ПІВНІЧНО-ЗАХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 липня 2024 року Справа № 903/43/24

Північно-західний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючий суддя Гудак А.В., суддя Бучинська Г.Б. , суддя Мельник О.В.

без повідомлення учасників справи

розглянувши апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Вест Петрол Маркет" на рішення Господарського суду Волинської області від 27.03.2024 у справі №903/43/24 (суддя Якушева І.О., м.Луцьк, повний текст складено 01.04.2024)

за позовом: Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровської та Кіровоградської області) (50103, Дніпропетровська обл., м. Кривий Ріг, вул. Героїв АТО, 92)

до: Товариства з обмеженою відповідальністю "Вест Петрол Маркет" (43023, Волинська область, м.Луцьк, вул. Назарія Яремчука, буд.1)

про стягнення 128 218,82 грн

ВСТАНОВИВ:

04 січня 2024 року Державна екологічна інспекція Придніпровського округу (Дніпропетровської та Кіровоградської області) звернулась до Господарського суду Волинської області з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Вест Петрол Маркет" про стягнення 128 218,82 грн збитків.

Рішенням Господарського суду Волинської області від 27.03.2024 у справі №903/43/24 позов задоволено. Стягнено з Товариства з обмеженою відповідальністю "Вест Петрол Маркет" на користь Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровської та Кіровоградської області) завдані державі збитки внаслідок викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря без дозволу у розмірі 128 218 грн. 82 коп. та 2684,00 грн витрат пов`язаних з оплатою судового збору.

Не погоджуючись з ухваленим рішенням, Товариство з обмеженою відповідальністю "Вест Петрол Маркет" звернулося до суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення Господарського суду Волинської області від 27.03.2024 у справі №903/43/24 та прийняти нове, яким у задоволенні позову відмовити повністю.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги відповідач зазначає, що судом не враховано, що діяльність АЗС в період з травня 2020 по квітень 2022 не завдавала збитків навколишньому середовищу - підприємство не належить до підприємств, які утворюють значний обсяг викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря; речовини, викиди яких здійснюються на АЗС не відносяться до переліку небезпечних; експлуатація АЗС здійснювалась з дотриманням законодавства про охорону атмосферного повітря; збори за викиди сплачувались.

Звертає увагу, що на дату спірних правовідносин: 15.05.2020 - 06.04.2022, редакція статті 34 Закону України "Про охорону атмосферного повітря" чітко визначала, що порядок та розміри шкоди визначаються законом, а не будь-яким іншим підзаконним нормативно-правовим актом. Зміни до закону, які визначили, що методика розрахунку збитків затверджується Міністерством, набрали чинності 27.07.2022, тобто після періоду спірних правовідносин.

Зазначає, що суд першої інстанції дійшов хибного висновку щодо правомірності розрахунку збитків Позивачем на підставі Методики, що затверджена наказом Міністерства енергетики та захисту довкілля України № 277, від 28.04.2020 «Про затвердження Методики розрахунку розмірів відшкодування збитків, які заподіяні державі в результаті наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря» (надалі Методика 277), оскільки Наказ Міністерства не є Законом.

Скаржник також відзначив, що розмір збитків розраховується тільки у розмірах встановлених законом, а інспекція розрахувала збитки на підставі підзаконного нормативно-правового акта, при цьому недіючого на момент виникнення порушення.

Ухвалою Північно-західного апеляційного господарського суду від 13.05.2024 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "Вест Петрол Маркет" рішення Господарського суду Волинської області від 27.03.2024 у справі №903/43/24. Розгляд апеляційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "Вест Петрол Маркет" постановлено здійснювати без повідомлення учасників справи.

Згідно з ч.13 ст.8 ГПК України, розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Статтею 270 ГПК України визначено, що у суді апеляційної інстанції справи переглядаються за правилами розгляду справ у порядку спрощеного позовного провадження з урахуванням особливостей, передбачених у цій главі.

Розгляд справ у суді апеляційної інстанції здійснюється у судовому засіданні з повідомленням учасників справи, крім випадків, передбачених частиною десятою цієї статті та частиною другою статті 271 цього Кодексу.

Приписами частини 10 статті 270 ГПК України визначено, що апеляційні скарги на рішення господарського суду у справах з ціною позову менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Відповідно до ч.7 ст.252 ГПК України, клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву, а позивач - разом з позовом або не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву.

В ході апеляційного розгляду даної справи судом апеляційної інстанції, відповідно до п.4 ч.5 ст.13 ГПК України, було створено учасникам справи умови для реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом у межах строку, встановленого ч.1 ст.273 ГПК України.

16 травня 2024 року від Державної екологічної інспекції Придніпровського округу надійшов відзив, в якому просить залишити апеляційну скаргу без задоволення, рішення суду першої інстанції без змін.

Положеннями статті 269 вказаного Кодексу визначено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Дослідивши матеріали справи, перевіривши правильність застосування господарським судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права при ухваленні оскарженого рішення, оцінивши висновки суду першої інстанції на відповідність дійсним обставинам справи, судова колегія дійшла висновку, апеляційну скаргу відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю Вест Петрол Маркет залишити без задоволення, а рішення Господарського суду Волинської області від 27.03.2024 у справі №903/43/24 без змін, виходячи з наступного.

З матеріалів справи вбачається, що з 24.03.2021 по 25.03.2021 посадовими особами Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) на виконання доручення Прем`єр-міністра України від 11.03.2021 №10033/1/1-21 щодо проведення позапланових заходів державного нагляду (контролю) за додержанням вимог, зокрема, природоохоронного законодавства суб`єктами господарювання на об`єктах АЗС, та листа Державної екологічної інспекції України від 11.03.2021 №2361/9/2-3-21, керуючись абзацом 7 частини 1 статті 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», проведено позаплановий захід державного нагляду (контролю) щодо дотримання Товариством з обмеженою відповідальністю «Вест Петрол Маркет» вимог природоохоронного законодавства на об`єктах АЗС, які знаходяться у Кіровоградській області (т.1 а.с. 8-10).

25 березня 2021 року за результатом проведеного позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, Державною екологічною інспекцією складено акт №3.5- 25 (т.1 а.с. 11-21).

Згідно акту від 25.03.2021 №3.5-25 на АЗС (АЗК), яка розташована за адресою: м. Кропивницький, вул. Садова, 43, виявлено стаціонарні джерела викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря, на які відсутній дозвіл на викиди, а саме: резервуар для зберігання бензину MUSTANG 95; резервуар для зберігання бензину А-95; резервуар для зберігання бензину MUSTANG 92, резервуар для зберігання ДП MUSTANG. Також на АЗС (АЗК), яка розташована за адресою: м. Кропивницький, вул. Габдрахманова. 46, виявлено: резервуар для зберігання бензину Мustang 95, резервуар для зберігання бензину А-95, резервуар для зберігання бензину MUSTANG 95, резервуар для зберігання ДП MUSTANG, резервуар для зберігання СВГ, пістолети заправочні на MUSTANG 95. А-95, MUSTANG, ДП MUSTANG, СВГ.

З метою усунення порушень природоохоронного законодавства, виявлених під час перевірки дотримання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього середовища проведеної з 24.03.2021 по 25.03.2021 видано припис від 25.03.2021 №25. Зі змісту припису вбачається, що інспекторами Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровської та Кіровоградської області) Кузло В.В. та Галь С.М. приписано: на АЗС (АЗК) за адресами м. Кропивницький, вул. Садова, 43 та вул. Габдрахманова, 46 отримати дозвіл на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами; на АЗС (АЗК) ТОВ «Вест Петрол Маркет» провести роботу, щодо взяття на державний облік об`єктів другої групи, які справляють або можуть справити шкідливий вплив на здоров`я людей і стан атмосферного повітря; відповідно до наявних дозволів на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами провести вимірювання на межі санітарно-захисної зони; достовірно та в повному обсязі провести інвентаризацію відходів та встановити Пзув (показник загального утворення відходів). Подати декларацію про відходи за 2020 рік. Термін виконання припису 25.06.2021. Суб`єкту господарювання, який отримав припис, необхідно направити інформацію про виконання приписів не пізніше 3 днів після закінчення встановленого терміну виконання пункту приписів (т.1 а.с.22).

Поруч з цим, за викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря без дозволу, на інженера з охорони праці ТОВ «Вест Петрол Маркет» Крамара О.М. складено протокол про адміністративне правопорушення від 25.03.2021 за №211086 (т.1 а.с.23). Постановою про накладення адміністративного стягнення від 25.03.2021 №211086 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення інженера з охорони праці ТОВ «Вест Петрол Маркет» Крамара О.М., передбаченого ч. 1 ст. 78 КУпАП, та накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 136,00 грн (т.1 а.с.24). З матеріалів справи вбачається, що 02.04.2021 згідно квитанції №3363-1401-4574-3807, Крамаром О.М. штраф сплачено у повному обсязі (т.1 а.с. 25).

Товариством з обмеженою відповідальністю «Український лабораторний центр досліджень» у січні 2022 року проведено інвентаризацію джерел викидів забруднюючих речовин на АЗК №25-06 «Кіровоград Габдрахманова» Товариства з обмеженою відповідальністю «Вест Петрол Маркет», звіт з інвентаризації викидів затверджено директором ТОВ «Вест Петрол Маркет» Олексюком В.В. 28.01.2022 (т.1 а.с. 27-32).

07 квітня 2022 року Кіровоградською обласною військовою адміністрацією видано Товариству з обмеженою відповідальністю «Вест Петрол Маркет» дозвіл на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами №UA, строк дії дозволу 10 років, з 07.04.2022 по 07.04.2032. Дозвіл підписаний уповноваженою особою Кіровоградської обласної військової адміністрації, заступником начальника обласної військової адміністрації Шереметом Сергієм (т.1 а.с. 33-38).

Судом апеляційної інстанції встановлено, що Товариством з обмеженою відповідальністю «Дукат» (Орендодавець згідно договору оренди №26 від 17.12.2018, який передав в оренду ТОВ «Вест Петрол Маркет» майно, в тому числі АЗС, що знаходиться за адресою: м. Кропивницький, вул Габдрахманова, 46) було отримано дозвіл на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря №-574 від 25.04.2014 терміном дії до 25.04.2019. За період з 26.04.2019 до 06.04.2022 матеріали справи не містять доказів отримання дозволу

Відповідач отримав дозвіл лише 07.04.2022, тобто, через три роки після закінчення строку дії дозволу, виданого ТОВ «Дукат», таким чином відповідач здійснював викиди в атмосферне повітря без відповідного дозволу. Тобто, ТОВ «Вест Петрол Маркет», в порушення вимог статей 10, 11 Закону України "Про атмосферне повітря" в період з 26.04.2019 по 06.04.2022, здійснював викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами за відсутності відповідних дозволів.

Отже, відповідачем допускалась експлуатація обладнання, що має викиди від стаціонарних джерел підприємства, за відсутності відповідного дозволу на викиди, у зв`язку з чим був застосований розрахунковий метод. Факт порушення суб`єктом господарювання природоохоронного законодавства зафіксовано актом перевірки №3.3-25 від 25.03.2021 (т.1 а.с.11-21).

Державною екологічною інспекцією зазначено період з 15.05.2020 (тобто з моменту набрання чинності Методикою розрахунку розмірів відшкодування збитків, які заподіяні державі в результаті наднормованих викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря №277) по 06.04.2022 (до моменту отримання відповідачем дозволу 07.04.2022).

З матеріалів справи також вбачається, що Державна екологічна інспекція Придніпровського округу (Дніпропетровської та Кіровоградської області) листом від 29.03.2023 звернулась до ТОВ «Вест Петрол Маркет» з проханням надати інформацію про часи роботи стаціонарних джерел викидів на АЗС за адресою: вул. Габрахманова, 46 м. Кропивницький, що працювали без дозволу на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря в період з 15.05.2020 по момент усунення, а саме: отримання дозволу на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерела, термін дії дозволу з 07.04.2022, та надати копію звіту проведеної інвентаризації викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря від стаціонарних джерел, в частині характеристики джерел викидів (т.1 а.с.39-40).

Відповідач відповіді на вищезазначений лист не надіслав.

Державна екологічна інспекція Придніпровського округу (Дніпропетровської та Кіровоградської області) 03.07.2023 надіслала відповідачу претензію про відшкодування збитків, які заподіяні державі в результаті порушення природоохоронного законодавства України внаслідок наднормованих викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря ТОВ «Вест Петрол Маркет». На підставі п. 3.11. Методики розрахунку розмірів відшкодування збитків, які заподіяні державі в результаті наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря, затвердженої наказом Міністерства енергетики та захисту довкілля України від 28.04.2020 № 277, фактичний час роботи джерел викидів визначено позивачем 24 годинним на добу (692 дні х 24 = 16608 год). За формулою 16 Методики позивач обчислив збитки, завдані державі, внаслідок викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря без дозволу. За розрахунком позивача завдані державі збитки становлять 128 218,82 грн (т.1 а.с.41-43).

Вказану претензію отримано відповідачем 10.07.2023 року, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення за №402 (т.1 а.с.44).

Матеріали справи не містять доказів, що завдані державі збитки внаслідок викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря без дозволу, відповідачем в розмірі 128 218, 82 грн відшкодовано.

Державна екологічна інспекція Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) звернулась до Господарського суду Волинської області з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю Вест Петрол Маркет про стягнення 128 218,82 грн збитків.

Колегія суддів зазначає, що відповідно до ч. 2 ст. 11 ЦК України однією з підстав виникнення цивільних прав та обов`язків, а також цивільно-правової відповідальності, як обов`язку відшкодувати шкоду, є заподіяння майнової шкоди.

Згідно ст. 2 Закону України "Про охорону атмосферного повітря" (тут і далі - в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) відносини в галузі охорони атмосферного повітря регулюються цим Законом, Законом України "Про охорону навколишнього природного середовища" та іншими нормативно-правовими актами.

Відповідно до ч.1 ст. 10 Закону України "Про охорону атмосферного повітря" підприємства, установи, організації та громадяни - суб`єкти підприємницької діяльності, що здійснюють викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря та діяльність яких пов`язана з впливом фізичних та біологічних факторів на його стан, зобов`язані, зокрема, здійснювати організаційно-господарські, технічні та інші заходи щодо забезпечення виконання вимог, передбачених стандартами та нормативами екологічної безпеки у галузі охорони атмосферного повітря, дозволами на викиди забруднюючих речовин тощо; вживати заходів щодо зменшення обсягів викидів забруднюючих речовин і зменшення впливу фізичних факторів; здійснювати контроль за обсягом і складом забруднюючих речовин, що викидаються в атмосферне повітря, і рівнями фізичного впливу та вести їх постійний облік.

Згідно із ч. 1 ст. 11 Закону України "Про охорону атмосферного повітря" для забезпечення екологічної безпеки, створення сприятливого середовища життєдіяльності, запобігання шкідливому впливу атмосферного повітря на здоров`я людей та навколишнє природне середовище здійснюється регулювання викидів найбільш поширених і небезпечних забруднюючих речовин, перелік яких встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Частинами 5 ст. 11 Закону України "Про охорону атмосферного повітря" встановлено, що викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами можуть здійснюватися після отримання дозволу, виданого суб`єкту господарювання, об`єкт якого належить до другої або третьої групи, обласними, Київською, Севастопольською міськими державними адміністраціями, органом виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань охорони навколишнього природного середовища за погодженням з центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері санітарного та епідемічного благополуччя населення.

До першої групи належать об`єкти, які взяті на державний облік і мають виробництва або технологічне устаткування, на яких повинні впроваджуватися екологічно безпечні технології та методи керування. До другої групи належать об`єкти, які взяті на державний облік і не мають виробництв або технологічного устаткування, на яких повинні впроваджуватися екологічно безпечні технології та методи керування. До третьої групи належать об`єкти, які не належать до першої і другої груп.

Викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами можуть здійснюватися на підставі дозволу, виданого суб`єкту господарювання, об`єкт якого належить до першої групи, суб`єкту господарювання, об`єкт якого знаходиться на території зони відчуження, зони безумовного (обов`язкового) відселення території, що зазнала радіоактивного забруднення внаслідок Чорнобильської катастрофи, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони навколишнього природного середовища, за погодженням з центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері санітарного та епідемічного благополуччя населення (ч. 6 ст. 11 Закону України "Про охорону атмосферного повітря").

За приписами абз. 5-6, 13 ст. 1 Закону України "Про охорону атмосферного повітря" викидом є надходження в атмосферне повітря забруднюючих речовин або суміші таких речовин; забруднююча речовина - речовина хімічного або біологічного походження, що присутня або надходить в атмосферне повітря і може прямо або опосередковано справляти негативний вплив на здоров`я людини та стан навколишнього природного середовища; джерело викиду - об`єкт (підприємство, цех, агрегат, установка, транспортний засіб тощо), з якого надходить в атмосферне повітря забруднююча речовина або суміш таких речовин.

Системне тлумачення ч.1 ст.10, ч.5-6 ст. 11 Закону України "Про охорону атмосферного повітря" свідчить, що суб`єкти господарювання (незалежно від їх групи) можуть здійснюватися викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами лише за наявності в них дозволу, виданого спеціально уповноваженим органом виконавчої влади.

Тобто законодавцем встановлено обов`язок суб`єктів господарювання (незалежно від їх групи) отримувати дозвіл на викид забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами.

Відповідно до п. п. 2, 3 Порядку проведення та оплати робіт, пов`язаних з видачею дозволів на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами, обліку підприємств, установ, організацій та громадян - підприємців, які отримали такі дозволи, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №302 від 13.03.2002 (далі по тексту -Порядок), передбачено, що дозвіл на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами - це офіційний документ, який дає право підприємствам, установам, організаціям та громадянам-підприємцям (далі - суб`єкт господарювання) експлуатувати об`єкти, з яких надходять в атмосферне повітря забруднюючі речовини або їх суміші, за умови дотримання встановлених відповідних нормативів граничнодопустимих викидів та вимог до технологічних процесів у частині обмеження викидів забруднюючих речовин протягом визначеного в дозволі терміну. Дозвіл видається суб`єкту господарювання за формою, встановленою Міндовкіллям.

Відповідно до пункту 4 зазначеного Порядку для отримання дозволу суб`єкт господарювання: оформляє заяву; готує документи, в яких обґрунтовуються обсяги викидів забруднюючих речовин; проводить інвентаризацію стаціонарних джерел викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря, видів та обсягів викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами, пилогазоочисного обладнання; проводить оцінку впливу викидів забруднюючих речовин на стан атмосферного повітря на межі санітарно-захисної зони; розробляє плани заходів щодо: досягнення встановлених нормативів граничнодопустимих викидів для найбільш поширених і небезпечних забруднюючих речовин; охорони атмосферного повітря на випадок виникнення надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру; ліквідації причин і наслідків забруднення атмосферного повітря; остаточного припинення діяльності, пов`язаної з викидами забруднюючих речовин в атмосферне повітря, та приведення місця діяльності у задовільний стан; запобігання перевищенню встановлених нормативів граничнодопустимих викидів у процесі виробництва; здійснення контролю за дотриманням встановлених нормативів граничнодопустимих викидів забруднюючих речовин та умов дозволу на викиди; обґрунтовує розміри нормативних санітарно-захисних зон, проводить оцінку витрат, пов`язаних з реалізацією заходів щодо їх створення; проводить оцінку та аналіз витрат, пов`язаних з реалізацією запланованих заходів щодо запобігання забрудненню атмосферного повітря; готує інформацію про отримання дозволу для ознайомлення з нею громадськості відповідно до законодавства.

Дозвіл на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами входить до Переліку документів дозвільного характеру у сфері господарської діяльності (п. 30 додатку №1 Закону України «Про перелік документів дозвільного характеру у сфері господарської діяльності додаток») (в редакції від 19.01.2020).

З наведених норм права вбачається, що викид забруднюючих речовин в атмосферне повітря юридичними особами при здійсненні їх діяльності врегульовано спеціальним законодавством, яке вимагає наявність відповідного дозволу на такі викиди.

Відповідальність за порушення законодавства в галузі охорони атмосферного повітря передбачена статтею 33 Закону України "Про охорону атмосферного повітря". Зокрема, відповідальність згідно із законом несуть особи, винні у викидах забруднюючих речовин в атмосферне повітря без дозволу спеціально уповноважених на те органів виконавчої влади відповідно до закону.

Згідно ч.1 ст.68 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" (тут і далі - в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність.

Пунктом "є" ч.2 ст.68 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища"визначено, що відповідальність за порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища несуть особи, винні у допущенні наднормативних, аварійних і залпових викидів і скидів забруднюючих речовин та інших шкідливих впливів на навколишнє природне середовище.

Згідно ч. 1 ст. 33 Закону України "Про охорону атмосферного повітря" особи, винні у перевищенні нормативів допустимих викидів забруднюючих речовин стаціонарних джерел в атмосферне повітря та нормативів гранично допустимого впливу фізичних та біологічних факторів стаціонарних джерел; викидах забруднюючих речовин в атмосферне повітря без дозволу спеціально уповноважених на те органів виконавчої влади відповідно до закону несуть відповідальність згідно із законом.

Враховуючи наведене, відсутність у суб`єктів господарювання дозволу на викиди стаціонарними джерелами викидів (як організованими так і неорганізованими) забруднюючих речовин в атмосферне повітря свідчить про порушення нормативно визначених умов викидів таких речовин в атмосферу, зокрема абз. 2 ч. 1 ст. 10, ч. ч. 5-6 ст.11 Закону України "Про охорону атмосферного повітря" та є протиправною формою поведінки в результаті якої завдано шкоду навколишньому природному середовищу, одним із природних ресурсів якого є атмосферне повітря.

З матеріалів справи вбачається, що в ході позапланової перевірки встановлено такі джерела викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря від стаціонарних джерел викиду: резервуар для зберігання бензину Мustang 95, резервуар для зберігання бензину А-95, резервуар для зберігання бензину MUSTANG 95, резервуар для зберігання ДП MUSTANG, резервуар для зберігання СВГ, пістолети заправочні на MUSTANG 95. А-95, MUSTANG, ДП MUSTANG, СВГ, які зазначені в акті від 25.03.2021 №3.3-25 складеному за результатами проведеного позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів (т. 1 а.с.11-14).

Матеріалами справи підтверджується, що Державною екологічною інспекцією Придніпровського округу на ім`я директора ТОВ «Вест Петрол Маркет» Олексюк В.В. було видано припис від 25.03.2021 №25 про усунення порушень природоохоронного законодавства з вимогою забезпечити отримання дозволу на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами; провести роботу, щодо взяття на державний облік об`єктів другої групи, які справляють або можуть справити шкідливий вплив на здоров`я людей і стан атмосферного повітря; провести вимірювання на межі санітарно-захисної зони; провести інвентаризацію відходів та встановити Пзув (показник загального утворення відходів). Подати декларацію про відходи за 2020 рік.

На виконання припису від 25.03.2021 №25, Товариством з обмеженою відповідальністю «Український лабораторний центр досліджень» проведено інвентаризацію джерел викидів забруднюючих речовин на АЗК №25-06 «Кіровоград Габдрахманова» Товариства з обмеженою відповідальністю «Вест Петрол Маркет», отримано дозвіл на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами №UA, строк дії дозволу 10 років, з 07.04.2022 по 07.04.2032.

Державною екологічною інспекцією Придніпровського округу на підставі вищезазначених документів наданих ТОВ «Вест Петрол Маркет» здійснено розрахунок заподіяних державі збитків внаслідок викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря без відповідного дозволу на суму 128 218, 82 грн за період з 15.05.2020 по 06.04.2022.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідач здійснював викиди без дозволу з 26.05.2019 по 06.04.2022, Державною екологічною інспекцією Придніпровського округу розрахувала розмір шкоди з моменту набрання чинності "Методики розрахунку розмірів відшкодування збитків, які заподіяні державі в результаті наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря", затвердженої наказом Міністерства енергетики та захисту довкілля України від 28.04.2020 № 277, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 07.05.2020 за №414/34697, яка вступила в дію з 15.05.2020.

Відповідно до п.8 ч.2 ст. 16 Цивільного кодексу України, одним зі способів захисту цивільних прав та інтересів є відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди.

Загальні підстави відповідальності за завдану майнову шкоду передбачені ст.1166 Цивільного кодексу України, згідно з ч. 1, 2 якої, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала; особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства, за своєю правовою природою є відшкодуванням позадоговірної шкоди, тобто деліктною відповідальністю.

Для застосування такої міри відповідальності, як відшкодування шкоди, потрібна наявність повного складу цивільного правопорушення, як-то: протиправна поведінка (або порушення зобов`язання); шкідливий результат такої поведінки (шкода); причинний зв`язок між протиправною поведінкою та збитками; вина правопорушника. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає.

Вирішуючи спір про відшкодування шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу, господарському суду слід виходити з презумпції вини правопорушника (ст.1166 Цивільного кодексу України).

Крім застосування принципу вини, при вирішенні спорів про відшкодування шкоди необхідно виходити з того, що шкода підлягає відшкодуванню за умови безпосереднього причинного зв`язку між неправомірними діями особи, яка завдала шкоду, і самою шкодою. Встановлення причинного зв`язку між протиправною поведінкою заподіювача та шкодою потерпілої сторони є важливим елементом доказування наявності шкоди.

При цьому, доведенню підлягає те, що протиправна дія чи бездіяльність заподіювача є причиною, а шкода, яка завдана особі, - наслідком такої протиправної поведінки. А відтак, доводячи склад цивільного правопорушення у діях відповідача, відповідач мав довести, що його поведінка була неправомірною та протиправною. Протиправною поведінкою є різновид правової поведінки, що характеризується як соціальне відхилення від норми, зловживання правом та правопорушенням. Протиправною поведінка вважається тоді, коли суб`єкт права свідомо порушує норму права.

При цьому, у деліктних правовідносинах саме на позивача покладається обов`язок довести наявність шкоди та її розміру, протиправність (незаконність) поведінки заподіювача шкоди та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою. У свою чергу, відповідач повинен довести, що в його діях (діях його працівників) відсутня вина у заподіянні шкоди.

Статтею 2 Закону України «Про охорону атмосферного повітря» (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) відносини в галузі охорони атмосферного повітря регулюються цим Законом, Законом України "Про охорону навколишнього природного середовища" та іншими нормативно-правовими актами.

Порядок визначення розмірів відшкодування збитків, заподіяних державі в результаті наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами суб`єктів господарювання на період нарахування збитків, визначений Методикою розрахунку розмірів відшкодування збитків, які заподіяні державі в результаті наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря, затвердженою наказом Міністерства енергетики та захисту довкілля України від 28.04.2020 №277, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 07.05.2020 за №414/34697.

Згідно п. 1.1. Методика розрахунку розмірів відшкодування збитків, які заподіяні державі в результаті наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря (далі - Методика) розроблена відповідно до законів України «Про охорону навколишнього природного середовища», «Про охорону атмосферного повітря», «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», Положення про Державну екологічну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19 квітня 2017 року №275.

Відповідно до п. 1.2. Методика встановлює порядок визначення розмірів відшкодування збитків, заподіяних державі в результаті наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами, здійснених юридичними особами незалежно від форми власності та господарювання, фізичними особами-підприємцями, а також юридичними особами - нерезидентами.

Методика застосовується державними інспекторами України з охорони навколишнього природного середовища та державними інспекторами з охорони навколишнього природного середовища відповідних територій при розрахунку розмірів відшкодування збитків, які заподіяні державі в результаті наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря, що виявлені за результатами державного нагляду (контролю) за додержанням суб`єктами господарювання вимог законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в частині охорони атмосферного повітря (п. 1.4. Методики).

Факт наднормативного викиду забруднюючих речовин в атмосферне повітря встановлюється державними інспекторами за результатами інструментально-лабораторних методів контролю, документальної перевірки суб`єкта господарювання та/або розрахунковими методами (п. 2.2. Методики).

Зокрема, розрахункові методи визначення наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря та об`ємної витрати газопилового потоку застосовуються у випадках викиду забруднюючих речовин від джерел викидів, які здійснюються стаціонарними джерелами суб`єкта господарювання без дозволу (п.п. 2.8.1. Методики).

Згідно п. 3.7. Методики розрахунок маси наднормативного викиду забруднюючої речовини в атмосферне повітря від джерела викиду, який здійснюється без дозволу на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами, здійснюється за: характеристиками джерела викиду (джерела утворення), зафіксованими у відповідній документації суб`єкта господарювання (Звіт по інвентаризації викидів забруднюючих речовин, технологічні регламенти виробництва); результатами інструментально-лабораторних вимірювань, затвердженими методиками для розрахунків маси викидів забруднюючих речовин за час роботи джерела без дозволу на викиди.

Аналіз наведених положень Методики дозволяє дійти висновку, що розрахунок маси наднормативного викиду забруднюючої речовини в атмосферне повітря заподіяного без відповідного дозволу може проводитися як за результатами інструментально-лабораторних досліджень, так і за характеристиками джерела викиду, зафіксованими у відповідній документації суб`єкта господарювання.

З матеріалів справи вбачається, що позивачем за період з 15.05.2020 (тобто, з моменту набрання чинності Методикою) по 06.04.2022 відповідно до Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»,Закону України «Про охорону атмосферного повітря», Методики розрахунку розмірів відшкодування збитків, які заподіяні державі в результаті наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря, затвердженої наказом Міністерства енергетики та захисту довкілля України №277 від 28.04.2020 та зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 07 травня 2020 за N414/34697 обчислено розмір відшкодування збитків, які заподіяні державі в результаті наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря від стаціонарних джерел викидів у розмірі 128 218,82 грн за параметрами джерел викидів, зафіксованих у документації відповідача (т.1 а.с.112-113).

Факт здійснення викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря від джерел, які знаходяться на АЗС (АЗК) за адресою: м. Кропивницький, вул. Габдрахманова,46, без дозволу підтверджується наявним в матеріалах справи актом №3.3.-25 від 25.03.2021, складеним за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, який був підписаний відповідачем без заперечень; приписом від 25.03.2021 №25; постановою від 25.03.2021 №211086 про накладення адміністративного стягнення, посадову особу підприємства - інженера з охорони праці Крамара О.М. визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.78 КУпАП та накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу. Постанову у встановленому порядку не оскаржено, а штраф сплачено у повному обсязі (т.1 а.с.11-25).

За приписами ст. 10 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» суб`єкт господарювання під час перевірки має право надавати органу державного нагляду (контролю) в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта.

Тобто, відповідач мав можливість надати заперечення щодо виявленого факту здійснення викидів без дозволу, однак під час перевірки таких заперечень не було.

Таким чином, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що збитки, заподіяні порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища у розмірі 128218,82 грн зокрема за здійснення викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітряпідлягають стягненню з відповідача у повному обсязі.

Скаржник в апеляційній скарзі звертає увагу на те, що ТзОВ «Вест Петрол Маркет» вчиняло необхідні заходи для отримання дозволу на викиди з 02.11.2018, проте затримка в оформленні нового дозволу виникла не з його вини (т. 1 а.с. 97-257).

Судова колегія дослідивши матеріали справи зазначає, що строк дії дозволу, який виданий Товариству з обмеженою відповідальністю «Дукат», закінчився 25.04.2019 (т.1 а.с.71).

Як встановлено, відповідач отримав дозвіл лише 07.04.2022, тобто, через три роки після закінчення строку дії дозволу, виданого ТОВ «Дукат».

Відповідно до ч. 4 ст. 4-1 Закону України «Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності» у разі надання на підставі договору оренди чи інших договорів у тимчасове користування приміщень та обладнання за умови збереження виду діяльності і стану цих приміщень та обладнання від орендаря або іншого користувача не вимагається отримання документа дозвільного характеру на їх використання (експлуатацію), крім потенційно небезпечних об`єктів та в разі експлуатації машин, механізмів, устаткування (далі - устаткування) підвищеної небезпеки, якщо інше не встановлено законом.

Відповідальність за використання (експлуатацію) приміщень та обладнання покладається на особу, визначену відповідним договором.

Із змісту ч. 4 ст. 4-1 Закону України «Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності» випливає, що у разі надання в оренду джерел викидів, які є потенційно небезпечними, орендар зобов`язаний отримати новий дозвіл.

Тобто, згідно договору оренди №26 укладеного17.12.2018 між ТОВ «Дукат» (орендодавець, власник АЗС) та ТОВ «Вест Петрол Маркет» (орендар), саме відповідач - ТОВ «Вест Петрол Маркет» зобов`язаний отримати новий дозвіл.

Згідно копії листа Державної служби України з надзвичайних ситуацій №3814/23 від 26.10.2023 АЗК №25-06 «Габрахманова» ТОВ «Вест Петрол Маркет» в м. Кропивницький віднесено до об`єкта підвищеної небезпеки 3 класу та включено його до Державного електронного реєстру об`єктів підвищеної небезпеки за №03-2310-33.

Згідно п.8.16 постанови Верховного Суду від 22.11.2022 у справі №906/840/21, подальше отримання відповідного дозволу не виключає обов`язку правопорушника відшкодувати шкоду в повному обсязі. Тобто, відповідач повинен був усвідомлювати наслідки невчасного звернення за відповідним дозволом та повинен був завчасно вчинити дії з метою отримання відповідного дозволу з метою уникнення негативних наслідків.

Судова колегія звертає увагу, що при вирішенні спорів, пов`язаних із застосуванням законодавства про охорону навколишнього природного середовища вирішуючи спір про відшкодування шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу, господарському суду слід виходити з презумпції вини правопорушника. Отже, позивач не повинен доводити наявність вини відповідача у заподіянні шкоди навколишньому природному середовищу, навпаки. Відповідач повинен довести, що у діях його працівників відсутня вина у заподіянні шкоди.

Суд дійшов висновку, що матеріалами справи доведено, що у діях відповідача вбачається наявність всіх елементів складу правопорушення, необхідних для застосування такої міри відповідальності як відшкодування шкоди:

1) протиправність поведінки відповідача, яка полягає у порушенні правових норм природоохоронного законодавства, насамперед ст.10 Закону України "Про охорону атмосферного повітря";

2) наслідком діяльності відповідача з допущенням викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря без відповідного дозволу, закон визначає спричиненням шкоди;

3) причинний зв`язок між протиправною поведінкою і шкодою полягає в тому, що протиправна поведінка завжди передує в часі шкідливому результату, що настав, а шкідливий результат є наслідком саме цієї протиправної поведінки. Відповідач в процесі своєї діяльності з 26.04.2019 по 06.04.2022 не отримав дозвіл на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря, спричинивши шкоду навколишньому середовищу, державі (причинно-наслідковий зв`язок);

4) вина відповідача полягає у неотриманні з 26.04.2019 дозволу на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря, тобто після завершення дії попереднього дозволу (розрахунок здійснено за період з 15.05.2020 до 06.04.2022).

Судова колегія не бере до уваги твердження скаржника про те, що Методика розрахунку розмірів відшкодування збитків, які заподіяні державі в результаті наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря, затвердженої наказом Міністерства енергетики та захисту довкілля України від 28.04.2020 №277 не повинна застосовуватись з огляду на наступне.

В широкому розумінні термін "закон", як і термін "законодавство", включає в себе закони, інші акти Верховної Ради України, акти Президента України, Кабінету Міністрів України, а в деяких випадках також і нормативно-правові акти центральних органів виконавчої влади (рішення Конституційного Суду України від 30.05.2001 № 7-рп/2001).

Статтею 34 Закону України "Про охорону атмосферного повітря" (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) визначено, що шкода завдана порушенням законодавства про охорону атмосферного повітря, підлягає відшкодуванню у порядку та розмірах, встановлених законом.

Так відповідно до приписів Статтею 2 Закону України «Про охорону атмосферного повітря» (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) відносини в галузі охорони атмосферного повітря регулюються цим Законом, Законом України "Про охорону навколишнього природного середовища" та іншими нормативно-правовими актами.

Методика розрахунку розмірів відшкодування збитків, які заподіяні державі в результаті наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря, затвердженої наказом Міністерства енергетики та захисту довкілля України від 28.04.2020 №277, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 07.05.2020 за №414/34697, введений в дію 15.05.2020, є таким нормативно-правовим актом, який згідно п. 1.1. Методики №277 розроблений відповідно до законів України «Про охорону навколишнього природного середовища», «Про охорону атмосферного повітря», «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», Положення про Державну екологічну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19 квітня 2017 року № 275.

Відповідно до п.п. 2.1.2. п. 2.1. розділу 2. Методики наднормативними викидами забруднюючих речовин в атмосферне повітря вважаються викиди забруднюючих речовин, на які відсутній дозвіл, уключаючи окремі забруднюючі речовини, викиди яких підлягають регулюванню відповідно до законодавства.

В акті №3.3-25 від 25.03.2021 складеному за результатом проведеного позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, міститься опис порушень відповідачем вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, акт складений посадовими особами Державної екологічної інспекції у Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) - державними інспекторами з охорони навколишнього природного середовища, вручений та підписаний інженером з охорони праці Крамар О.М. без зауважень.

Факт наднормативного викиду забруднюючих речовин в атмосферне повітря встановлюється державними інспекторами за результатами інструментально-лабораторних методів контролю, документальної перевірки суб`єкта господарювання та/або розрахунковими методами (п.2.2. Методики).

За результатами документальної перевірки суб`єкта господарювання - ТОВ «Вест Петрол Маркет» встановлено факт наднормативного викиду (викиду без дозволу).

Згідно з п.3.7. Методики розрахунок маси наднормативного викиду забруднюючої речовини в атмосферне повітря від джерела викиду, який здійснюється без дозволу на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами, здійснюється за характеристиками джерела викиду (джерела утворення), зафіксованими у відповідній документації суб`єкта господарювання (Звіт по інвентаризації викидів забруднюючих речовин, технологічні регламенти виробництва).

У таблиці 2.2. Звіту по інвентаризації викидів забруднюючих речовин на АЗК №25-0 «Кіровоград Габдрахманова» ТОВ «Вест Петрол Маркет» наведені характеристики джерел викидів, які працювали без відповідного дозволу на викиди та були використані та застосовані позивачем для здійснення розрахунків розміру відшкодування збитків, заподіяних державі у зв`язку з наднормативним викидом забруднюючих речовин в атмосферне повітря від стаціонарних джерел викидів ТОВ «Вест Петрол Маркет».

З матеріалів справи вбачається, що звіт з інвентаризації джерел викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря для відповідача є джерелом отримання необхідної інформації для розрахунку маси наднормативного викиду, здійсненого без відповідного дозволу, та розміру завданих таким викидом збитків згідно з пунктами 3.7, 3.11, 4.1 Методики.

Судова колегія звертає увагу, що відповідач не оскаржував дій позивача, пов`язаних з виявленням факту викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря без спеціального дозволу. Тобто, факт здійснення господарської діяльності, пов`язаної з викидами забруднюючих речовин стаціонарними джерелами в атмосферне повітря без отримання відповідного дозволу на час перевірки, відповідач не спростував.

З урахуванням наведеного, судова колегія вважає, що підстави апеляційного оскарження викладені в апеляційній скарзі не знайшли свого підтвердження під час перегляду справи, що є підставою для відмови у її задоволенні.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 10.02.2010 у справі "Серявін та інші проти України" зауважив, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.

У справі "Трофимчук проти України" (№4241/03, §54, ЄСПЛ, 28 жовтня 2010 року) Європейський суд з прав людини також зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довід.

Згідно пункту 1 частини першої статті 275 ГПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.

Відповідно до ст. 276 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Враховуючи вищезазначене, колегія суддів дійшла висновку, що рішення Господарського суду Волинської області від 27.03.2024 у справі №903/43/24 відповідає чинному законодавству та матеріалам справи, підстав для його скасування з мотивів, викладених в апеляційній скарзі, не вбачається.

З урахуванням відмови в задоволенні апеляційної скарги, судові витрати за розгляд справи в суді апеляційної інстанції покладається на апелянта в порядку ст. 129 ГПК України.

Керуючись статтями 129, 269, 270, 273, 275, 276, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю Вест Петрол Маркет залишити без задоволення, а рішення Господарського суду Волинської області від 27.03.2024 у справі №903/43/24 без змін.

2. Справу №903/43/24 повернути Господарському суду Волинської області.

3. Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена протягом двадцяти днів з моменту складення повного тексту в порядку, передбаченому главою 2 розділу Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст постанови складений "04" липня 2024 р.

Головуючий суддя Гудак А.В.

Суддя Бучинська Г.Б.

Суддя Мельник О.В.