ЦЕНТРАЛЬНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
У Х В А Л А

01.07.2024 м. Дніпро Справа № 908/2404/22

Центральний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого судді Чередка А.Є. (доповідач)

суддів: Мороза В.Ф., Коваль Л.А.,

розглянувши матеріали апеляційної скарги Заступника керівника Запорізької обласної прокуратури в інтересах держави в особі Державного агентства відновлення та розвитку інфраструктури України

на рішення Господарського суду Запорізької області (суддя Дроздова С.С.) від 26.12.2023р. у справі № 908/2404/22

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю АВТОМАГІСТРАЛЬ-ПІВДЕНЬ (65058 м. Одеса, вул. Романа Кармена, 21, ідентифікаційний код юридичної особи 34252469)

до відповідача Служби відновлення та розвитку інфраструктури у Запорізькій області (69095 м. Запоріжжя, вул. Українська, 50, ідентифікаційний код юридичної особи 25891336)

про стягнення 31 161 091 грн 68 коп., -

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Господарського суду Запорізької області від 26.12.2023р. у справі № 908/2404/22:

- позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю АВТОМАГІСТРАЛЬ-ПІВДЕНЬ до Служби відновлення та розвитку інфраструктури у Запорізькій області задоволено;

- стягнуто з Служби відновлення та розвитку інфраструктури у Запорізькій області (69095 м. Запоріжжя, вул. Українська, 50, ідентифікаційний код юридичної особи 25891336) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю АВТОМАГІСТРАЛЬ-ПІВДЕНЬ (65058 м. Одеса, вул. Романа Кармена, 21, ідентифікаційний код юридичної особи 34252469) 31 161 091 (тридцять один мільйон сто шістдесят одна тисяча дев`яносто одна) грн. 68 коп. основного боргу;

- стягнуто з Служби відновлення та розвитку інфраструктури у Запорізькій області (69095 м. Запоріжжя, вул. Українська, 50, ідентифікаційний код юридичної особи 25891336) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю АВТОМАГІСТРАЛЬ-ПІВДЕНЬ (65058 м. Одеса, вул. Романа Кармена, 21, ідентифікаційний код юридичної особи 34252469) 467 416 (чотириста шістдесят сім тисяч чотириста шістнадцять) грн. 39 коп. судового збору.

До Центрального апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою звернувся заступник керівника Запорізької обласної прокуратури, в якій просить скасувати рішення Господарського суду Запорізької області від 26.12.2023р. у справі № 908/2404/22 та прийняти нове рішення, яким в задоволенні позовних вимог позивача відмовити повністю.

Одночасно у змісті апеляційної скарги викладене клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду, яке мотивовано тим, що прокуратура не є учасником провадження, втім, у даній справі наявні підстави для представництва інтересів держави, оскільки уповноважений на виконання функцій держави орган не здійснює захисту державних інтересів самостійно, тому для того щоб інтереси держави не залишились не захищеними, прокурором подано апеляційну скаргу, відповідно, строк на її подання пропущений з поважних причин.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 04.06.2024 для розгляду справи визначена колегія суддів у складі: головуючого судді Чередко А.Є. (доповідач), судді Мороз В.Ф., Коваль Л.А.

З огляду на відсутність в суді апеляційної інстанції матеріалів справи на час надходження скарги, ухвалою суду від 14.06.2024 здійснено запит матеріалів справи №908/2404/22 із Господарського суду Запорізької області та відкладено вирішення питання про рух апеляційної скарги до надходження матеріалів справи до суду апеляційної інстанції.

27.06.2024 матеріали справи №908/2404/22 надійшли до суду апеляційної інстанції.

Стосовно заявленого апелянтом клопотання про поновлення строку на оскарження рішення суду, слід зазначити наступне.

Відповідно до статті 256 Господарського процесуального кодексу України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів, а на ухвалу суду - протягом десяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; ухвали суду якщо апеляційна скарга подана протягом десяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду (частина 2). Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині 2 статті 261 цього Кодексу (частина 3).

Частиною 1 статті 119 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Колегія суддів зазначає, що необхідною умовою здійснення стороною права на оскарження є її обізнаність зі змістом оскаржуваного судового рішення.

Практика Європейського суду з прав людини при застосуванні положень пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, який гарантує кожному право на звернення до суду, акцентує увагу на тому, що право на доступ до суду має бути ефективним. Не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним (рішення Європейського суду з прав людини у справі "Жоффр де ля Прадель проти Франції" від 16.12.1992).

При цьому, згідно з ч. 3 ст. 53 ГПК України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

За приписами ч. 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті, крім випадку, визначеного абзацом четвертим цієї частини.

Частиною 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» передбачено, що наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді.

Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва.

Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень.

Відтак, наявність інтересів держави повинна бути предметом самостійної оцінки суду у кожному конкретному випадку звернення прокурора з позовом/скаргою.

Згідно матеріалів дійсної справи прокурор не брав участі у розгляді цієї справи, ознайомився з матеріалами справи тільки 29.03.2024р.

Зважаючи, що оскаржуваним рішенням зачіпаються інтереси Державного агентства відновлення та розвитку інфраструктури України як головного розпорядника відповідних бюджетних коштів, а також до сфері управління якого належить Служба, обласною прокуратурою повідомлено останнього про виявлення оскаржуваного судового рішення та про можливе порушення державних інтересів у зв`язку з його прийняттям, запропоновано самостійно оскаржити його в апеляційному порядку (лист від 05.04.2024 № 15/2-2470-24).

З урахуванням процесуального строку на апеляційне оскарження судового рішення, а також періоду поштового перебігу кореспонденції, обласна прокуратура вважає, що надала достатній час відреагувати уповноваженому органу на виявлені порушення. Разом з цим лише листом від 20.05.2024 № 2363/1/12-02/06-949/10-24 (отримано Запорізькою обласною прокуратурою електронною поштою 21.05.2024) Державне агентство повідомило, що не вбачає вищенаведених порушень законодавства.

З викладених обставин вбачається нездійснення вказаним уповноваженим органом захисту державних інтересів у спірних правовідносинах.

Тому, з урахуванням ролі прокуратури в демократичному суспільстві та необхідності дотримання справедливого балансу у питанні рівноправності сторін судового провадження, лише після спливу максимально можливих строків для з`ясування позиції уповноваженого органу щодо спірних правовідносин, у заступника керівника обласної прокуратури з`явилась об`єктивна можливість подати апеляційну скаргу на рішення Господарського суду Запорізької області від 26.12.2023 у справі № 908/2404/22, у зв`язку з чим строк на її подання пропущений з поважних причин.

Судова колегія, розглянувши вказане клопотання, дійшла висновку про його задоволення та поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Господарського суду Запорізької області від 26.12.2023 у справі № 908/2404/22.

Відповідно до частин 1, 4, 5 ст. 262 Господарського процесуального кодексу України про відкриття апеляційного провадження у справі суд апеляційної інстанції постановляє ухвалу. В ухвалі про відкриття апеляційного провадження зазначається строк для подання учасниками справи відзиву на апеляційну скаргу та вирішується питання про витребування матеріалів справи. Якщо разом з апеляційною скаргою подано заяви чи клопотання, суд в ухвалі про відкриття апеляційного провадження встановлює строк, протягом якого учасники справи мають подати свої заперечення щодо поданих заяв чи клопотань, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Якщо апеляційна скарга подана з пропуском визначеного цим Кодексом строку, суд у випадку поновлення строку на апеляційне оскарження зупиняє дію оскаржуваного рішення в ухвалі про відкриття апеляційного провадження.

Як вбачається з поданих документів, апеляційна скарга оформлена у відповідності до вимог, встановлених ст. 258 Господарського процесуального кодексу України.

З огляду на зазначене, відповідно до вимог статей 256, 258, 262 Господарського процесуального кодексу судова колегія визначилась про можливість відкриття апеляційного провадження у справі № 908/2404/22 для вирішення питання щодо наявності підстав для представництва прокурором інтересів держави у цій справі.

Заперечень проти відкриття апеляційного провадження на час постановлення ухвали до суду не надійшло.

Керуючись ст.ст. 6, 119, 234, 253, 254, 256, 262, 263, 267, 268, 281 Господарського процесуального кодексу України, апеляційний господарський суд

УХВАЛИВ:

1. Визнати поважними підстави пропуску строку на подання апеляційної скарги та відновити строк на подання апеляційної скарги.

2. Відкрити апеляційне провадження за апеляційною скаргою Заступника керівника Запорізької обласної прокуратури в інтересах держави в особі Державного агентства відновлення та розвитку інфраструктури України на рішення Господарського суду Запорізької області від 26.12.2023р. у справі № 908/2404/22.

3. Розгляд питання щодо наявності підстав для представництва прокурором інтересів держави в особі Державного агентства, до сфери управління якого належить Служба відновлення та розвитку інфраструктури у Запорізькій області, у справі № 908/2404/22 призначити в судове засідання на 30.09.24р. о 14:15 год. Засідання відбудеться в приміщенні Центрального апеляційного господарського суду, що розташований за адресою: м. Дніпро, пр. Д. Яворницького, 65, зал засідань № 415-а.

4. Зупинити дію оскаржуваного рішення на час розгляду апеляційної скарги.

5. Учасникам справи в строк до 01.09.2024р. висловити позицію щодо наявності/відсутності підстав для представництва прокурором інтересів відповідача у суді; надати відзив на апеляційну скаргу в порядку ст. 263 Господарського процесуального кодексу України, а також заяви, клопотання відповідно до ст.ст. 38, 169, 170 Господарського процесуального кодексу України, додаткові докази та обґрунтування щодо неможливості надати їх до суду першої інстанції. До відзиву додаються докази надсилання копій відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи з урахуванням положень статті 42 цього Кодексу. Апелянт має право подати до суду відповідь на відзив, а інші учасники справи - заперечення на відповідь на відзив протягом п`яти днів з дати отримання цих документів. Відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції. До заяви, скарги, клопотання чи заперечення, що подається, додаються докази їх надсилання (надання) іншим учасникам справи (провадження) з урахуванням положень статті 42 цього Кодексу.

6. Повідомити учасників справи про призначення судового засідання.

7. Звернути увагу учасників справи на наступне:

* Відповідно до частини шостої статті 6 Господарського процесуального кодексу України (у редакції Закону України від 29.06.2023 № 3200-IX "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами") адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку. Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат. Якщо реєстрація електронного кабінету в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суперечить релігійним переконанням особи, яка зобов`язана його зареєструвати відповідно до цієї частини, передбачені цим Кодексом процесуальні наслідки звернення до суду такою особою без реєстрації електронного кабінету у вигляді залишення її документа без руху, його повернення або залишення без розгляду не застосовуються за умови, що особа заявила про такі обставини одночасно із поданням відповідного документа шляхом подання окремої обґрунтованої письмової заяви.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями та не підлягає оскарженню в касаційному порядку.

Головуючий суддя А.Є. Чередко

Суддя В.Ф. Мороз

Суддя Л.А. Коваль