ЦЕНТРАЛЬНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19.06.2024 року м.Дніпро Справа № 904/5662/23

Центральний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого судді: Іванова О.Г. (доповідач),

суддів: Верхогляд Т.А., Паруснікова Ю.Б.,

при секретарі судового засідання: Логвіненко І.Г.

представники учасників провадження:

від ініціюючого кредитора: Волова О.В. (в залі суду);

від скаржника: Тихоша Д.С. (поза межами суду);

від боржника: Кузьменко В.С. (в залі суду);

арбітражний керуючий: Дикаленко А.В. (в залі суду);

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Акціонерного товариства Комерційний банк "Приватбанк" на ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 26.12.2023 (суддя Примак С.А., повний текст якого підписаний 26.12.2023) у справі № 904/5662/23

за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "Дніпровський елеватор", м. Кам`янське, Дніпропетровська область

за заявою Акціонерного товариства Комерційний банк "Приватбанк", м.Київ

до боржника Товариства з обмеженою відповідальністю "Агротермінал" (49006, Дніпропетровська обл., м. Дніпро, вул. Лесі Українки, буд. 4; )

про визнання банкрутом,

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 26.12.2023 відкрито провадження у справі №904/5662/23 про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю "Агротермінал" за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "Дніпровський елеватор".

Не погодившись із зазначеною ухвалою, до Центрального апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою звернулось Акціонерне товариство Комерційний банк "Приватбанк", в якій просить ухвалу скасувати та прийняти нове рішення, яким відмовити в задоволенні заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Дніпровський елеватор" про відкриття провадження у справі про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю "Агротермінал" та направити справу до суду першої інстанції для розгляду заяви Акціонерного товариства Комерційний банк "Приватбанк" про відкриття провадження у справі про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю "Агротермінал".

Одночасно скаржником заявлено клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження.

При цьому заявник апеляційної скарги посилається на наступне.

В оскаржуваній ухвалі судом першої інстанції зазначається: « 26.12.2023 до господарського суду надійшло клопотання ТОВ «Агротермінал», до якого додана копія фінансового звіту суб`єкта малого підприємництва станом на 30.09.2018 (баланс) ТОВ «Агротермінал».» Тобто, боржник свідомо ухилився від надання відомостей про свій фінансовий стан, шляхом надання застарілих відомостей про майновий стан, а суд першої інстанції всупереч приписам ст. 39, 36 КУзПБ проігнорував свій обов`язок дослідити актуальну можливість задовольнити вимоги ініціюючого кредитора та керувався фінансовою звітністю п`ятирічної давнини.

Отже, формальний підхід суду першої інстанції до перевірки реального фінансового становища боржника не ґрунтується на чинному законодавстві та призводить до формування ознак фіктивного банкрутства.

27.11.2023 ознайомившись з матеріалами справи №904/5662/23 АТ КБ «ІІриватБанк» встановило обставини, які вказують на необхідність залишення заяви ТОВ «Дніпровський елеватор» про відкриття провадження у справі про банкрутство ТОВ «Агротермінал» без руху, про що було повідомлено суд першої інстанції відповідною заявою. А саме заявником не повідомлено про наявність у нього оригіналів документів, доданих до заяви, та не повідомлено про те, що ним не подано іншої заяви до цього самого боржника з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Вказані вище недоліки позовної заяви (заяви про відкриття провадження у справі про банкрутство) є самостійними та самодостатніми підставами для залишення такої заяви без руху, на що зокрема звернув увагу КГС ВС у постанові від 13.12.2022 у справі №910/862/22.

Тобто, суд першої інстанції свідомо продовжив розгляд заяви про відкриття провадження у справі про банкрутство, незважаючи на недоліки форми та змісту такої заяви, які прямо перешкоджають її розгляду та призводять до порушення принципів верховенства права, правової визначеності і рівності всіх учасників.

Оскаржувана ухвала взагалі не містить будь-якого обґрунтування підстав залишення без розгляду клопотань, заявлених під час розгляду заяви ТОВ «Дніпровський елеватор» про відкриття провадження у справі про банкрутство, до виходу суду в нарадчу кімнату, тобто до самого факту залишення заяви АТ КБ «ПриватБанк» про відкриття провадження у справі про банкрутство без розгляду.

Боржник свідомо визнав грошові вимоги, строк позовної давності за якими сплив, що вказує на фіктивність банкрутства, а суд в порушення ст.ст. 36, 39 КУзПБ не звернув уваги на заяву про застосування строків позовної давності іншою кредитора. А саме, 08.07.2014 - було укладено Договір про надання поворотної фінансової допомоги (безвідсоткової позики) №1 між ТОВ «Морський перезавантажувально-складський комплекс «Боріваж» (Позикодавець) та ТОВ «Агротермінал». Сума позики: 60 820 500, 00 грн. Строк повернення: до 08.01.2015. Строк позовної давності: 5 років.

05.07.2015 - укладено Додаткову угоду №2, якою строк повернення позики встановлено до 08.07.2016. 05.07.2016 - укладено Додаткову угоду №3, якою строк повернення позики встановлено до 08.07.2017.

Отже, з наведеного слідує, що за вимогами про стягнення заборгованості за Договором про надання поворотної фінансової допомоги (безвідсоткової позики) №1 від 08.07.2014 сплив строк позовної давності: 08.07.2022.

Водночас, ТОВ «Дніпровський елеватор» звернувся до суду лише 19.10.2023 шляхом подання заяви про відкриття провадження у справі про банкрутство щодо ТОВ «Агротермінал».

Звертає увагу на правову позицію суду касаційної інстанції щодо особливості застосування позовної давності на стадії попереднього засідання господарського суду у справі про банкрутство (неплатоспроможність фізичної особи), наведену у постанові палати для розгляду справ про банкрутство Касаційного господарського суду від 09.09.2021 у справі № 916/4644/15; від 11.02.2020 у справі № 908/936/15-г, відповідно до якої, зокрема, Суд дійшов висновку, що положення про позовну давність поширюються і на майнові вимоги кредиторів, заявлені до боржника у справі про його банкрутство. Для цілей застосування частин третьої, четвертої статті 267 ЦК України під час розгляду таких вимог стороною, яка може зробити заяву про застосування позовної давності, слід розуміти інших кредиторів, боржника та розпорядника майна боржника.

З огляду на що АТ КБ «ПриватБанк» звернувся до Господарського суду Дніпропетровської області в межах справи №904/5662/23 із заявою про застосування строків позовної давності, в якій просив:

- застосувати позовну давність щодо грошових вимог Ініціюючого кредитора - Товариства з обмеженою відповідальністю «Дніпровський елеватор» до Товариства з обмеженою відповідальністю «Агротермінал» в розмірі 60 820 500, 00 грн.

- відмовити у відкритті провадження у справі про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю «Агротермінал» за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Дніпровський елеватор».

Однак, в порушення вимог ст.ст. 207, 236 ГПК України вказане клопотання, після його заслуховування та заслуховування думки інших учасників справи вирішено не було, що призвело до порушення процесуального законодавства і ухвалення необґрунтованого та незаконного рішення.

Товариство з обмеженою відповідальністю "Дніпровський елеватор" у відзиві на апеляційну скаргу просить у її задоволенні відмовити, зазначає що суд першої інстанції дослідив наявність заборгованості ТОВ «АГРОТЕРМІНАЛ» та правомірно визнав кредиторські вимоги, відкрив провадження у справі про банкрутство за заявою ТОВ «Дніпровський елеватор».

ТОВ «АГРОТЕРМІНАЛ» не надав підтвердження спроможності виконати свої зобов`язання та не погасив заборгованість. AT КБ «ПРИВАТБАНК» також не надав доказів спроможності ТОВ «АГРОТЕРМІНАЛ» свої зобов`язання. При цьому, AT КБ «ПРИВАТБАНК» також подав заяву про відкриття провадження у справі про банкрутство ТОВ «АГРОТЕРМІНАЛ». Тобто, поведінка AT КБ «ПРИВАТБАНК» є суперечливою, недобросовісною.

Вимоги, які вказані в ст.34 КУзПБ, ТОВ «Дніпровський елеватор» виконані в повному обсязі.

Не зважаючи на повне виконання вимог КУзПБ, у поясненнях від 25.12.2024 ТОВ «Дніпровський елеватор» зазначав, що «У провадженні господарських судів України або іншого органу, який в межах своєї компетенції вирішує спір, немає справи зі спору між ТОВ «ДНІПРОВСЬКИЙ ЕЛЕВАТОР» та ТОВ «АГРОТЕРМІНАЛ».

ТОВ «ДНІПРОВСЬКИЙ ЕЛЕВАТОР» підтверджує, що в суді відсутні заяви до ТОВ «АГРОТЕРМІНАЛ» з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Товариство з обмеженою відповідальністю «АГРОТЕРМІНАЛ» у письмових поясненнях на апеляційну скаргу просить у її задоволенні відмовити.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 15.01.2024 для розгляду справи визначена колегія суддів у складі: головуючого судді Іванова О.Г. (доповідач), судді Парусніков Ю.Б., Верхогляд Т.А.

З огляду на відсутність в суді апеляційної інстанції матеріалів справи на час надходження скарги, ухвалою суду від 22.01.2024 здійснено запит матеріалів справи №904/5662/23 із Господарського суду Дніпропетровської області та відкладено вирішення питання про рух апеляційної скарги до надходження матеріалів справи до суду апеляційної інстанції.

24.01.2024 матеріали справи № 904/5662/23 надійшли до суду апеляційної інстанції.

Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 24.01.2024 у складі: головуючого судді - Іванова О.Г. (доповідач), суддів Верхогляд Т.А., Парусніков Ю.Б. відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Акціонерного товариства Комерційний банк "Приватбанк" на ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 26.12.2023 у справі №904/5662/23; розгляд справи призначено в судовому засіданні на 27.03.2024.

В судовому засіданні 27.03.2024 оголошено перерву до 16.05.2024.

В судовому засіданні 16.05.2024 оголошено перерву до 06.06.2024.

В судовому засіданні 06.06.2024 оголошено перерву до 19.06.2024.

В судовому засіданні 19.06.2024 Центральним апеляційним господарським судом оголошено вступну та резолютивну частини постанови у даній справі.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги та заперечень проти неї, перевіривши повноту встановлених місцевим господарським судом обставин справи та правильність їх юридичної оцінки, колегія суддів Центрального апеляційного господарського суду дійшла висновку про те, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 269 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень.

Судом першої інстанції та судом апеляційної інстанції встановлені наступні неоспорені обставини справи.

25.10.2023 ТОВ "Дніпровський елеватор" звернулось до Господарського суду Дніпропетровської області із заявою про відкриття провадження у справі про банкрутство 'ГОВ «Агротермінал».

30.10.2023 ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області вказану заяву залишено без руху.

09.11.2023 ухвалою господарського суду прийнято заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Дніпровський елеватор" про відкриття провадження у справі про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю "Агротермінал" до розгляду в підготовчому засіданні, яке відбудеться 21.11.2023.

20.11.2023 АТ КБ «ПриватБанк» також звернулось до Господарського суду Дніпропетровської області із заявою про відкриття провадження у справі про банкрутство ТОВ «Агротермінал».

21.11.2023 ухвалою господарського суду приєднано до матеріалів справи № 904/5662/23 за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "Дніпровський елеватор" про відкриття провадження у справі про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю "Агротермінал" заяву Акціонерного товариства Комерційний банк "ПриватБанк" (вх. №1223) про відкриття провадження у справі про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю "Агротермінал" для їх розгляду в одному судовому засіданні.

21.11.2023 ухвалою господарського суду призначено розгляд заяви Акціонерного товариства Комерційний банк "Приватбанк" (вх. №1223) про відкриття провадження у справі про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю "Агротермінал" до розгляду у підготовчому засіданні на 29.11.2023. Відкладено розгляд заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Дніпровський елеватор" про відкриття провадження у справі про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю "Агротермінал" в підготовчому засіданні на 29.11.2023.

29.11.2023 ухвалою господарського суду відкладено розгляд заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Дніпровський елеватор" про відкриття провадження у справі про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю "Агротермінал" в підготовчому засіданні на 18.12.2023 на 11:45. Відкладено розгляд заяви Акціонерного товариства Комерційний банк "Приватбанк" (вх. №1223) про відкриття провадження у справі про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю "Агротермінал" до розгляду у підготовчому засіданні на 18.12.2023 на 11:45.

Ухвалою господарського суду від 18.12.2023 відмовлено у задоволенні заяви АТ КБ "ПриватБанк" від 27.11.2023 про запобігання зловживанню процесуальними правами. Відмовлено у задоволенні заяви ТОВ "Агротермінал" від 29.11.2023 про зловживання процесуальними правами.

18.12.2023 ухвалою господарського суду відмовлено у задоволенні заяви Акціонерного товариства Комерційний банк "ПриватБанк" від 18.12.2023 про відвід судді Примака С.А. від розгляду справи № 904/5662/22.

18.12.2023 ухвалою господарського суду відкладено розгляд заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Дніпровський елеватор" про відкриття провадження у справі про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю "Агротермінал" в підготовчому засіданні на 26.12.2023. Відкладено розгляд заяви Акціонерного товариства Комерційний банк "Приватбанк" (вх. №1223) про відкриття провадження у справі про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю "Агротермінал" до розгляду у підготовчому засіданні на 26.12.2023.

18.12.2023 до господарського суду надійшла заява АТ КБ "ПриватБанк" про залишення заяви ТОВ "Дніпровський елеватор" без руху та встановлення порядку розгляду заяв ініціюючих кредиторів.

20.12.2023 ухвалою господарського суду призначено розгляд заяви АТ КБ "ПриватБанк" про залишення заяви ТОВ "Дніпровський елеватор" без руху та встановлення порядку розгляду заяв ініціюючих кредиторів на 26.12.2023.

25.12.2023 ухвалою господарського суду відмовлено у задоволенні заяви Акціонерного товариства Комерційний банк "ПриватБанк" від 22.12.2023 про відвід судді Примака С.А. від розгляду справи № 904/5662/22.

Оскаржувана ухвала місцевого господарського суду від 26.12.2023, якою відкрито провадження у справі №904/5662/23 про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю "Агротермінал" за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "Дніпровський елеватор", мотивована наступним:

- оскільки боржником не подано доказів оплати боргу, господарський суд прийшов до висновку про наявність ознак неплатоспроможності боржника та підстав для відкриття провадження у справі про банкрутство, введення мораторію на задоволення вимог кредиторів;

- враховуючи той факт, що господарський суд вирішив задовольнити заяву ТОВ "Дніпровський елеватор" про відкриття провадження у справі про банкрутство ТОВ "Агротермінал", яка надійшла до суду першою, керуючись ст. 34 КУзПБ, господарський суд вважає за необхідне залишити заяву АТ КБ "ПриватБанк" про відкриття провадження у справі про банкрутство ТОВ "Агротермінал" без розгляду;

- враховуючи той факт, що господарський суд залишив без розгляду заяву АТ КБ "ПриватБанк" про відкриття провадження у справі про банкрутство ТОВ "Агротермінал", АТ КБ "ПриватБанк" на даний час не є учасником провадження у справі про банкрутство ТОВ "Агротермінал", а отже не має права подавати заяви та клопотання по даній справі.

Колегія суддів апеляційного господарського суду погоджується з такими висновками суду першої інстанції з наступних мотивів.

Предметом апеляційного перегляду у цій справі є питання дотримання місцевим господарським судом норм матеріального та процесуального права під час вирішення питання про відкриття провадження у справі про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю "Агротермінал".

Відповідно до преамбули Кодексу України з процедур банкрутства цей Кодекс встановлює умови та порядок відновлення платоспроможності боржника - юридичної особи або визнання його банкрутом з метою задоволення вимог кредиторів, а також відновлення платоспроможності фізичної особи.

Частиною першою статті 2 Кодексу України з процедур банкрутства передбачено, що провадження у справах про банкрутство регулюється цим Кодексом, Господарським процесуальним кодексом України, іншими законами України.

Частинами 2 та 3 статті 8 Кодексу України з процедур банкрутства встановлено, що право на звернення до господарського суду із заявою про відкриття провадження у справі про банкрутство мають боржник, кредитор. Провадження у справі про банкрутство відкривається господарським судом за заявою боржника також у разі загрози його неплатоспроможності.

Процедура банкрутства щодо боржника переслідує публічний та приватний інтерес. Захист публічного інтересу, зокрема, знаходить свій вияв у недопущенні фіктивного банкрутства (стаття 215 Господарського кодексу України, статті 166-17 Кодексу України про адміністративні правопорушення), а також недопущення доведення боржника до банкрутства (стаття 219 Кримінального кодексу України).

Захист приватного інтересу, в свою чергу, полягає в максимальному задоволенні вимог кредиторів, відновленні платоспроможності боржника або його ліквідації та продажу його майна у ліквідаційній процедурі з метою погашення вимог кредиторів.

Дотримання балансу захисту публічного та приватного інтересів є однією з основних функцій господарського суду під час провадження у справі про банкрутство.

Положення статті 1 Кодексу України з процедур банкрутства визначають:

- боржник - юридична особа або фізична особа, у тому числі фізична особа - підприємець, неспроможна виконати свої грошові зобов`язання, строк виконання яких настав;

- неплатоспроможність - неспроможність боржника виконати після настання встановленого строку грошові зобов`язання перед кредиторами не інакше, як через застосування процедур, передбачених цим Кодексом;

- грошове зобов`язання - зобов`язання боржника сплатити кредитору певну грошову суму відповідно до цивільно-правового правочину (договору) та на інших підставах, передбачених законодавством України. До грошових зобов`язань належать також зобов`язання щодо сплати податків, зборів (обов`язкових платежів), страхових внесків на загальнообов`язкове державне пенсійне та інше соціальне страхування; зобов`язання, що виникають внаслідок неможливості виконання зобов`язань за договорами зберігання, підряду, найму (оренди), ренти тощо та які мають бути виражені у грошових одиницях. До складу грошових зобов`язань боржника, у тому числі зобов`язань щодо сплати податків, зборів (обов`язкових платежів), страхових внесків на загальнообов`язкове державне пенсійне та інше соціальне страхування, не включаються неустойка (штраф, пеня) та інші фінансові санкції, визначені на дату подання заяви до господарського суду, а також зобов`язання, що виникли внаслідок заподіяння шкоди життю і здоров`ю громадян, зобов`язання з виплати авторської винагороди, зобов`язання перед засновниками (учасниками) боржника - юридичної особи, що виникли з такої участі. Склад і розмір грошових зобов`язань, у тому числі розмір заборгованості за передані товари, виконані роботи і надані послуги, сума кредитів з урахуванням відсотків, які зобов`язаний сплатити боржник, визначаються на день подання до господарського суду заяви про відкриття провадження у справі про банкрутство (неплатоспроможність), якщо інше не встановлено цим Кодексом. При поданні заяви про відкриття провадження у справі про банкрутство (неплатоспроможність) розмір грошових зобов`язань визначається на день подання до господарського суду такої заяви.

Грошовим зобов`язанням, за змістом статей 524, 533, 625 Цивільного кодексу України, є виражене в грошових одиницях (національній валюті України чи в грошовому еквіваленті в іноземній валюті) зобов`язання сплатити гроші на користь іншої сторони, яка, відповідно, має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Частиною 1 статті 612 Цивільного кодексу України передбачено, що боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

Системний аналіз наведених норм права дозволяє дійти висновку про те, що невиконання боржником частково або в повному обсязі свого грошового зобов`язання перед кредитором у встановлений договором або законом строк дає останньому право вважати боржника таким, що неспроможний виконати свої грошові зобов`язання, строк виконання яких настав, та ініціювати проти такого боржника процедуру банкрутства.

Частинами 1, 2 статті 34 Кодексу України з процедур банкрутства унормовано, що заява про відкриття провадження у справі про банкрутство подається кредитором або боржником у письмовій формі та повинна містити відомості, передбачені частиною 1 статті 34 Кодексу, зокрема, виклад обставин, що є підставою для звернення до суду; перелік документів, що додаються до заяви, а також відомості про розмір вимог із зазначенням окремо розміру неустойки (штрафу, пені), яка підлягає сплаті. До заяви кредитора про відкриття провадження у справі про банкрутство додаються докази сплати судового збору, крім випадків, коли згідно із законом судовий збір не підлягає сплаті; довіреність чи інший документ, що засвідчує повноваження представника, якщо заяву підписано представником; докази авансування винагороди арбітражному керуючому трьох розмірів мінімальної заробітної плати за три місяці виконання повноважень; докази надсилання боржнику копії заяви і доданих до неї документів.

Наявність боргу при ініціюванні справи про банкрутство підтверджується доказами у відповідному обсязі, виходячи з правової природи правовідносин між боржником та кредитором.

Заявлені у справі про банкрутство грошові вимоги до боржника можуть підтверджуватися первинними документами (угодами, накладними, рахунками, актами виконаних робіт тощо), що свідчать про цивільно-правові відносини сторін та підтверджують заборгованість боржника перед кредитором, або рішенням юрисдикційного органу, до компетенції якого віднесено вирішення такого спору (див. висновки, викладені у постановах Верховного Суду від 20.06.2019 у справі №915/535/17, від 25.06.2019 у справі №922/116/18, від 15.10.2019 у справі №908/2189/17, від 10.02.2020 у справі №909/146/19, від 27.02.2020 у справі №918/99/19, від 23.09.2021 №910/866/20, від 21.10.2021 у справі №913/479/18, від 02.06.2022 у справі №917/1384/20).

Заявник сам визначає докази, які на його думку підтверджують заявлені вимоги. Проте, обов`язок надання правового аналізу поданих кредиторських вимог, підстав виникнення грошових вимог кредиторів до боржника, їх характеру, встановлення розміру та моменту виникнення цих грошових вимог, покладений на господарський суд, в провадженні якого перебуває справа про банкрутство (подібний висновок викладений у постановах Верховного Суду від 18.04.2018 у справі №914/1126/14, від 05.03.2019 у справі №910/3353/16, від 07.11.2019 у справі №904/9024/16, від 02.06.2022 рок у справі №917/1384/20, від 09.06.2022 у справі №922/313/20 (922/3069/21)).

Кодекс України з процедур банкрутства не зобов`язує заявника (ні кредитора, ні боржника) при поданні заяви про порушення справи про банкрутство на підставі статті 34 цього Кодексу доводити факт неплатоспроможності, а зобов`язує лише подати певні документи, які можуть тією чи іншою мірою свідчити про вірогідність неплатоспроможності (подібної правової позиції дотримується Касаційний господарський суд у складі Верховного Суду у постановах від 10.10.2018 у справі №904/911/18, від 21.11.2018 у справі №910/6880/18).

Згідно з частиною 1 статті 35 Кодексу України з процедур банкрутства, у разі відсутності підстав для відмови у прийнятті, залишення без руху або для повернення заяви про відкриття провадження у справі про банкрутство господарський суд приймає заяву до розгляду, про що не пізніше п`яти днів з дня її надходження постановляє ухвалу.

В силу частини другої наведеної норми підготовче засідання суду проводиться не пізніше 14-ти днів з дня постановлення ухвали про прийняття заяви про відкриття провадження у справі, а за наявності поважних причин (здійснення сплати грошових зобов`язань кредиторам тощо) - не пізніше 20 днів.

Порядок відкриття провадження у справі про банкрутство регламентований статтею 39 Кодексу України з процедур банкрутства.

Так, приписи частин 1-5 статті 39 Кодексу України з процедур банкрутства передбачають, що перевірка обґрунтованості вимог заявника, а також з`ясування наявності підстав для відкриття провадження у справі про банкрутство здійснюються господарським судом у підготовчому засіданні, яке проводиться в порядку, передбаченому цим Кодексом. Неявка у підготовче засідання сторін та представника державного органу з питань банкрутства, а також відсутність відзиву боржника не перешкоджають проведенню засідання.

У підготовчому засіданні господарський суд розглядає подані документи, заслуховує пояснення сторін, оцінює обґрунтованість заперечень боржника, вирішує інші питання, пов`язані з розглядом справи.

Якщо провадження у справі відкривається за заявою кредитора, господарський суд перевіряє можливість боржника виконати майнові зобов`язання, строк яких настав. Боржник може надати підтвердження спроможності виконати свої зобов`язання та погасити заборгованість.

У разі якщо до господарського суду до дня підготовчого засідання надійшло кілька заяв і одна з них прийнята судом до розгляду, інші ухвалою господарського суду приєднуються до матеріалів справи і розглядаються одночасно.

У разі визнання вимог заявника необґрунтованими господарський суд оцінює обґрунтованість вимог інших заяв кредиторів, приєднаних до матеріалів справи, і вирішує питання про відкриття провадження у справі у порядку, передбаченому цією статтею. За результатами розгляду заяви про відкриття провадження у справі та відзиву боржника господарський суд постановляє ухвалу про: відкриття провадження у справі; відмову у відкритті провадження у справі.

Системний аналіз статей 1, 8, 34, 39 Кодексу України з процедур банкрутства свідчить, що правовими підставами для відкриття провадження у справі про банкрутство є:

- наявність грошового зобов`язання боржника перед кредитором, строк виконання якого сплив на дату звернення кредитора до суду;

- відсутність між кредитором та боржником спору про право стосовно заявлених вимог;

- до підготовчого засідання суду вимоги кредитора (кредиторів) боржником у повному обсязі не задоволені.

Отже, завданням підготовчого засідання господарського суду у розгляді заяви про відкриття провадження у справі про банкрутство є перевірка обґрунтованості вимог заявника (заявників) на предмет відповідності таких вимог поняттю "грошового зобов`язання" боржника перед ініціюючим кредитором; встановлення наявності спору про право; встановлення обставин задоволення таких вимог до проведення підготовчого засідання у справі (аналогічний висновок викладено Верховним Судом у постановах від 13.08.2020 у справі №910/4658/20, від 15.10.2020 у справі №922/1174/20, від 22.09.2021 у справі №911/2043/20, від 16.09.2020 у справі №911/593/20, від 03.09.2020 у справі №910/16413/19, на які в тому числі посилається скаржник).

При цьому, якщо Кодексом України з процедур банкрутства підстави для відкриття провадження у справі про банкрутство прямо не визначені та з`ясовуються судом шляхом встановлення, на підставі доказів у справі, заборон на відкриття провадження у справі про банкрутство, визначених Законом (прямих або непрямих, загальних або спеціальних, тимчасових або не обмежених в часі, умовних або безумовних), то підстави для відмови у відкритті провадження прямо визначені в частині 6 статті 39 Кодексу України з процедур банкрутства, а саме коли:

- вимоги кредитора свідчать про наявність спору про право, який підлягає вирішенню у порядку позовного провадження;

- вимоги кредитора (кредиторів) задоволені боржником у повному обсязі до підготовчого засідання суду.

Як вбачається з доданих до заяви документів, 08.07.2014 між ТОВ МОРСЬКИЙ ПЕРЕВАНТАЖУВАЛЬНО-СКЛАДСЬКИЙ КОМПЛЕКС БОРІВАЖ (позикодавець) та ТОВ АГРОТЕРМІНАЛ (позичальник) укладено договір про надання поворотної фінансової допомоги (безвідсоткової позики) №1.

На підставі цього договору 08.07.2014 позикодавець перерахував позичальнику 60 820 500,00 грн, що підтверджується платіжним дорученням № 2368 від 08.04.2014.

15.12.2020 відбувся електронний аукціон, на якому було реалізовано право вимоги ТОВ Аджалик Трейд (попередня назва ТОВ МОРСЬКИЙ ПЕРЕВАНТАЖУВАЛЬНО-СКЛАДСЬКИЙ КОМПЛЕКС БОРІВАЖ) до ТОВ Агротермінал. Справа № 904/1522/17, порушена Господарським судом Дніпропетровської області. Ліквідатор Шевченко В.Є. Переможець електронного аукціону ТОВ "ПРИВАТОФИС".

21.12.2020 між ТОВ "Аджалик Трейд" та ТОВ "ПРИВАТОФИС" було підписано Акт приймання-передачі майна, у відповідності до якого Продавець передав, а Покупець прийняв Договір від 08.07.2014 № 1 про надання поворотної безвідсоткової фінансової допомоги (безвідсоткової позики). Відомості про майно: Право вимоги до ТОВ "Агротермінал", ТОВ "Мелагрейн", ФО на загальну суму 60 829 873,11 грн.

28.10.2022 відбувся аукціон, на якому було реалізовано право вимоги до ТОВ "Агротермінал" на суму 60 829 873,11 грн.

Переможцем вказаного аукціону стало ТОВ "Дніпровський елеватор".

02.11.2022 між ТОВ "Монтана-Естейт" (попередня назва ТОВ "ПРИВАТОФИС") було підписано Акт про придбання майна на аукціоні.

Крім того, в матеріалах справи міститься Договір № BRD001-UA-850 від 02.11.2022, укладений між ТОВ "Монтана-Естейт" (попередня назва ТОВ "ПРИВАТОФИС") - Первісний кредитор та ТОВ "Дніпровський елеватор" - Новий кредитор, у відповідності до умов якого Первісний кредитор відступає Новому кредитору право грошової вимоги до ТОВ "Агротермінал" на загальну суму 60 829 873,11 грн, що ґрунтується на Договорі поворотної фінансової допомоги № 1 від 08.07.2014.

На виконання умов вказаного Договору 02.11.2022 між ТОВ "Монтана-Естейт" (попередня назва ТОВ "ПРИВАТОФИС") та ТОВ "Дніпровський елеватор" було підписано Акт приймання-передачі документів.

25.12.2023 до господарського суду надійшли додаткові пояснення до відзиву на заяву про відкриття провадження у справі про банкрутство, в яких зазначає, що боржник не володіє активами, за рахунок яких можна було б погасити заборгованість перед ТОВ "Дніпровський елеватор".

26.12.2023 до господарського суду надійшло клопотання ТОВ "Агротермінал", до якого додана копія фінансового звіту суб`єкта малого підприємництва станом на 30.09.2018 (баланс) ТОВ "Агротермінал".

Відповідно до частини першої статті 193 Господарського кодексу України суб`єкти господарювання повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться. До виконання господарських договорів застосовуються відповідні положення Цивільного кодексу України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 525 Цивільного кодексу України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

З огляду на викладене колегія суддів вважає, що оскільки боржником не подано доказів оплати боргу, господарський суд прийшов до правильного висновку про наявність ознак неплатоспроможності боржника та підстав для відкриття провадження у справі про банкрутство, введення мораторію на задоволення вимог кредиторів.

Колегія суддів зазначає, що встановлення ознак неплатоспроможності боржника не є предметом дослідження у підготовчому засіданні за розглядом заяви ініціюючого кредитора про відкриття провадження у справі про банкрутство.

Так, частиною третьою статті 39 КУзПБ унормовано, що боржник може надати підтвердження спроможності виконати свої зобов`язання та погасити заборгованість. При цьому частиною шостою цієї статті визначено, що господарський суд відмовляє у відкритті провадження у справі, серед іншого, якщо вимоги кредитора (кредиторів) задоволені боржником у повному обсязі до підготовчого засідання суду.

Тобто, з наведених положень статті 39 КУзПБ вбачається, що юридичне значення для вирішення господарським судом питання щодо наявності однієї із підстав для відмови у відкритті провадження у справі про банкрутство, пов`язаної із доведенням боржником своєї платоспроможності, є саме факт погашення (задоволення) грошових вимог ініціюючого кредитора до підготовчого засідання.

Оскільки такого факту (погашення боржником заявлених кредитором вимог до підготовчого засідання) судами не встановлено та матеріалами справи не підтверджено, доводи про платоспроможність Боржника та наявну у нього можливість погасити такі вимоги до відкриття провадження у справі про банкрутство вважаються неспроможними.

Принагідно Верховний Суд вважає необхідним зазначити, що дійсний фінансово-господарський стан боржника у справі про банкрутство встановлюється господарським судом на підставі дослідження поданого розпорядником майна боржника аналізу, передбаченого абзацом шостим частини третьої статті 44 КУзПБ. Тож у разі встановлення господарським судом у процедурі розпорядження майном боржника відсутності ознак його неплатоспроможності, провадження у справі підлягатиме закриттю відповідно до приписів пункту 10 частини першої та частини другої статті 90 КУзПБ (подібний висновок викладено у постанові Верховного Суду від 03.06.2020 у справі № 905/2030/ 19, від 15.11.2023 у справі № 914/466/23.

Боржник у відзиві на заяву про відкриття провадження у справі про банкрутство зазначив, що «ТОВ «АГРОТЕРМІНАЛ» дійсно має заборгованість перед ТОВ «ДНІПРОВСЬКИЙ ЕЛЕВАТОР» та не заперечує проти фактів, що викладені в заяві, спір про право між боржником та кредитором відсутній.»

ТОВ «АГРОТЕРМІНАЛ» не надав підтвердження спроможності виконати свої зобов`язання та не погасив заборгованість.

AT КБ «ПРИВАТБАНК» також не надав доказів спроможності ТОВ «АГРОТЕРМІНАЛ» свої зобов`язання. При цьому, AT КБ «ПРИВАТБАНК» також подав заяву про відкриття провадження у справі про банкрутство ТОВ «АГРОТЕРМІНАЛ».

Доктрина venire contra factum proprium (заборони суперечливої поведінки) базується ще на римській максимі - «non concedit venire contra factum proprium» («ніхто не може діяти всупереч своїй попередній поведінці»), в основі доктрини venire contra factum proprium - принцип добросовісності. Поведінкою, яка суперечить добросовісності та чесній діловій практиці, є, зокрема, поведінка, що не відповідає попереднім заявам або поведінці сторони, за умови, що інша сторона, яка діє собі на шкоду, розумно покладається на них.

Тобто, поведінка AT КБ «ПРИВАТБАНК», який 20.11.2023 також звернувся до господарського суду із заявою про відкриття провадження у справі про банкрутство ТОВ «Агротермінал», а в подальшому у апеляційній скарзі зазначає про формальний підхід суду першої інстанції до перевірки реального фінансового становища боржника, який призводить до формування ознак фіктивного банкрутства, є суперечливою та непослідовною.

AT КБ «ПРИВАТБАНК» в апеляційній скарзі посилається на постанову Верховного Суду від 21.10.2020 у справі №915/36/20, в якій зазначено про те, що «в будь-якому випадку на момент подачі заяви про відкриття провадження у справі про банкрутство боржником повинні бути надані документи (первинні документи, договори, бухгалтерський баланс, аудиторський висновок, судові рішення тощо), які підтверджують наявність ознак неплатоспроможності або її загрози, інакше таке банкрутство має ознаки фіктивного, тобто ініційованого з метою невиконання зобов`язань.».

Натомість, колегія суддів констатує, що заяву про відкриття провадження у справі про банкрутство у справі №915/36/20 подавав саме боржник, а не кредитор, як у цій справі. Й Верховний Суд зазначив про це у п. 27 постанови: «При цьому необхідно звернути увагу на те, що ініціювання боржником порушення справи про банкрутство на підставі частини 6 статті 34 Кодексу, свідчить про відсутність між боржником та його кредиторами спору про наявність і неоплатність боргу оскільки сам боржник визнає усі обставини, тобто відсутній спір про право.».

Тобто, постанова Верховного Суду від 21.10.2020 у справі №915/36/20, на яку послався заявник апеляційної скарги, є нерелевантною до спірних правовідносин у справі №904/5662/23.

Суд першої інстанції дослідив наявність заборгованості ТОВ «АГРОТЕРМІНАЛ» та правомірно визнав кредиторські вимоги, відкрив провадження у справі про банкрутство за заявою ТОВ «Дніпровський елеватор».

Стосовно заяви АТ КБ "ПриватБанк" про відкриття провадження у справі про банкрутство ТОВ "Агротермінал", яка надійшла до суду 20.11.2023 та ухвалою господарського суду від 21.11.2023 була приєднана до матеріалів справи № 904/5662/23 за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "Дніпровський елеватор" про відкриття провадження у справі про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю "Агротермінал", колегія суддів зазначає наступне.

Нормами ч. 4 ст. 34 КУзПБ передбачено, що у разі подання до відкриття провадження двох чи більше заяв кредиторів про відкриття провадження у справі про банкрутство господарський суд призначає заяви до розгляду в одному судовому засіданні, за результатами якого за заявою, що подана першою, у разі її відповідності вимогам цього Кодексу, відкриває провадження у справі про банкрутство. Інші заяви господарський суд залишає без розгляду.

Залишення заяви кредитора про відкриття провадження у справі про банкрутство без розгляду з підстав, визначених цією статтею, не перешкоджає зверненню такого кредитора, як конкурсного, з вимогами до боржника у порядку, визначеному статтею 45 цього Кодексу.

В постанові Верховного Суду у складі палати для розгляду справ про банкрутство Касаційного господарського суду від 06.07.2022 по справі № 913/288/21 зроблений наступний правовий висновок, а саме: "Одночасний розгляд заяв про відкриття провадження у справі про банкрутство, який передбачений ч. 4 ст. 39 Кодексу України з процедур банкрутства полягає у тому, що у разі коли до проведення підготовчого засідання до господарського суду від різних кредиторів надійшло декілька заяв про відкриття провадження у справі про банкрутство щодо одного і того боржника, господарський суд у підготовчому засіданні розглядає заяву, яка надійшла першою, і лише після встановлення необґрунтованості (необхідності повернення без розгляду) першої заяви розглядає по суті наступні заяви про відкриття провадження у справі про банкрутство".

З наведеного вбачається, що оскільки заява ТОВ "Дніпровський елеватор" про відкриття провадження у справі про банкрутство ТОВ "Агротермінал" надійшла до суду 25.10.2023, а заява АТ КБ "ПриватБанк" надійшла до суду 20.11.2023, то у господарського суду у підготовчому засіданні виникає обов`язок спочатку розглянути заяву ТОВ "Дніпровський елеватор" про відкриття провадження у справі про банкрутство ТОВ "Агротермінал".

Враховуючи той факт, що господарський суд вирішив задовольнити заяву ТОВ "Дніпровський елеватор" про відкриття провадження у справі про банкрутство ТОВ "Агротермінал", яка надійшла до суду першою, керуючись ст. 34 КУзПБ, господарський суд правомірно залишив заяву АТ КБ "ПриватБанк" про відкриття провадження у справі про банкрутство ТОВ "Агротермінал" без розгляду.

Колегія суддів не погоджується з доводами заявника апеляційної скарги про те, що суд першої інстанції свідомо продовжив розгляд заяви про відкриття провадження у справі про банкрутство, не зважаючи на недоліки форми та змісту такої заяви, які прямо перешкоджають її розгляду та призводять до порушення принципів верховенства права, правової визначеності і рівності всіх учасників, з огляду на наступне.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 30.10.2023 заяву ТОВ "Дніпровський елеватор" від 25.10.2023 про відкриття провадження у справі про банкрутство 'ГОВ «Агротермінал» залишено без руху з таких підстав:

- відсутні докази зміни назви ТОВ "Морський перевантажувально-складський комплекс "БОРІВАЖ" на ТОВ "Аджалик Трейд";

- відсутні докази зміни назви ТОВ "Приватофис" на ТОВ "Монтана-Естейт";

- відсутні докази того, що на аукціоні 28.10.2022 було реалізоване право вимоги ТОВ "Приватофис" до ТОВ "Агротермінал" саме за Договором позики № 1 від 08.07.2014.

09.11.2023 після усунення вказаних вище недоліків, заяву про відкриття провадження у справі про банкрутство ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області заяву ТОВ «Дніпровський Елеватор» - прийнято та призначено підготовче судове засідання.

Колегія суддів погоджується з доводами заявника апеляційної скарги про те, що у заяві ТОВ «Дніпровський елеватор» про відкриття провадження у справі про банкрутство окрім зазначених вище недоліків не було вказано про наявність оригіналів документів, доданих до заяви, та не повідомлено про те, що заявником не подано іншої заяви до цього самого боржника з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Вказані вище недоліки заяви про відкриття провадження у справі про банкрутство відповідно до правової позиції Верховного Суду, наведеній у постанові від 13.12.2022 у справі №910/862/22, є самостійними підставами для залишення такої заяви без руху.

В апеляційній скарзі АТ КБ «ПРИВАТБАНК» посилається на постанову Верховного Суду від 13.12.2022 у справі №910/862/22, згідно з якою «Колегія суддів погоджується з доводами скаржника про те, що лише частина з виявлених недоліків при оформленні та поданні заяви про Agro Import OU мають процесуальним наслідком залишення такої заяви без руху, а саме: відсутність викладену обставин окремо по кожному правочину, щодо якого у боржника виникла заборгованість (пункт 5 частини третьої статті 162 ГПК України); відсутність доказів сплати судового збору (пункт 2 частини першої статті 164 ГПК України); не повідомлення про наявність у заявника оригіналів документів, доданих до заяви, та не зазначення про те, що заявником не подано іншої заяви до цього самого боржника з тим самим предметом та з тих самих підстав (пункти 8, 10 частини третьої статті 162 ГПК України). Однак у будь-якому випадку встановлені судом апеляційної інстанції обставини щодо невідповідності поданої Agro Import OU заяви встановленим вимогам щодо її оформлення свідчать про недотримання місцевим господарським судом вимог процесуального законодавства.».

Але у даній справі Agro Import OU взагалі не повідомляв суд першої інстанції про наявність у заявника оригіналів документів, доданих до заяви, не зазначав про те, що заявником не подано іншої заяви до цього самого боржника з тим самим предметом та з тих самих підстав (пункти 8, 10 частини третьої статті 162 ГПК України). Це і стало підставою скасування ухвали господарського суду міста Києва від 16.02.2022 та постанови Північного апеляційного господарського суду від 19.09.2022 у справі №910/862/22.

В той же час, до винесення оскаржуваної ухвали, а саме 25.12.2023, до господарського суду надійшли письмові пояснення ТОВ "Дніпровський елеватор", у яких зазначено, що у провадженні господарських судів України або іншого органу, який в межах своєї компетенції вирішує спір, немає справи зі спору між ТОВ "Дніпровський елеватор" та ТОВ "Агротермінал" та повідомлено, що всі оригінали документів, копії яких додано до заяви, наявні у ініціюючого кредитора ТОВ "Дніпровський елеватор".

При цьому, суд першої інстанції в судовому засіданні дослідив оригінали документів, поданих до суду.

Отже, на момент винесення оскаржуваної ухвали про відкриття провадження у справі про банкрутство недоліки заяви ініціюючого кредитора, про які зазначає АТ КБ "Приватбанк" у апеляційній скарзі, вже було усунуто, тому у господарського суду не було підстав для залишення цієї заяви без руху.

З огляду на що, посилання скаржника на висновки Верховного Суду, викладені у постанові від 13.12.2022 у справі №910/862/22, є такими, що не заслуговують увагу.

Також колегія суддів приймає до уваги, що в ухвалі Господарського суду Дніпропетровської області від 30.10.2023, якою заяву ТОВ "Дніпровський елеватор" від 25.10.2023 про відкриття провадження у справі про банкрутство 'ГОВ «Агротермінал» залишено без руху, не було зазначено таких недоліків заяви як: незазначення про наявність оригіналів документів, доданих до заяви, та не повідомлення про те, що заявником не подано іншої заяви до цього самого боржника з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Щодо позовної давності.

Матеріалами справи підтверджено, що за вимогами про стягнення заборгованості за Договором про надання поворотної фінансової допомоги (безвідсоткової позики) №1 від 08.07.2014 строк позовної давності закінчувався 08.07.2022.

В той же час, відповідно до п. 12 Прикінцевих та перехідних положень Цивільного кодексу України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 257, 258, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину.

Постановою Кабінету Міністрів України № 211 від 11 березня 2020 року "Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19" установлено з 12 березня 2020 на всій території України карантин, який скасовано лише 1 липня 2023 року.

Відповідно до п. 19 Прикінцевих та перехідних положень Цивільного кодексу України у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану строки, визначені статтями 257-259, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк його дії.

Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 Про введення воєнного стану в Україні, який затверджений Верховною Радою України 24.02.2022 Законом №2102-ІХ, в Україні введено воєнний стан на 30 діб, який продовжено Указом Президента України від 14.03.2022 №133/2022, затвердженим Верховною Радою України 15.03.2022 Законом №2119-ІХ, з 26.03.2022 ще на 30 діб та, в подальшому, Указом Президента № 259/2022 від 18.04.2022 строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 05 години 30 хвилин 25 квітня 2022 року строком на 30 діб, що затверджено Верховною Радою Законом №2212-ІХ.

Відповідно до частин 1, 2 ст. 12-1 Закону України "Про правовий режим воєнного стану" в умовах правового режиму воєнного стану суди, органи та установи системи правосуддя діють виключно на підставі, в межах повноважень та в спосіб, визначені Конституцією України та законами України; повноваження судів, органів та установ системи правосуддя, передбачені Конституцією України, в умовах правового режиму воєнного стану не можуть бути обмежені.

Заява ТОВ "Дніпровський елеватор" про відкриття провадження у справі про банкрутство ТОВ "Агротермінал" надійшла до господарського суду 25.10.2023.

Таким чином, заява АТ КБ "Приватбанк" про сплив строку позовної давності не підлягає задоволенню, оскільки строки загальної та спеціальної позовної давності, встановлені ст. ст. 257-259 ЦК України не сплили, так як продовжені на строк дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19) та на період дії в Україні воєнного стану.

Доводи заявника апеляційної скарги про те, що оскаржувана ухвала не містить будь-якого обґрунтування підстав залишення без розгляду клопотань, заявлених під час розгляду заяви ТОВ «Дніпровський елеватор» про відкриття провадження у справі по банкрутство, до виходу суду в нарадчу кімнату, тобто до самого факту залишення заяви AT КБ «ПРИВАТБАНК» про відкриття провадження у справі про банкрутство без розгляду, є безпідставними з огляду на наступне.

Відповідно до ст. 55 Конституції України кожному гарантується право на судовий захист.

При цьому "право на суд" та право на "доступ до суду" не є абсолютними. Права можуть бути обмежені, але лише у такни спосіб та до такої міри, що не порушують зміст цих прав (Philis v Greece (Філіє), § 59; De Geoufire de la Pradelle v France (Де Жуфр де ла Прадель проти Франції), § 28, і Stanev v Bulgaria (Станєв проти Болгарії) [ВП], § 229).

Відповідно до ст. 1 Кодексу України з процедур банкрутства учасники у справі про банкрутство (неплатоспроможність) - сторони, арбітражний керуючий, державний орган з питань банкрутства, інші учасники справи про банкрутство, щодо прав або обов`язків яких існує спір, а також у випадках, передбачених цим Кодексом, Фонд державного майна України, Національна комісія з цінних паперів та фондового ринку, представник органу місцевого самоврядування, представник працівників боржника, уповноважена особа засновників (учасників, акціонерів) боржника.

Порядок набуття кредитором (окрім кредитора, за заявою якого відкрито провадження у справі про банкрутство) статусу учасника провадження у справі про банкрутство визначається ст. 45 КУзПБ.

Набуття такого статусу остаточно формалізується ухвалою суду про визнання вимог кредитора (аналогічна позиція викладена у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 23.01.2020 у справі №913/444/18).

Отже, порядок набуття конкурсним кредитором статусу учасника провадження у справі про банкрутство є чітким, зрозумілим та однозначним, тобто таке нормативне регулювання виключає можливість довільного його трактування.

Лише після вчинення всіх передбачених КУзПБ (ст. 45) дій, прийняття судом відповідної ухвали про повне або часткове (ч. 6 ст. 45. ст. 47 КУзПБ) визнання його вимог, кредитор набуває статусу учасника провадження у справі про банкрутство та повну процесуальну дієздатність (здатність особисто здійснювати процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді, ст. 44 ГПК України) (п. 56.16 постанови Верховного Суду від 16.07.2020 у справі №910/4475/19).

Таким чином, лише після прийняття судом відповідної ухвали про визнання його вимог кредитор набуває статусу учасника провадження у справі про банкрутства та повну процесуальну дієздатність, а відтак на час винесення оскаржуваної ухвали AT КБ «ПРИВАТБАНК» не мав процесуальної дієздатності заявляти клопотання, заяви відносно заяви ТОВ «ДНІПРОВСЬКИЙ ЕЛЕВАТОР», висловлювати свою думку з приводу заяви іншого ініціюючого кредитора.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 275 та статті 276 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

З огляду на вищенаведене, суд першої інстанції при вирішенні даної справи правильно застосував норми матеріального та процесуального права, що регулюють спірні правовідносини сторін, прийняв законне та обґрунтоване рішення, тому у відповідності до ст. 276 ГПК України в задоволенні скарги слід відмовити, а оскаржуване судове рішення слід залишити без змін.

Зважаючи на відмову у задоволенні апеляційної скарги, судові витрати, понесені у зв`язку із апеляційним оскарженням, згідно статті 129 Господарського процесуального кодексу України, покладаються на заявника у скарзі і відшкодуванню не підлягають.

Керуючись ст. ст. 269, 275, 276, 282-284 ГПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства Комерційний банк "Приватбанк" на ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 26.12.2023 у справі №904/5662/23 - залишити без задоволення.

Ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 26.12.2023 у справі №904/5662/23 залишити без змін.

Судові витрати Акціонерного товариства Комерційний банк "Приватбанк" за подання апеляційної скарги на ухвалу суду покласти на заявника апеляційної скарги.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена до Верховного Суду протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови виготовлено та підписано 04.07.2024.

Головуючий суддя О.Г. Іванов

Суддя Т.А. Верхогляд

Суддя Ю.Б. Парусніков