ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про відкладення розгляду питання

про прийняття заяви конкурсного кредитора

через недоліки заяви у справі про банкрутство

08.07.2024м. ДніпроСправа № 904/1519/24

за заявою Комунальне підприємство "Харківводоканал" (61052, місто Харків, вулиця Конторська, 90, )

до боржника Товариства з додатковою відповідальністю "Салтівський хлібзавод" (49000, місто Дніпро, вулиця Грушевського Михайла, 59 А, )

про визнання грошових вимог у сумі 54 012,27 грн

Суддя Первушин Ю.Ю.

Без участі (виклику) учасників справи.

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Торговий будинок "Новаагро" () звернулось до суду із заявою про відкриття провадження у справі про банкрутство Товариства з додатковою відповідальністю "Салтівський хлібзавод" (49000, місто Дніпро, вулиця Грушевського Михайла, 59 А, ).

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 05.04.2024 матеріали заяви передано на розгляд судді Первушина Ю.Ю.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 23.04.2024 прийнято заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Торговий будинок "Новаагро" про відкриття провадження у справі про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю "Салтівський хлібзавод" () до розгляду, призначено підготовче засіданні на 15.05.2024 о 10:30 год.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 28.05.2024 відкрито провадження у справі про банкрутство Товариства з додатковою відповідальністю "Салтівський хлібзавод" (). Визнано грошові вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю "Торговий будинок "Новаагро" () в розмірі 30 280,00 грн. - витрати з оплати судового збору (1 черга задоволення), 72 000, 00 грн - витрати з оплати авансування винагороди арбітражному керуючому (1 черга задоволення), 1 938 079, 16 грн - заборгованість за основним зобов`язанням (4 черга задоволення). В іншій частині грошові вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю "Торговий будинок "Новаагро" - відхилено. Введено мораторій на задоволення вимог кредиторів. Введено процедуру розпорядження майном боржника строком на сто сімдесят календарних днів, до 14.11.2024. Розпорядником майна призначено арбітражного керуючого Саутенка Сергія Олеговича (свідоцтво №216 від 20.02.2013). Призначено попереднє засідання суду на 08.07.2024 о 12:00 год.

28.05.2024 на офіційному веб-порталі судової влади України оприлюднено повідомлення про відкриття провадження у справі банкрутство Товариства з додатковою відповідальністю "Салтівський хлібзавод" (49000, місто Дніпро, вулиця Грушевського Михайла, 59 А, ) за №73279.

03.07.2024 через систему "Електронний суд" Комунальне підприємство "Харківводоканал" () надіслав заяву з грошовими вимогами до боржника Товариства з додатковою відповідальністю "Салтівський хлібзавод" за змістом якої кредитор просить суд задовольнити заяву про поновлення строків на подання заяви з вимогами до боржника; задовольнити клопотання про відстрочення сплати судового збору, визнати кредиторські вимоги до боржника в загальній сумі 54 012, 27 грн.

Дослідивши заяву Комунального підприємства "Харківводоканал" про визнання грошових вимог та наявних у ній доказів, суд дійшов висновку про залишення заяви кредитора без руху з наступних підстав.

Частиною 1 статті 2 Кодексу України з процедур банкрутства передбачено, що провадження у справах про банкрутство регулюється цим Кодексом, Господарським процесуальним кодексом України, іншими законами України.

Щодо поновлення строків на подання заяви з вимогами до боржника, суд зазначає наступне.

В обґрунтування поданої заяви про поновлення строку на подання заяви про визнання кредиторських вимог, заявник посилається на те, що у КП «Харківводоканал» була відсутня інформація щодо зміни юридичної адреси Боржника (саме на споживача покладено зобов`язання повідомляти виконавця послуг щодо будь-яких змін на об`єкті повідомляти КП «Харківводоканал» у семиденний строк про виникнення таких змін), в зв`язку з чим підприємством не було здійснено відстеження на веб-сайті Верховного Суду оголошення про оприлюднення про відкриття провадження про банкрутство стосовно боржника.

Загальні положення щодо видів, порядку обчислення, поновлення чи продовження процесуальних строків, а також наслідків їх пропуску врегульовані в главі 6 розділу І ГПК України (статті 113 - 119).

Згідно статті 118 та частини 1 статті 119 ГПК України право на вчинення процесуальних дій втрачається із закінченням встановленого законом або призначеного судом строку. Заяви, скарги і документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом. Суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Провадження у справі про банкрутство є самостійним видом судового провадження і характеризується особливим процесуальним порядком розгляду справ, складом учасників таких правовідносин, специфічністю цілей і завдань, тривалістю судового провадження тощо.

Відповідно до частини першої статті 2 Кодексу України з процедур банкрутства (далі - КУзПБ) провадження у справах про банкрутство регулюється цим Кодексом, Господарським процесуальним кодексом України, іншими законами України.

КУзПБ за своєю правовою природою є специфічним комплексним нормативно-правовим актом, який за ознакою предметної сфери регулювання об`єднує значну кількість норм різної галузевої належності, включаючи в собі як норми процесуального права (зокрема норми щодо порядку здійснення провадження у справах про банкрутство, вчинення процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень) так і норми матеріального права.

Специфіка КУзПБ як нормативно-правового акта під час застосування закріплених в ньому норм зумовлює необхідність урахування особливостей регулювання розгляду тих чи інших питань, що виникають в межах такої справи.

У процедурі банкрутства процесуальні норми ГПК України мають універсальний характер, адже розраховані як на позовне провадження, так і на процедуру банкрутства та їх застосування у цій процедурі здійснюється з урахуванням особливостей правового регулювання розгляду конкретного питання, передбачених КУзПБ.

Тобто норми ГПК України є загальними по відношенню до норм КУзПБ, які визначають особливості провадження у справах про банкрутство та є спеціальними й мають пріоритет у застосуванні при розгляді цих справ.

Верховний Суд неодноразово у свої практиці під час вирішення питання співвідношення загальної та спеціальної норми звертав увагу на необхідності застосування спеціального закону перед загальним, зазначаючи, що при наявності розбіжностей загальних і спеціальних (виняткових) норм необхідно керуватися принципом lex specialis (лат. - спеціальний закон, спеціальна норма), відповідно до якого при розбіжності загального і спеціального закону діє спеціальний закон, а також принципом lex specialis derogat generali, суть якого зводиться до того, що спеціальний закон скасовує дію (для даної справи) загального закону; спеціальна норма має перевагу над загальною (див. з-поміж іншого постанову Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 09.11.2018 у справі №263/15749/16-а, постанову Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 03.03.2021 у справі №522/799/16-ц, постанови Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 09.11.2021 у справі №908/2637/20, від 27.12.2022 у справі №910/21725/21).

Відтак, під час розгляду справ про банкрутство щодо вирішення питань, у тому числі щодо строку на заявлення конкурсними кредиторами вимог до боржника у справі про банкрутство, підлягають застосуванню положення КУзПБ, які є спеціальними стосовно норм ГПК України.

Відповідно до частини 1 статті 45 Кодексу України з процедур банкрутства конкурсні кредитори за вимогами, що виникли до дня відкриття провадження у справі про банкрутство, зобов`язані подати до господарського суду письмові заяви з вимогами до боржника, а також документи, що їх підтверджують, протягом 30 днів з дня офіційного оприлюднення оголошення про відкриття провадження у справі про банкрутство. Відлік строку на заявлення грошових вимог кредиторів до боржника починається з дня офіційного оприлюднення оголошення про відкриття провадження у справі про банкрутство.

Згідно з частиною 4 статті 45 Кодексу України з процедур банкрутства для кредиторів, вимоги яких заявлені після закінчення строку, встановленого для їх подання, усі дії, вчинені у судовому процесі, є обов`язковими так само, як вони є обов`язковими для кредиторів, вимоги яких були заявлені протягом встановленого строку. Вимоги кредиторів, заявлені після закінчення строку, встановленого для їх подання, задовольняються в порядку черговості, встановленої цим Кодексом. Кредитори, вимоги яких заявлені після завершення строку, визначеного частиною першою цієї статті, є конкурсними, однак не мають права вирішального голосу на зборах та комітеті кредиторів.

З огляду на приписи частин першої, четвертої статті 45 Кодексу України з процедур банкрутства на спірні правовідносини не поширюються визначені статтею 119 Господарського процесуального кодексу України загальні правила щодо можливості поновлення встановленого законом процесуального строку, оскільки в цьому випадку застосуванню підлягає стаття 45 Кодексу України з процедур банкрутства як спеціальна норма, яка не передбачає можливості поновлення визначеного нею строку. Тому незалежно від поважності причин пропуску визначеного частиною першою статті 45 Кодексу України з процедур банкрутства строку його поновлення є неможливим, враховуючи, що кредитор, який звернувся до суду із відповідною заявою, не втрачає права на задоволення своїх вимог, однак не має права вирішального голосу на зборах та комітеті кредиторів.

Аналогічна правова позиція зазначена в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 17.03.2021 у справі №904/678/20, а також в постанові Верховного суду від 19.01.2023 у справі № 902/207/22.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні заяви КП "Харківводоканал" про поновлення строку на подання заяви про визнання кредиторських вимог.

Господарський суд не пізніше п`яти днів з дня надходження заяви конкурсного кредитора здійснює перевірку її відповідності вимогам цього Кодексу. У разі якщо заяву конкурсного кредитора подано без дотримання вимог цього Кодексу, господарський суд письмово повідомляє заявника про недоліки заяви та строк, протягом якого він зобов`язаний їх усунути (частина 1 статті 46 Кодексу України з процедур банкрутства).

Відповідно до частини 3 статті 45 Кодексу України з процедур банкрутства до заяви в обов`язковому порядку додаються докази сплати судового збору, докази надсилання копії заяви боржнику і розпоряднику майна боржника, а також документи, що підтверджують грошові вимоги до боржника.

Відповідно до частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до господарського суду заяви кредиторів, які звертаються з грошовими вимогами до боржника після оголошення про відкриття провадження у справі про банкрутство (неплатоспроможність), судовий збір справляється у розмірі двох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік», з 1-го січня 2024 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 3028,00 гривні. Отже, кредитором за подання до господарського суду кредиторської заяви з грошовими вимогами до боржника сплачується судовий збір у розмірі 6056,00 грн.

Частиною 3 статті 4 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Комунальним підприємством "Харківводоканал" подано до суду заяву про визнання грошових вимог в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Враховуючи положення частини 3 статті 4 Закону України "Про судовий збір", за подання позовної заяви в електронній формі, судовий збір становить суму у розмірі 4 844,80 грн (6056,00 грн. х 0,8).

Як вбачається з матеріалів заяви Комунального підприємства "Харківводоканал" про визнання грошових вимог, кредитором до вказаної заяви не додано доказів сплати судового збору у встановленому розмірі.

Відтак, заява про визнання грошових вимог подана без додержання вимог, викладених у частині 3 статті 45 Кодексу України з процедур банкрутства.

Проте, разом із заявою про визнання грошових вимог Кредитор подав клопотання про відстрочення сплати судового збору, за змістом якого просить суд відстрочити сплату судового збору за подання заяви про визнання кредиторських вимог до боржника ТДВ "Салтівський хлібзавод" до ухвалення відповідного рішення щодо визнання грошових вимог КП "Харківводоканал".

За змістом положень статті 8 Закону України "Про судовий збір" питання про відстрочення та розстрочення судом сплати судового збору, зменшення розміру судового збору або звільнення від його сплати з підстав майнового стану сторони вирішується судом в кожному конкретному випадку залежно від обставин справи та обґрунтованості доводів сторони належними і допустимими доказами на підтвердження того, що майновий стан сторони перешкоджає сплаті нею судового збору в установленому порядку і розмірі, а також на засадах рівності всіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Отже, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Наведена норма містить виключний перелік умов, за наявності яких суд може відстрочити або розстрочити сплату судового збору, зменшити його розмір або звільнити від сплати судового збору.

При цьому, вказаною статтею передбачено право суду, а не обов`язок щодо відстрочки, розстрочки або звільнення заявника від сплати судового збору.

Вказане узгоджується з правою позицією Верховного Суду, яка, зокрема, викладена в ухвалі від 11.11.2019 у справі №908/870/19.

У розгляді питань, пов`язаних з відстроченням та розстроченням сплати судового збору, зменшенням його розміру або звільненням від його сплати (стаття 8 Закону) і застосуванням приписів Закону щодо пільг зі сплати судового збору (стаття 5 Закону) господарським судам слід враховувати таке.

Єдиною підставою для вчинення господарським судом дій, зазначених у статті 8 Закону, є врахування ним майнового стану сторін.

Клопотання про відстрочення (розстрочення) сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до господарського суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі.

При цьому оскільки статтею 129 Конституції України як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, відтак самі лише обставини, пов`язані з неприбутковістю та відсутністю коштів для сплати судового збору без надання відповідних доказів не можуть вважатися підставою, зокрема, для відстрочення від такої сплати.

Однак, Кредитор не довів його приналежність до кола суб`єктів, на яких розповсюджується дія статті 8 Закону України "Про судовий збір", зокрема, щодо відстрочення сплати судового збору.

Вказане узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, яка, зокрема, викладена в постановах від 30.03.2020 по справі №910/6636/18 та від 01.04.2020 по справі №910/5257/19.

У зв`язку з наведеним, клопотання кредитора про відстрочення сплати судового збору підлягає відхиленню.

Керуючись статтями 76-78, 234-235 ГПК України, статтею 45 Кодексу України з процедур банкрутства, господарський суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви КП "Харківводоканал" про поновлення строку на подання заяви про визнання кредиторських вимог - відмовити.

Клопотання Комунального підприємства "Харківводоканал" про відстрочення сплати судового збору - відхилити.

1. Заяву Комунального підприємства "Харківводоканал" (вх. суду №667/24 від 03.07.2024) про визнання кредиторських вимог - залишити без руху.

2. Запропонувати кредитору протягом п`яти днів з дня отримання цієї ухвали усунути недоліки заяви про визнання кредиторських вимог, а саме надати суду:

- докази сплати судового збору у сумі 4 844,80 грн.

3. У разі невиконання кредитором зазначеної ухвали у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із такою заявою.

Ухвала набирає законної сили з 08.07.2024 та не може бути оскаржена окремо від рішення суду.

Суддя Ю.Ю. Первушин