ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

"02" липня 2024 р.м. Одеса № 916/2884/24

Господарський суд Одеської області у складі судді Желєзної С.П., розглянувши позовні матеріали (вх. №2944/24 від 27.06.2024),

за позовом: акціонерного товариства «Український будівельно-інвестиційний банк»

до відповідача: ОСОБА_1

про звернення стягнення на предмети іпотеки.

ВСТАНОВИВ:

Акціонерне товариство «Український будівельно-інвестиційний банк» звернулось до господарського суду з позовною заявою до ОСОБА_1 про звернення стягнення на предмети іпотеки згідно з договором іпотеки від 22.06.2021, а саме: нежитлове приміщення, нежитлові приміщення (номер апартаменти з кухнею) №107, загальною площею 1080,5 кв.м., що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 , в рахунок погашення заборгованості ТОВ «Фінансова компанія «Конверсія» за кредитним договором №LV/U/03-2-0046 від 18.06.2021 у розмірі 854 800,00 доларів США.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 164 ГПК України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 123 ГПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Згідно зі ч. ч. 1-2 ст. 163 ГПК України ціна позову визначається: 1) у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, або сумою, оспорюваною за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку; 2) у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; 3) у позовах, які складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог. Якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при розгляді справи.

В свою чергу, у відповідності до ст. ст. 1 3 Закону України „Про судовий збір від 08.07.2011р. № 3674-VI (з наступними змінами та доповненнями) судовим збором є збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, а також за видачу судами документів і включається до складу судових витрат. Платниками судового збору є громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду. Судовий збір справляється зокрема за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Статтею 4 Закону України „Про судовий збір встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. За подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру ставка судового збору складає 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб; за подання позовної заяви майнового характеру ставка судового збору складає - 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Положеннями ст. 7 Закону України Про державний бюджет України на 2024 рік №3460-IX від 09.11.2023 встановлено, що у 2024р. прожитковий мінімум для працездатної особи з 1 січня 2024 року становить 3028,00 грн.

Отже, за пред`явлення даного позову, який містить одну позовну вимогу майнового характеру, позивач, з огляду на ціну позову та офіційний курс гривні до долара, встановленого Національним банком України, на день подачі позову, мав сплатити судовий збір у розмірі 519 467,94 грн. (854 800 доларів США. * 40,5138 = 34 631 196,24 грн.; 34 631 196,24 грн. *1,5% = 519 467,94 грн.)

Відповідно до ч. 3 ст. 4 Закону України „Про судовий збір при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Враховуючи подачу позову в електронній формі через підсистему Електронний суд до даного позову слід застосувати коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору, а, отже сума судового збору, яку позивач має сплатити складає 415 574,35 грн. Проте, позивачем не було надано суду жодного доказу на підтвердження сплати судового збору.

Разом з цим, позивачем було заявлено клопотання про відстрочення сплати судового збору до ухвалення рішення.

В обґрунтування поданої заяви позивачем було наголошено, зокрема, що Банк з 06 жовтня 2023 року перебуває в процедурі ліквідації; Фонд гарантування вкладів фізичних осіб вживає у встановленому законодавством порядку заходів до повернення дебіторської заборгованості банку. Станом на момент подання цієї позовної заяви у кошторисі витрат АТ «Укрбудінвестбанк» недостатньо коштів для сплати відповідного судового збору і тому у позивача існує необхідність відстрочити сплату цього судового збору до ухвалення судового рішення по справі.

Відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України „Про судовий збір враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Згідно з ч. 2 ст. 8 Закону України „Про судовий збір суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Із системного аналізу змісту норм зазначеної статті вбачається, що положення пунктів 1 та 2 ч.1 ст. 8 Закону України "Про судовий збір" не поширюються на юридичних осіб, незалежно від наявності майнового критерію (майнового стану учасника справи - юридичної особи), а положення п.3 ч.1 ст. 8 Закону "Про судовий збір" можуть бути застосовані до юридичної особи за наявності майнового критерію, але тільки у справах, визначених цим пунктом, тобто предметом позову у яких є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю (постанова Великої Палати Верховного Суду від 14.01.2021 у справі №940/2276/18).

Звертаючись з клопотанням про відстрочення сплати судового збору, акціонерним товариством «Український будівельно-інвестиційний банк» не було зазначено конкретних підстав, передбачених ст. 8 Закону України "Про судовий збір", перелік яких є вичерпним при вирішенні питання про відстрочення сплати судового збору та не підлягає довільному тлумаченню. При цьому, перебування Банку в процедурі ліквідації не є безумовною та єдиною підставою для відстрочення сплати судового збору.

Підсумовуючи викладене вище, враховуючи підстави заявленого позивачем позову, приймаючи до уваги відсутність взагалі будь-яких обґрунтованих доводів, які можуть свідчити про наявність передбачених ст. 8 Закону України „Про судовий збір підстав для відстрочення сплати судового збору, господарський суд доходить висновку про необхідність відмови у задоволенні заявленого позивачем клопотання.

Відповідно до ч. ч. 1-3 ст. 174 ГПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Приймаючи до уваги невідповідність позовної заяви акціонерного товариства «Український будівельно-інвестиційний банк» вимогам процесуального законодавства, на підставі ч. 1 ст. 174 ГПК України вказану позовну заяву слід залишити без руху та встановити позивачу 10-денний строк з дня вручення даної ухвали для усунення недоліків позовної заяви.

Господарський суд звертає увагу позивача, що у випадку неусунення названих недоліків у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася з позовною заявою.

Керуючись ст. ст. 164, 172, 174, 234 ГПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

1. Відмовити товариству «Український будівельно-інвестиційний банк» у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору.

2. Позовну заяву акціонерного товариства «Український будівельно-інвестиційний банк» до ОСОБА_1 про звернення стягнення на предмети іпотеки залишити без руху.

3. Встановити позивачу 10-денний строк з дня вручення даної ухвали для усунення недоліків позовної заяви шляхом надання доказів сплати судового збору у розмірі 415 574,35 грн.

Ухвала набрала законної сили 02.07.2024 та не підлягає оскарженню.

Суддя С.П. Желєзна