ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЗАКАРПАТСЬКОЇ ОБЛАСТІ
______________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
УХВАЛА

про відкриття провадження у справі

"04" липня 2024 р. м. Ужгород Справа № 907/613/24

Суддя Господарського суду Закарпатської області Лучко Р.М.,

розглянувши матеріали справи

за позовом Фізичної особи підприємця ОСОБА_1 , м. Ужгород

до відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю «Інфініт Перфекшн», м. Ужгород

про стягнення 6 917 933,48 грн

ВСТАНОВИВ:

Фізична особа підприємець ОСОБА_1 звернувся до Господарського суду Закарпатської області з позовною заявою про стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю «Інфініт Перфекшн» 6 917 933,48 грн грошових коштів набутих без достатніх правових підстав.

Автоматизованою системою документообігу суду для розгляду справи №907/613/24 визначено головуючого суддю Лучка Р.М., що підтверджується протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 28 червня 2024 року.

Разом із позовною заявою Фізична особа підприємець ОСОБА_1 подав клопотання про відстрочення сплати судового збору, посилаючись на те, що наразі ухвалами Господарського суду Закарпатської області на все його нерухоме майно, а також на грошові кошти, які знаходяться на будь-яких рахунках у банківських та інших фінансово-кредитних установах накладено арешт.

Окрім того позивач повідомляє суд, що його дохід за березень, квітень, травень 2024 року склав 105 168 грн, що майже дорівнює сумі, яку йому необхідно сплатити у вигляді судового збору.

За таких обставин заявник позбавлений можливості сплатити судовий збір за подання позовної заяви про стягнення грошових коштів, набутих без достатніх правових підстав з Товариства з обмеженою відповідальністю «Інфініт Перфекшн» та просить вирішити питання про відстрочення сплати судового збору в розмірі 103 769,00 грн до ухвалення судового рішення у цій справі.

У підтвердження наведеного у клопотанні обґрунтування відстрочення судового збору заявником долучено копії ухвал Господарського суду Закарпатської області від 03.05.2024 № 907/421/24, від 03.05.2024 №907/406/24, від 03.05.2024 № 907/426/24, від 13.06.2024 № 907/526/24 про вжиття заходів забезпечення позову шляхом накладення арештів на грошові кошти на майно заявника, а також копії податкових декларацій платника єдиного податку ФОП ОСОБА_1 за березень 2024 року, квітень 2024 року, травень 2024 року.

Відповідачем 03.07.2024 подано до канцелярії суду заперечення на клопотання про відстрочення сплати судового збору. У таких запереченнях відповідач стверджує, що позивач не позбавлений можливості сплатити судовий збір за подання позову, оскільки ним сплачено судовий збір за подання заяви про забезпечення позову.

Також відповідач стверджує, що будучи фізичною особою-підприємцем, позивач здійснює активну господарську діяльність та має у своєму розпорядженні грошові кошти у більших сумах, ніж арештованих у рамках справ, існуванням яких він аргументує неможливість сплати судового збору зараз.

Розглянувши клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору суд враховує наступне.

Сплата судового збору за подання заяв, скарг до суду, а також за видачу судами документів є складовою доступу до правосуддя, який є елементом права особи на судовий захист, гарантованого статтею 55 Конституції України, що має беззаперечно виконуватись сторонами в разі необхідності реалізації цього права.

Відповідно до приписів частини 2 статті 123 ГПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» (далі Закон) судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до підпункту 1 пункту 2 статті 4 Закону за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору встановлюється у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Звертаючись з позовом позивач заявив у позові вимогу майнового характеру про стягнення з відповідача безпідставно отриманих коштів в сумі 6 917 933,48 грн.

За таких обставин, належна до сплати сума судового збору складає 103 769,00 грн (6 917 933,48 грн * 1,5/100).

Приписами статті 8 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Отже, особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі.

Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (рішення ЄСПЛ у справах: "Княт проти Польщі" ("Kniat v. Poland") від 26 липня 2005 року; "Єдамскі та Єдамска проти Польщі" ("Jedamski and Jedamska v. Poland") від 26 липня 2005 року).

Відповідна правова позиція викладена у постанові Верховного суду 30 листопада 2022 року в справі №914/4092/21.

Європейський суд з прав людини неодноразово вказував, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах.

У той же час гарантією реалізації права на судовий захист в аспекті доступу до правосуддя є встановлення законом помірного судового збору для осіб, які звертаються до суду.

При вирішенні питання про відстрочення, розстрочення, зменшення або звільнення від сплати судового збору майновий стан сторони (належні стороні майнові права та обов`язки) має визначатися судом у світлі конкретних обставин певної справи, включаючи спроможність заявника сплатити судовий збір та стадію, на якій перебуває розгляд справи на певний момент.

Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати судового збору.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, при визначенні цивільних прав і обов`язків особи чи при розгляді будь-якого кримінального обвинувачення, що пред`являється особі.

У справі Bellet v. France Суд зазначив, що "стаття 6 § 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права".

У своїй практиці Європейський суд неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у 6 § 1 Конвенції, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання. Держави-учасниці користуються у цьому питанні певною свободою розсуду. Однак Суд повинен прийняти в останній інстанції рішення щодо дотримання вимог Конвенції; він повинен переконатись у тому, що право доступу до суду не обмежується таким чином чи такою мірою, що сама суть права буде зведена нанівець. Крім того, подібне обмеження не буде відповідати ст. 6 § 1, якщо воно не переслідує легітимної мети та не існує розумної пропорційності між використаними засобами та поставленою метою (див. Prince Hans-Adam II of Liechtenstein v. Germany).

З поданих позивачем у підтвердження необхідності відстрочення сплати судового збору доказів вбачається, що ухвалою Господарського суду від 13.06.2024 № 907/526/24 вжито заходи забезпечення позову шляхом накладення арештів на грошові кошти які знаходяться на будь-яких рахунках у банківських або інших фінансово-кредитних установах і належать Фізичній особі підприємцю ОСОБА_1 , у межах ціни позову, що складає 1 027 109 грн.

Крім того, з податкових декларацій платника єдиного податку ФОП ОСОБА_1 за березень 2024 року, квітень 2024 року та травень 2024 року слідує, що загальна сума доходу за звітний період складає 105 168,00 грн (23 803,00 грн, 41 394,00 грн, 39 971,00 грн).

З огляду на наведене, враховуючи наведені заявником підстави, а також подані на їх підтвердження докази, зважаючи на те, що обмеження щодо розпорядження грошовими коштами ФОП ОСОБА_1 в сумі 1 027 109 грн відповідно до вжитих Господарським судом Закарпатської області заходів забезпечення позову у справі №907/526/24 (ухвала від 13.06.2024) не може створювати перешкоди для доступу такої особи до правосуддя в межах ініційованих нею проваджень щодо отримання судового захисту порушених, невизнаних чи оспорених прав та інтересів, господарський суд доходить висновку про доцільність задоволення клопотання позивача та надання Фізичній особі підприємцю ОСОБА_1 відстрочки в сплаті судового збору за подання позову в даній справі до ухвалення судом рішення щодо ініційованого ФОП ОСОБА_1 спору.

В даному аспекті критично оцінюються судом аргументи відповідача щодо відсутності підстав надання відстрочки в сплаті судового збору, позаяк ТОВ «Інфініт Перфекшн» документально не підтверджено наявності в позивача грошових коштів, які з урахуванням вжитих у справі №907/526/24 заходів забезпечення позову в розмірі 1 027 109 грн дозволяють підприємцю здійснити сплату судового збору за подання даної позовної заяви в сумі 103 769,00 грн, розмір якого є суттєво більшим, ніж сплачений ФОП ОСОБА_1 судовий збір за подання заяви про забезпечення позову (1514,00 грн).

Крім того, суд зважає, що надання позивачу відстрочення сплати судового збору не порушує принципи рівності сторін, їх змагальності перед законом та судом, позаяк не створює для відповідача жодних правових наслідків на стадії розгляду питання про відкриття провадження у справі, а розподіл судових витрат відповідно до вимог процесуального закону судом здійснюватиметься за результатами розгляду спору між сторонами з урахуванням наданої позивачу відстрочки у сплаті судового збору.

З урахуванням викладеного, суд встановив, що позовна заява відповідає вимогам статей 162-164 Господарського процесуального кодексу України.

Таким чином, розглянувши матеріали позовної заяви, суд визнає подані матеріали достатніми для відкриття провадження у справі. Підстави для її повернення або відмови у відкритті провадження у справі, встановлені Господарським процесуальним кодексом України, відсутні. Відтак, в силу приписів ч.1 ст.176 ГПК України, провадження у даній справі підлягає відкриттю.

При вирішенні питання щодо форми господарського судочинства, у якому повинен здійснюватися розгляд позовних вимог, господарський суд виходить з наступного.

Відповідно до ст. 12 ГПК України, загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Враховуючи приписи ст.ст.12, 247, 249 ГПК України, оцінивши предмет та підстави позову, категорію справи та її складність, значення справи для сторін, обраний позивачем спосіб захисту, можливий обсяг і характер доказів у справі, з метою забезпечення принципів змагальності сторін, диспозитивності та пропорційності у господарському судочинстві, за відсутності встановлених главою 10 розділу ІІІ ГПК України обставин в сукупності, господарський суд вважає, що зазначену справу слід розглядати за правилами загального позовного провадження зі стадії підготовчого засідання (глава 3 ГПК України).

Керуючись ст. ст. 12, 162, 165-167, 176, 232-235 Господарського процесуального кодексу України, суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Клопотання Фізичної особи підприємця ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору задовольнити.

2. Відстрочити Фізичній особи підприємцю ОСОБА_1 сплату судового збору в розмірі 103 769,00 грн за подання позовної заяви до ухвалення судового рішення у справі № 907/613/24.

3. Прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у справі №907/613/24.

4. Здійснювати розгляд справи №907/613/24 за правилами загального позовного провадження.

5. Призначити у справі №907/613/24 підготовче засідання та повідомити учасників процесу, що воно відбудеться 24 липня 2024 р. об 11:00 год. у приміщенні Господарського суду Закарпатської області за адресою: м. Ужгород, вул. Коцюбинського, 2а, зал судових засідань №2.

6. Запропонувати учасникам справи подати/надіслати суду:

Відповідачу:

- відзив на позов, оформлений згідно з вимогами ст. 165 ГПК України, разом із доказами, які підтверджують обставини, на яких він ґрунтуються, якщо такі докази не надані позивачем протягом 15 днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі;

- заперечення на відповідь на відзив (у разі отримання відповіді на відзив), протягом 5 днів з дня її отримання, оформлені згідно з вимогами ст. 167 ГПК України;

- заяви з процесуальних питань (за наявності) не пізніше ніж за три дні до проведення підготовчого засідання.

Позивачу:

- відповідь на відзив (у разі отримання відзиву на позов), протягом 5 днів з дня його отримання, оформлену згідно з вимогами ст. 166 ГПК України;

- заяви з процесуальних питань (за наявності) не пізніше ніж за три дні до проведення підготовчого засідання.

7. Відповідно до вимог ст. 169 ГПК України встановити учасникам справи обов`язок подавати суду заяви, клопотання і заперечення щодо процесуальних питань тільки у письмовій формі з доказами їх надсилання учасникам справи.

8. Звернути увагу учасників справи, що:

- заяви та клопотання, які подаються до суду, повинні відповідати статтям 169-170 Господарського процесуального кодексу України.

- копії відзиву, відповіді на відзив та заперечення на відповідь на відзив та додані до них документи іншому учаснику справи повинні бути надіслані (надані) одночасно з надісланням (наданням) відзиву, відповіді на відзив та заперечень на відповідь на відзив до суду (ч. 5 ст. 165 ГПК України, ч. 3 ст. 166, ч. 3 ст. 167 ГПК України).

- копії доказів (крім речових доказів), що подаються до суду, заздалегідь надсилаються або надаються особою, яка їх подає, іншим учасникам справи. Суд не бере до уваги відповідні докази у разі відсутності підтвердження надсилання (надання) їх копій іншим учасникам справи, крім випадку, якщо такі докази є у відповідного учасника справи або обсяг доказів є надмірним, або вони подані до суду в електронній формі, або є публічно доступними (ч.9 ст.80 ГПК України). Доказами надіслання доказів є опис вкладення у цінний лист з конкретним переліком і фіскальний чек.

- відповідно до ст.135 Господарського процесуального кодексу України, суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі від одного до десяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, зокрема, за ухилення від вчинення дій, покладених судом на учасника судового процесу.

9. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Веб-адреса сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію по справі, що розглядається http://court.gov.ua/fair/sud5008/ або http://www.reyestr.court.gov.ua.

Суддя Р.М. Лучко