ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

"21" червня 2024 р. Справа№ 911/862/24

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Копитової О.С.

суддів: Сотнікова С.В.

Остапенка О.М.

розглянувши матеріали апеляційної скарги ОСОБА_1

на ухвалу господарського суду Київської області від 16.05.2024 року

у справі № 911/862/24 (суддя Лутак Т.В.)

за заявою ОСОБА_1

про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою господарського суду Київської області від 16.05.2024 року у справі № 911/862/24 відмовлено у відкритті провадження у справі № 911/862/24 про неплатоспроможність ОСОБА_1 , залишено без розгляду заяву арбітражного керуючого Вегери Андрія Анатолійовича № 02-01/2336 від 05.04.2024 року (вх. № 4584/24 від 05.04.2024 року) про його участь у справі про неплатоспроможність ОСОБА_1 .

Не погоджуючись із зазначеною ухвалою суду першої інстанції, ОСОБА_1 звернувся до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить суд скасувати ухвалу господарського суду Київської області від 16.05.2024 року, і направити справу № 911/862/24 для продовження розгляду до господарського суду Київської області. Крім того, апелянт просить відстрочити ОСОБА_1 сплату судового збору у розмірі - 3028,00 грн., за подання апеляційної скарги до ухвалення судового рішення у справі.

Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 28.05.2024 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 передано для розгляду колегії суддів у складі головуючого судді: Копитової О.С., суддів: Сотнікова С.В., Остапенка О.М.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 31.05.2024 року витребувано з господарського суду Київської області матеріали справи №911/862/24.

Від господарського суду Київської області на виконання ухвали Північного апеляційного господарського суду від 31.05.2024 року надійшли матеріали справи №911/862/24.

Розглянувши матеріали апеляційної скарги ОСОБА_1 , Північний апеляційний господарський суд встановив наступне.

Відповідно до п.2 ч.3 ст.258 ГПК України до апеляційної скарги додаються докази сплати судового збору.

Правові засади справляння судового збору, платники, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено Законом України "Про судовий збір".

За визначенням ст.1 Закону України "Про судовий збір", судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Платники судового збору - громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом (ст. 2 Закону України "Про судовий збір").

Згідно зі ст.3 Закону України "Про судовий збір", судовий збір справляється, зокрема, за подання до суду апеляційних та касаційних скарг на судові рішення.

Розміри ставок судового збору встановлено ст.4 Закону України "Про судовий збір".

Відповідно до п.п.7 п.2 ч.2 ст.4 Закону України "Про судовий збір" в даному випадку за подання до господарського суду апеляційної скарги на ухвалу суду судовий збір сплачується у розмірі одного прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З урахуванням вказаних приписів Закону, розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого Законом на 01.01.2024 року (3028,00 грн.), при зверненні до суду з цією апеляційною скаргою судовий збір мав бути сплачений в розмірі 3028,00 грн.

Перевіривши матеріали апеляційної скарги, колегія суддів встановила, що доказів сплати судового збору за її подання до апеляційної скарги не додано.

При цьому скаржник клопоче про відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги на ухвалу господарського суду Київської області від 16.05.2024 року у справі № 911/862/24.

Розглянувши клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги, колегія суддів не вбачає підстав для його задоволення з огляду на таке.

Відповідно до норм ст. 8 Закону України „Про судовий збір" в чинній редакції враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Перелік умов відстрочення, розстрочення сплати судового збору або звільнення від його сплати є вичерпним.

З аналізу статті 8 Закону України "Про судовий збір" вбачається, що законодавець, застосувавши конструкцію "суд, враховуючи майновий стан сторони, може…", тим самим визначив, що питання звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору осіб, є правом, а не обов`язком суду навіть за наявності однієї з умов для такого звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення.

Для вирішення питання про відстрочення сплати судового збору необхідним є доведення особою, яка звертається із відповідним клопотанням, фінансової неможливості сплатити судовий збір. При цьому, оцінці також підлягають дії, вчинені скаржником задля сплати судового збору та причини, з яких такі дії не призвели до позитивного вирішення питання його сплати.

Під час розгляду клопотання скаржника судова колегія також враховує позицію, викладену у рішеннях Європейського суду з прав людини від 20.05.2010 року у справі „Пелевін проти України" та від 30.05.2013 року у справі „Наталія Михайленко проти України", в яких зазначено, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг; оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі „Креуз проти Польщі" від 19.06.2001 року зазначено, що вимога сплати зборів цивільними судами у зв`язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права доступу до суду.

Отже, встановлення державою обов`язку щодо сплати судового збору за подання касаційної скарги у встановленому законом порядку та розмірі, є певним обмеженням при зверненні до суду, однак таке обмеження є загальним для всіх суб`єктів, узгоджується зі статтею 129 Конституції України, якою визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, та не є порушенням гарантованого пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод "права на суд".

Розглянувши клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги, суд не вбачає підстав для його задоволення.

Частиною 2 статті 260 ГПК України передбачено, що до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 258 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу.

У свою чергу, частина 1 ст. 174 ГПК України містить положення, відповідно до якого суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити) (ч. 2 ст. 174 ГПК України).

За вказаних обставин, апеляційна скарга ОСОБА_1 на ухвалу господарського суду Київської області від 16.05.2024 року у справі № 911/862/24 підлягає залишенню без руху з метою надання стороні можливості виправити вищенаведені недоліки шляхом подання в строк, визначений цією ухвалою, доказів сплати судового збору у встановленому чинним законодавством розмірі, з визначенням строку для усунення недоліків апеляційної скарги.

Водночас колегія суддів зауважує заявникові на тому, що відповідно до приписів ч.4 ст.174 ГПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Враховуючи вищевикладене та керуючись статями 174, 234, 258, 259, 260 ГПК України, Північний апеляційний господарський суд -

У Х В А Л И В :

1.Клопотання ОСОБА_1 на ухвалу господарського суду Київської області від 16.05.2024 року у справі № 911/862/24 про відстрочення сплати судового збору відхилити.

2.Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу господарського суду Київської області від 16.05.2024 року у справі № 911/862/24 залишити без руху.

3.Попередити скаржника, що у разі невиконання вимог зазначеної ухвали суду у встановлений пунктом 2 її резолютивної частини строк, апеляційна скарга вважатиметься неподаною і буде повернута заявнику.

4.Повідомити учасникам справи та їх представникам, що з 18 жовтня 2023 року введено в дію Закон від 29.06.2023 №3200-ІХ щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами (надалі - в ЄСІТС), яким встановлено, що:

- адвокати нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи зобов`язані реєструвати свої електронні кабінети в ЄСІТС. Інші - реєструють свої електронні кабінети в добровільному порядку;

- апеляційна скарга, відзив на апеляційну скаргу та будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити відомості про наявність або відсутність електронного кабінету. Особа, яка подає до суду процесуальний документ в електронній формі через електронний кабінет, звільняється від обов`язку зазначення таких відомостей;

- особа, яка зареєструвала електронний кабінет, може подавати документи до суду в електронній формі виключно в ЄСІТС. Однак це не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі;

- якщо апеляційна скарга подана до суду в електронній формі, то особа, яка подала скаргу, має подавати до суду заяви по суті справи, клопотання та письмові докази виключно в електронній формі, крім випадків, коли судом буде надано дозвіл на їх подання в паперовій формі;

- учасникам справи, які мають електронний кабінет, суд надсилає всі судові рішення в електронній формі виключно через електронні кабінети в ЄСІТС, що не позбавляє права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою;

- процесуальні наслідки звернення до суду особи без реєстрації електронного кабінету встановлені Господарським процесуальним кодексом України у вигляді залишення її документа без руху, його повернення або залишення без розгляду. Такі наслідки застосовуються судом також, якщо інтереси особи, яка зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, представляє адвокат.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями та не підлягає оскарженню.

Головуючий суддя О.С. Копитова

Судді С.В. Сотніков

О.М. Остапенко