ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без розгляду

03.07.2024м. ДніпроСправа № 904/4776/23
за позовом Приватного акціонерного товариства "Науково-виробниче об`єднання "Созидатель", м. Дніпро

до Дніпровської міської ради, м. Дніпро

про визнання поновленим договору оренди землі

Суддя Крижний О.М.

Представники:

Від позивача: не з`явився

Від відповідача: Олійник Ю.М., витяг з ЄДР, представник

СУТЬ СПОРУ:

Приватне акціонерне товариство "Науково-виробниче об`єднання "Созидатель" звернулося до Господарського суду Дніпропетровської області з позовом до Дніпровської міської ради, в якому з урахуванням уточнень просить визнати поновленим договір оренди землі по проспекту Героїв, 1 - вулиця Набережна Перемоги м. Дніпро (1 черга будівництва), кадастровий номер :03:080:0145 укладений 10.04.2017 і продовжений судом до 11.04.2023 між Дніпровською міською радою та Приватним акціонерним товариством "Науково-виробниче об`єднання "Созидатель", на новий строк з 12.04.2023 до 12.04.2026 на тих же умовах як передбачено договором від 10.04.2017.

Відповідач проти задоволення позову з урахуванням уточнень заперечує та зазначає, що позивачем до позову не додано жодного доказу порушення його прав. Відповідач вказує, що позивачу було відмовлено у поновленні договору оренди, оскільки він своєчасно не звернувся з клопотанням про поновлення договору оренди, а саме за місяць до закінчення строку дії договору. Відповідач зауважує, що строк дії договору оренди спалив 11.04.2023, а клопотання позивач датував 28.09.2023. До того ж до клопотання не було додано проекту додаткової угоди. Відповідач просить врахувати те, що на момент звернення відповідача з клопотання про поновлення договору оренди, останній вже втратив переважне право на укладення поновлення договору, оскільки таким правом позивач мав скористатися за місяць до закінчення строку дії договору оренди, а тому відповідач не вбачає підстав для поновлення строку дії договору оренди, а також порушень прав позивача.

У відповіді на відзив позивач зазначає, що сторони знаходилися в стані юридичної невизначеності, оскільки рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 21.11.2022 набрало законної сили лише 04.04.2023 і до цього часу позивач не міг зареєструвати поновлення договору оренди землі. Позивач зазначає, що рішення суду отримав вже після того, як закінчився строк дії договору, а тому не повідомив орендодавця про намір поновити договір оренди за місяць до закінчення строку дії з незалежних від нього причин.

Судом після відкриття провадження у справі встановлено, що позовну заяву подано без додержання вимог Господарського процесуального кодексу України, у зв`язку з чим ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 26.12.2023 позовну заяву залишено без руху. Запропоновано Приватному акціонерному товариству "Науково-виробниче об`єднання "Созидатель" протягом п`яти днів з дня вручення ухвали суду усунути недоліки позовної заяви, а саме надати виклад обставин, якими позивач обґрунтовує позовні вимоги щодо чинності дозволу на виконання будівельних робіт №81/01-08 від 21.08.2008; зазначити докази, що підтверджують вказані обставини. Також суд звернув увагу позивача, що у випадку не усунення всіх недоліків у встановлений судом строк, позовна заява залишається без розгляду.

Від позивача надійшли додаткові пояснення на позовну заяву про поновлення договору оренди землі, у яких надав пояснення та докази, на підставі яких вважає чинним дозвіл на виконання будівельних робіт. Ухвалою суду продовжено розгляд справи №904/4776/23.

Представником відповідача подане клопотання про зупинення провадження у справі до набрання законної сили судовим рішенням у справі №160/18080/23 за адміністративним позовом Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради до Приватного акціонерного товариства "Науково-виробниче об`єднання "Созидатель" про припинення права виконання будівельних робіт. Також представником відповідача подане клопотання про долучення до матеріалів справи копії позовної заяви про припинення права на виконання будівельних робіт, у якому в тому числі просить задовольнити клопотання про зупинення провадження у справі.

Позивач проти задоволення клопотання про зупинення провадження у справі заперечував, зазначав, що дозвіл на виконання будівельних робіт діє до завершення будівництва на підставі Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сприяння будівництву" від 16.09.2008 та Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17.02.2011. Крім того, позивач вважає, що справа про поновлення договору оренди землі та справа про припинення права на проведення будівельних робіт мають різні предмети позову, а тому не вбачає об`єктивної неможливості розгляду справи про поновлення договору оренди до вирішення справи про припинення права на будівництво.

Також представником позивача заявлялися усні клопотання про надання часу для отримання від Мінінфраструктури України інформації щодо дії дозволу на виконання будівельних робіт та надання його до суду.

У судовому засіданні 05.06.2024 представником позивача повідомлено про отримання від Мінінфраструктури України інформацію щодо дії дозволу на виконання будівельних робіт, надано для огляду, проте до матеріалів справи вказану відповідь не долучено.

Також у судовому засіданні 05.06.2024 представник позивача зазначив, що йому потрібен додатковий час для погодження з керівництвом актуальної позиції щодо клопотання відповідача про зупинення провадження у справі.

У судове засідання 19.06.2024 представники сторін не з`явилися. Сторони про день, час та місце судового засідання повідомлені належним чином, що підтверджується розпискою. Від представника відповідача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з перебуванням представника, що супроводжує справу, у відпустці.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 19.06.2024 судом викладено підготовче судове засідання на 03.07.2024 о 16 год. 15 хв. Вказана ухвала доставлена до електронного кабінету відповідача - 26.06.2024 о 01:19 год. та до представника позивача ОСОБА_1 (керівник) - 25.06.2024 о 01:19 год., що підтверджується відповідними довідками.

Частиною 6 ст. 242 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що якщо судове рішення надіслано до електронного кабінету пізніше 17 години, судове рішення вважається врученим у робочий день, наступний за днем його відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про його доставлення. Якщо копію судового рішення вручено представникові, вважається, що його вручено й особі, яку він представляє (ч.7 вказаної статті).

При цьому суд враховує, що за змістом положень частин 1, 2 статті 120 Господарського процесуального кодексу України суд повідомляє про дату, час і місце судового засідання учасників справи, якими, відповідно до статей 41, 45 Господарського процесуального кодексу України, є сторони (позивач і відповідач) та треті особи, натомість представники сторін, відповідно до Глави 4 Господарського процесуального кодексу України, є учасниками судового процесу, до яких відноситься більш широке коло осіб. Представник сторони - адвокат має право отримувати дану інформацію самостійно через електронний кабінет. Аналогічна правова позиція викладена у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 28.11.2023 у справі № 910/3140/19.

Представник позивача у судове засідання 03.07.2024 не з`явився, причин неявки суду не повідомив, будь-яких клопотань про відкладення судового засідання чи про розгляд справи без участі представника до суду не подав.

Відповідно до частини четвертої статті 202 Господарського процесуального кодексу України в разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

У системно-логічному зв`язку з цією нормою перебуває норма, закріплена у пункті 4 частини першої статті 226 ГПК України, яка визначає, що суд залишає позов без розгляду, якщо позивач (його представник) не з`явився у підготовче засідання чи у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Отже, учасник справи має право:

а) брати участь в судових засіданнях (особисто або через представника);

б) не брати участі в судових засіданнях, подавши клопотання про розгляд справи за його відсутності, крім випадків, коли суд визнав явку учасника обов`язковою.

Аналіз зазначених норм процесуального права свідчить про те, що учасник справи не може відмовитися від свого права на участь в судових засіданнях за принципом мовчання, його волевиявлення щодо цього має бути формалізовано.

Залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду господарським судом справи без прийняття рішення суду по суті спору у зв`язку з виявленням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому, наслідком якої є можливість повторного звернення до суду з тотожним позовом.

Аналіз змісту наведених норм процесуального закону свідчить про те, що обов`язковими умовами для застосування передбачених частиною четвертою статті 202, пунктом 4 частини першої статті 226 ГПК процесуальних наслідків неявки позивача у підготовче чи у судове засідання, є одночасно його належне повідомлення про час і місце судового засідання та відсутність заяви позивача про розгляд справи за його відсутності.

Судом уже було зазначено про те, що позивач був належним чином повідомлений про день, час та місце розгляду справи. Позивач не забезпечив явку повноважного представника у підготовче судове засідання. Також позивачем не подавалася заява про розгляд справи за його відсутності.

Суд звертає увагу, що у разі відсутності у позивача наміру брати участь у судовому засіданні, нормами статей 202, 226 ГПК передбачено подання позивачем заяви про розгляд справи за його відсутності. Тобто, право позивача як особи, яка подала позов та зацікавлена в його розгляді, не бути присутнім у судовому засіданні кореспондується з його обов`язком подати до суду відповідну заяву про розгляд справи за його відсутності.

При цьому саме у разі подання позивачем заяви про розгляд справи за його відсутності і лише в тому разі, якщо його нез`явлення перешкоджає розгляду справи, суд відповідно до вимог статей 120, 121 ГПК може визнати явку позивача обов`язковою та викликати його у судове засідання.

Водночас частина четверта статті 202, пункт 4 частини першої статті 226 ГПК не містять вимог про те, що для залишення позову без розгляду позивач має не з`явитися у судове засідання саме у зв`язку з визнанням судом його явки обов`язковою та викликом до суду.

Крім того, положення частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 ГПК не пов`язують залишення позовної заяви без розгляду з необхідністю надання судом оцінки можливості вирішення спору за відсутності представника позивача, який не з`явився на виклик суду, не повідомив про причини неявки, будучи належним чином повідомлений про призначення справи до розгляду. Однак наведене не стосується випадків, коли позивач подав заяву про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору. Тобто оцінка можливості вирішення спору по суті за відсутності представника позивача має обов`язково надаватись судами у разі, якщо позивач не з`явився на виклик суду, але звернувся із заявою про розгляд справи за його відсутності.

Такі висновки викладені, зокрема, у постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 17.03.2023 у справі №910/17906/21.

Крім того, Верховний Суд у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду у постанові від 18.11.2022 у справі № 905/458/21 зазначив про те, що норми, закріплені у частині четвертій статті 202 та у пункті 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України, за методом правового регулювання є імперативними, що означає те, що відповідно до цих норм процесуального права у разі неявки позивача в судове засідання за умови, що він був належним чином повідомлений про час і місце судового засідання, не повідомив суд про причини його неявки та не надав суду заяви про розгляд справи за його відсутності, суд має імперативний процесуальний обов`язок залишити позов без розгляду.

Формулювання "суд залишає позов без розгляду", що міститься у частині четвертій статті 202 ГПК України, та формулювання "суд залишає позов без розгляду", що міститься у пункті 4 частини першої статті 226 ГПК України, виражає імперативну вказівку суду (судді) щодо заборони продовження розгляду справи, щодо завершення судового провадження без винесення рішення.

Хоча для залишення позову без розгляду не вимагається дослідження можливості/неможливості розгляду справи за відсутності представника позивача, суд звертає увагу, що спір є складним, стосується визначення наявності/відсутності підстав для продовження строку дії договору оренди.

З урахуванням викладеного позов Приватного акціонерного товариства "Науково-виробниче об`єднання "Созидатель" підлягає залишенню без розгляду.

Після усунення обставин, що зумовили залишення позовної заяви без розгляду, позивач має право знову звернутися з нею до господарського суду в загальному порядку.

Керуючись статтями 185, 226, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд, -

У Х В А Л И В:

Позов Приватного акціонерного товариства "Науково-виробниче об`єднання "Созидатель" до Дніпровської міської ради про визнання поновленим договору оренди землі - залишити без розгляду.

Роз`яснити Приватному акціонерному товариству "Науково-виробниче об`єднання "Созидатель", що після усунення обставин, що зумовили залишення позовної заяви без розгляду, позивач має право знову звернутися з нею до господарського суду в загальному порядку.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та може бути оскаржена в порядку та строки, передбачені статтями 256, 257 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст ухвали складений - 08.07.2024.

Суддя О.М. Крижний