ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про розгляд заяви про відвід судді

25.06.2024м. ДніпроСправа № 904/9428/21

за заявою Приватного акціонерного товариства "Північний гірничо-збагачувальний комбінат" (50079, Дніпропетровська область, місто Кривий Ріг, )

до Товариства з обмеженою відповідальністю "ДВС-Інвест" (50000, місто Кривий Ріг, проспект Поштовий, будинок 49, )

про визнання банкрутом

без участі представників сторін

Суддя Примак С.А.

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Господарського суду Дніпропетровської області (суддя Первушин Ю.Ю.) перебуває справа №904/9428/21 за заявою Приватного акціонерного товариства "Північний гірничо-збагачувальний комбінат" про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю "ДВС- Інвест" на підставі статті 34 Кодексу України з процедур банкрутства.

19.06.2024 через систему "Електронний суд" представник ініціюючого кредитора - адвокат Кравчук Андрій Сергійович надіслав заяву про відвід судді (вх. суду №582/24).

24.06.2024 ухвалою господарського суду (суддя Первушин Ю.Ю.) визнано необґрунтованою заяву представника Приватного акціонерного товариства "Північний гірничо-збагачувальний комбінат" б/н від 19.06.2024 про відвід судді Первушина Ю.Ю. від розгляду справи №904/9428/21. Передано на автоматичний розподіл справу №904/9428/21 для вирішення питання про відвід судді Первушина Ю.Ю. у порядку, встановленому частиною 1 статті 32 Господарського процесуального кодексу України.

Розпорядженням керівника апарату Господарського суду Дніпропетровської області від 25.06.2024 № 175 матеріали справи №904/9428/21 передано на повторний автоматизований розподіл.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 25.06.2024 заяву представника ініціюючого кредитора - адвоката Кравчука Андрія Сергійовича про відвід судді Первушина Ю.Ю. від участі у розгляді справи №904/9428/21 передано на розгляд судді Примаку С.А.

У якості підстав для відводу судді Первушина Ю.Ю. від розгляду справи № 904/9428/21, представник ПрАТ "ПІВНГЗК" адвокат Кравчук А.С. посилається на наявність обставин, які викликають сумнів в неупередженості та об`єктивності судді, а саме:

- в судовому засіданні, що відбулося 20.05.2024, суд встановив, що станом на 20.05.2024 витребувані судом документи не надійшли, а в матеріалах справи відсутні належні докази отримання Центрально-Міським ВДВС у місті Кривому Розі Криворізького району Дніпропетровської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса) копії ухвали суду від 15.04.2024. Зазначене стало перешкодою для розгляду справи, що призвело до чергового відкладення судового засідання на 17.06.2024 (на 32 дні). З метою з`ясування обставин відправлення судом на адресу виконавчої служби ухвали суду від 15.04.2024, до суду 10.06.2024 скерований адвокатський запит про витребування інформації про рух кореспонденції. У відповідь на вказаний адвокатський запит, листом від 14.06.2024 №10-04/580/24, який фактично надійшов на поштову скриньку адвоката ПрАТ "ПІВНГЗК" 18.06.2024, суд повідомив, що ухвалу від 15.04.2024 у справі №904/9428/21 до Центрально-Міського ВДВС у місті Кривому Розі Криворізького району Дніпропетровської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса) 19.04.2024 скеровано електронною поштою на адресу (яка, до речі, вказана на фірмовому бланку установи у листі від 28.02.2024 №18653 - є в матеріалах справи). Разом з цим, суд повідомив, що станом на дату відповіді (14.06.2024) докази отримання виконавчою службою ухвали від 15.04.2024 у справі №904/9428/21 до суду не надходили, а повторна її відправка не здійснювалася. При цьому, суд у складі судді Первушина Ю.Ю. абсолютно ніяким чином не відреагував на дану обставину та не вжив будь-яких передбачених законом заходів для виконання ухвали суду від 15.04.2024 у справі №904/9428/21;

- клопотання розпорядника майна №01-32/01-05 від 01.05.2023 (вх. суду №21340/23) про припинення повноважень керівника ТОВ "ДВС-ІНВЕСТ" Закірова Андрія Володимировича суд не розглядав понад рік, що реально перешкоджало арбітражному керуючому виконувати свої повноваження. Разом з тим, клопотання розпорядника майна від 14.11.2023 про визнання боржника банкрутом та відкриття ліквідаційної процедури також довгий час не розглядалось, що у сукупності з наведеними вище обставинами спонукає ініціюючого кредитора заявити відвід судді Первушину Ю.Ю. від розгляду справи №904/9428/21, оскільки на переконання ПРАТ "ПІВНГЗК", така важлива стадію процедури банкрутства як ліквідаційна процедура має бути забезпечена контролем безстороннього та незалежного суду.

Відповідно до ч. 3ст. 38 ГПК України відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Після спливу вказаного строку заявляти відвід (самовідвід) дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів з дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Відповідно до ч. 3 ст. 39 ГПК України, якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 32 цього Кодексу.

Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Відповідно до статті 129 Конституції України, судді при здійсненні правосуддя незалежні і підкоряються лише закону. Основними засадами судочинства, зокрема, є законність; рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Правосуддя в Україні здійснюється на засадах рівності всіх учасників судового процесу перед законом і судом незалежно від раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, мовних та інших ознак (стаття 9 Закону України "Про судоустрій і статус суддів").

Частиною 1 статті 2 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Відповідно до п. 1, 2 ч.2 статті 42 Господарського процесуального кодексу України учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи.

Згідно з ч.1 ст. 43 Господарського процесуального кодексу України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Пунктом 1 частини 2 статті 43 Господарського процесуального кодексу України визначено, що залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню господарського судочинства, зокрема, подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, спрямованих на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення.

Стосовно посилання представника ПрАТ "ПІВНГЗК" адвоката Кравчука А.С. на неотримання Центрально-Міським ВДВС у місті Кривому Розі Криворізького району Дніпропетровської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса) копії ухвали суду від 15.04.2024, господарський суд зазначає наступне.

З матеріалів справи вбачається, що вказана ухвала була направлена електронною поштою на адресу (яка вказана на фірмовому бланку установи у листі від 28.02.2024 №18653).

Клопотання про повторне направлення копії ухвали господарського суду від 15.04.2024 на адресу Центрально-Міського ВДВС у місті Кривому Розі Криворізького району Дніпропетровської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса) або вжиття інших заходів для виконання ухвали, сторони не заявляли.

Крім того, господарський суд зазначає, що відповідно до ч. 1 ст. 35 ГПК України, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

У своїй заяві представник ПрАТ "ПІВНГЗК" адвокат Кравчук А.С. жодним чином не обгрунтовує яким чином невиконання Центрально-Міським ВДВС у місті Кривому Розі Криворізького району Дніпропетровської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса) вимог ухвали від 15.04.2024 свідчить про упередженість судді Первушина Ю.Ю. при розгляді справи про банкрутство ТОВ "ДВС-Інвест".

Стосовно посилання представника ПрАТ "ПІВНГЗК" адвоката Кравчука А.С. на той факт, що клопотання розпорядника майна №01-32/01-05 від 01.05.2023 про припинення повноважень керівника ТОВ "ДВС-ІНВЕСТ" Закірова Андрія Володимировича суд не розглядав понад рік та клопотання розпорядника майна від 14.11.2023 про визнання боржника банкрутом та відкриття ліквідаційної процедури також довгий час не розглядалось, суд зазначає наступне.

Нормами ГПК України та КУзПБ не встановлено присічних строків для розгляду вказаних клопотань.

Крім того, відповідно до пункту 4 статті 11 Господарського процесуального кодексу України, суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Положеннями пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 04.11.1950, ратифікованої Верховною Радою України (Закон України від 17.07.1997 №475/97-ВР) встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Відповідно до рішень Європейського суду з прав людини, що набули статусу остаточного, зокрема, "Іззетов проти України", "Пискал проти України", "Майстер проти України", "Субот проти України", "Крюков проти України", "Крат проти України", "Сокор проти України", "Кобченко проти України", "Шульга проти України", "Лагун проти України", "Буряк проти України", "ТОВ "ФПК "ГРОСС" проти України", "Гержик проти України" суду потрібно дотримуватись розумного строку для судового провадження.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

З огляду на практику Європейського суду з прав людини, критеріями розумних строків є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника.

Одночасно, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору (рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі "Смірнова проти України").

У пункті 3 постанови № 11 від 17.10.2014 Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ "Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних справ і справ про адміністративні правопорушення" визначено, що розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту. З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків у цивільних справах є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника (справи "Федіна проти України" від 02.09.2010, "Смірнова проти України" від 08.11.2005, "Матіка проти Румунії" від 02.11.2006, "Літоселітіс Проти Греції" від 05.02.2004).

При цьому, згідно з практикою Європейського суду з прав людини щодо тлумачення положення "розумний строк" вбачається, що строк, який можна визначити розумним, не може бути однаковим для всіх справ. Критеріями оцінки розумності строку є, зокрема, складність справи та поведінка заявників.

Згідно з приписами статті 114 Господарського процесуального кодексу України, суд має встановлювати розумні строки для вчинення процесуальних дій; строк є розумним, якщо він передбачає час, достатній, з урахуванням обставин справи, для вчинення процесуальної дії, та відповідає завданню господарського судочинства.

Враховуючи той факт, що судові засідання не відбувалися, у тому числі у зв`язку з тим, що по всій території України була оголошена повітряна тривога, з технічних причин, судом не забезпечено участь кредитора у судовому засідання в режимі відеоконференції, у зв`язку з витребуванням додаткових документів по справі з метою об`єктивного розгляду справи та у зв`язку з поданням учасниками справи клопотань про відкладення справи, тривалий розгляд клопотань розпорядника майна не може свідчити про наявність підстав, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

Оцінюючи доводи представника ПрАТ "ПІВНГЗК" адвоката Кравчука А.С., суд приймає до уваги основоположний принцип свободи вираження поглядів, гарантований кожному статтею 10 Європейської конвенції з прав людини.

Судді при здійсненні правосуддя незалежні і підкоряються лише закону (стаття 129 Конституції України).

Здійснення незалежного правосуддя вимагає від судді протистояти будь-якому неправомірному зовнішньому впливу та зобов`язує розглядати справу якою б складною вона не була, забезпечуючи, тим самим, доступ до правосуддя.

За змістом статей 38, 42 Господарського процесуального кодексу України право на відвід судді є одним із процесуальних прав учасника справи.

Згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

За змістом рішення Європейського Суду у справі Білуха проти України (п. 49), наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції повинна визначатися не лише за суб`єктивним, а й за об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (див., серед іншого (inter alia), рішення у справі "Фей проти Австрії" (Fey v. Austria) від 24 лютого 1993 року, пп. 27, 28 and 30; рішення у справі "Ветштайн проти Швейцарії" (Wettstein v. Switzerland), № 33958/96, п. 42, ЄСПЛ 2000-XII). У кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про небезсторонність суду (див. рішення у справі "Пуллар проти Сполученого Королівства" (Pullar v. United Kingdom), від 10 червня 1996 року, п.38).

У цьому відношенні неупередженість повинна бути очевидною в межах справи, що розглядається.

Вирішальним для об`єктивного критерію є те, чи можуть бути побоювання учасників справи щодо відсутності безсторонності у певного судді об`єктивно виправдані.

Так, у рішенні 15 жовтня 2009 року у справі "Мікаллеф проти Мальти" ЄСПЛ вказав, що "будь-який суддя щодо якого наявна достатня підстава (legitimate reason) побоювання відсутності неупередженості повинен усунутись" (Micallef v. Malta, заява № 17056/06, §98). У рішенні від 15 липня 2005 року у справі "Межнаріч проти Хорватії" ЄСПЛ звернув увагу на те, що "слід визначити, чи існують, окрім поведінки судді, факти, які можна встановити, які можуть викликати сумніви щодо його неупередженості. Це означає, що, вирішуючи питання про те, чи є в тій або іншій справі достатня підстава (legitimate reason) побоюватися, що конкретному судді бракує неупередженості, позиція відповідної особи є важливою, але не є визначальною" (Meznaric v. Croatia, заява № 71615/01, § 31).

Таким чином, для задоволення відводу за об`єктивним критерієм мають бути не щонайменші сумніви одного з учасників справи, а достатні підстави вважати, що суддя не є безстороннім або що йому бракує неупередженості під час розгляду справи.

Зазначена правова позиція збігається з правовим висновком Великої Палати Верховного Суду, викладеним в ухвалі від 04.02.2020 у справі № 908/137/18 (провадження № 12-106гс19).

У своїй заяві про відвід судді Первушина Ю.Ю. представником ПрАТ "ПІВНГЗК" адвокатом Кравчуком А.С. не наведено жодної підстави відповідно до норм ч. 1 ст. 35 Господарського процесуального кодексу України.

У поданій заяві заявник надає суб`єктивну оцінку процесуальним діям судді та фактично не погоджується з керуванням ходу судового засідання та в обґрунтування наявності підстав для відводу судді зазначає обставини, що не відповідають дійсності.

З урахуванням викладеного, беручи до уваги, що розгляд справи № 904/9428/21 триває, заявник не позбавлений можливості заявляти клопотання про вчинення судом процесуальних дій.

Так суд зауважує, що внутрішні емоційно-вольові відчуття заявника з того чи іншого питання без наявності з цього питання певних доказів чи інформації не є достатньою підставою для констатації факту наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості судді.

Разом з тим, у справі, що розглядається, відсутні докази про наявність заяв судді чи то вчинків поза межами процесуальних дій під час судочинства, які б свідчили про його неспроможність забезпечити об`єктивний, неупереджений розгляд цієї справи.

За таких обставин правові підстави для відводу судді у даній справі відсутні.

З урахуванням викладеного, суд дійшов висновку про необґрунтованість заяви про відвід судді та відмову в її задоволенні.

Керуючись ст. 35, 38, 39, 234 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд, -

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні заяви представника Приватного акціонерного товариства "Північний гірничо-збагачувальний комбінат" адвоката Кравчука А.С. б/н від 19.06.2024 про відвід судді Первушина Ю.Ю. від розгляду справи №904/9428/21.

Матеріали справи №904/9428/21 повернути раніше визначеному складу суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Оскарження цієї ухвали окремо від рішення суду не допускається.

Суддя С.А. Примак