - це висловлена в письмовій формі недовіра колегії господарського суду на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі внаслідок виявлення будь-якої особистої прихильності чи упередженості, заявлена учасником розгляду конкретної справи.

Рішенням Європейського суду з прав людини у справі "Бочан проти України" (Заява №7577/02) від 3 травня 2007 року встановлено, що "безсторонність", в сенсі п. 1 статті 6, має визначатися відповідно до суб`єктивного критерію, на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі - тобто, жоден з членів суду не має проявляти будь-якої особистої прихильності або упередження, та об`єктивного критерію - тобто, чи були у судді достатні гарантії для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви з цього приводу. Відповідно до об`єктивного критерію має бути визначено, чи наявні факти, що можуть бути перевірені, які породжують сумніви щодо відсутності безсторонності судів. У цьому зв`язку навіть зовнішні ознаки мають певне значення. Ключовим питанням є питання довіри, яку суди в демократичному суспільстві мають вселяти суспільству і, перш за все, сторонам у процесі.

За рішенням у справі "Олександр Волков проти України" від 9 січня 2013 (104) як правило, безсторонність означає відсутність упередженості та необ`єктивності. Згідно з усталеною практикою Суду існування безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно встановлюватися згідно з: (i) суб`єктивним критерієм, врахувавши особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та (її) об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності (див., серед інших, рішення у справах "Фей проти Австрії", від 24 лютого 1993 року, Series A N 255, пп. 28 та 30, та "Веттштайн проти Швейцарії", заява N 33958/96, п. 42, ECHR 2000-XII). (105) Проте між суб`єктивною та об`єктивною безсторонністю не існує беззаперечного розмежування, оскільки поведінка судді не тільки може викликати об`єктивні побоювання щодо його безсторонності з точки зору стороннього спостерігача (об`єктивний критерій), а й може бути пов`язана з питанням його або її особистих переконань (суб`єктивний критерій) (див. рішення у справі "Кіпріану проти Кіпру", заява N 73797/01, п. 119, ECHR 2005-XIII). Отже, у деяких випадках, коли докази для спростування презумпції суб`єктивної безсторонності судді отримати складно, додаткову гарантію надасть вимога об`єктивної безсторонності (див. рішення від 10 червня 1996 року у справі "Пуллар проти Сполученого Королівства", п. 32, Reports 1996-III). (106) У цьому відношенні навіть вигляд має певну важливість - іншими словами, "має не лише здійснюватися правосуддя - ще має бути видно, що воно здійснюється". Адже йдеться про довіру, яку в демократичному суспільстві суди повинні вселяти у громадськість (див. рішення від 26 жовтня 1984 року у справі "Де Куббер проти Бельгії", Series A, № 86). (107) Насамкінець, концепції незалежності та об`єктивної безсторонності тісно пов`язані між собою та залежно від обставин можуть вимагати спільного розгляду (див. рішення у справі "Сасілор-Лормін проти Франції", заява №65411/01, п. 62, ECHR 2006-XIII).

За рішенням у справі "Білуха проти України" (Заява №33949/02) від 09.11.2006 "стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного".

Згідно зі ст. 35 ГПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

Відповідно до ч. 4 ст. 35 ГПК України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 36 цього Кодексу. За змістом ст. 38 ГПК України відвід повинен бути вмотивований.

Статтею 36 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої інстанції, не може брати участі в розгляді цієї самої справи в судах апеляційної і касаційної інстанцій, а так само у новому розгляді справи судом першої інстанції після скасування рішення суду або ухвали про закриття провадження в справі.

Суддя, який брав участь у врегулюванні спору у справі за участю судді, не може брати участі в розгляді цієї справи по суті або перегляді будь-якого ухваленого в ній судового рішення.

Суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді апеляційної інстанції, не може брати участі у розгляді цієї самої справи в судах касаційної або першої інстанцій, а також у новому розгляді справи після скасування постанови суду апеляційної інстанції.

Суддя, який брав участь у перегляді справи в суді касаційної інстанції, не може брати участі в розгляді цієї справи в суді першої чи апеляційної інстанцій, а також у новому її розгляді після скасування постанови суду касаційної інстанції.

Суддя, який брав участь у вирішенні справи, рішення в якій було в подальшому скасоване судом вищої інстанції, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд за нововиявленими обставинами рішення суду у цій справі.

Суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої, апеляційної, касаційної інстанцій, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з виключними обставинами у цій справі.

В той же час, у відповідності з положеннями частини четвертої статті 35 ГПК України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Схожа позиція висловлена й Радою суддів України у рішенні від 07.09.2017 року №46, в пункті 2 якого зазначено, що наявність судового рішення, яке ухвалене судом в іншій справі у подібних правовідносинах, або за участю тих самих сторін, або з процесуальних, чи інших питань у тій самій справі не породжує у діяльності судді конфлікту інтересів.

Крім того, колегія суддів звертає увагу на практику ЄСПЛ, якій у своїх рішеннях встановлює два виключення із поняття "належних сумнівів". Несприятлива позиція суду з питань права сама по собі не породжує сумнівів в неупередженості (Castillo Algar 44). Сумніви мають бути засновані на фактичних обставинах; не припустими гіпотези про можливий розвиток подій (Bulut).

Як зазначалося вище, заява про відвід мотивована тим, що колегія суддів під час розгляду справи, вчиняє дії, які вказують на упередженість суддів і небажання встановлення об`єктивних обставин справи, колегія суддів не зреагувала на факт неявки відповідача у справі та, на думку позивача, неповажність причин такої неявки відповідача в судове засідання, а також заявник зазначає про упередження колегії суддів під час допиту свідків.

Однак, зі змісту відводу заявленого позивачем, не вбачається наявності підстав, визначених статтями 35-36 ГПК України, для відводу колегії суддів.

Отже, враховуючи, що підставою відводу слугувала незгода заявника з процесуальними рішеннями суддів, колегія суддів вважає заяву про відвід колегії суддів Агрикової О.В., Козир Т.П., Мальченко А.О. необґрунтованою, оскільки наведені заявником доводи у її обґрунтування, не можуть бути підставою, в розумінні статей 35, 36 ГПК України, для відводу судді від розгляду даної справи.

Разом з цим, колегія суддів зазначає, що оскільки заява Товариства з обмеженою відповідальністю «БОРЖНИК «ЛУКАС АУДИТ» КАТ ЧІК ПОВЕРНИ БОРГИ З! С! У!» (правонаступник Адвокатського об`єднання «ЛУКАС ЛІГАЛ») про відвід суддів Агрикової О.В., Козир Т.П., Мальченко А.О. надійшла до суду 27.06.2024 року, тобто пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, отже, відповідно до абзацу другого ч. 3 ст. 39 ГПК України, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

За таких обставин, розглянувши заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «БОРЖНИК «ЛУКАС АУДИТ» КАТ ЧІК ПОВЕРНИ БОРГИ З! С! У!» (правонаступник Адвокатського об`єднання «ЛУКАС ЛІГАЛ») про відвід колегії суддів Агрикової О.В., Козир Т.П., Мальченко А.О. у справі №910/3398/23, колегія суддів відмовляє задоволенні, оскільки наведені заявником доводи у її обґрунтування фактично зводяться до незгоди сторони з процесуальними рішеннями судді.

Керуючись ст. ст. 32, 35, 36, 39, 234 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд -

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «БОРЖНИК «ЛУКАС АУДИТ» КАТ ЧІК ПОВЕРНИ БОРГИ З! С! У!» (правонаступник Адвокатського об`єднання «ЛУКАС ЛІГАЛ») про відвід колегії суддів Агрикової О.В., Козир Т.П., Мальченко А.О. у справі №910/3398/23.

Ухвала набирає законної сили негайно після її оголошення та не підлягає касаційному оскарженню.

Головуючий суддя О.В. Агрикова

Судді Т.П. Козир

А.О. Мальченко