ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ДОНЕЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
_____________________________________________________________________________
У Х В А Л А
18.06.2024 Справа № 905/2123/21
про скасування рішення Кальчицької сільської ради Донецької області №VII/11-401 від 29.07.2021
Представники сторін:
від позивача: не з`явився
від відповідача: не з`явився
від третьої особи: не з`явився
Комунальний заклад загальної середньої освіти I-III ступенів імені братів Зосіма села Кременівка Кальчицької сільської ради Донецької області звернувся до господарського суду з позовом до Кальчицької сільської ради про скасування рішення Кальчицької сільської ради Донецької області №VII/11-401 від 29.07.2021.
Ухвалою суду від 29.11.2021 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження.
Ухвалою суду від 28.12.2021 залучено Комунальний заклад Центр культури, молоді та спорту Кальчицької сільської ради Маріупольського району Донецької області до участі у справі як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача; продовжено строк підготовчого провадження на 30 днів, до 28.02.2022 включно.
Ухвалою суду від 24.01.2022 відкладено підготовче засідання на 15.02.2022.
Ухвалою суду від 15.02.2022 відкладено підготовче засідання на 28.02.2022.
У зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 Про введення воєнного стану в Україні, затвердженого Законом України Про затвердження Указу Президента України Про введення воєнного стану в Україні від 24.02.2022 № 2102-ІХ, введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24.02.2022.
Згідно наказу Господарського суду Донецької області Про встановлення особливого режиму роботи Господарського суду Донецької області №20 від 28.02.2022 встановлено особливий режим роботи суду в умовах воєнного стану, тимчасово, до усунення обставин, які зумовили загрозу життю, здоров`ю та безпеці відвідувачів, працівників суду, в умовах воєнної агресії проти України, обмежено доступ до приміщення суду.
28.02.2022 підготовче засідання у справі № 905/2123/21 не відбулось у зв`язку з введенням воєнного стану, постійними обстрілами міста Харкова та веденням активних бойових дій на території Харківської області, з метою недопущення випадків загрози життю, здоров`ю та безпеці учасників справи.
Ухвалою суду від 13.11.2023 було призначено підготовче засідання по справі №905/2123/21 на 13.12.2023 о 14:15 год.
Разом з тим, 13.12.2023 підготовче засідання по справі № 905/2123/21 не відбулось у зв`язку з перебуванням судді Зельман Ю.С. на лікарняному з 11.12.2023 по 15.12.2023 включно.
Ухвалою суду від 18.12.2023 було призначено підготовче засідання на 17.01.2024.
Ухвалою суду від 17.01.2024 відкладено підготовче засідання на 28.02.2024.
Ухвалою суду від 28.02.2024 закрито підготовче провадження по справі та призначено розгляд справи по суті на 20.03.2024, явку представника позивача визнано обов`язковою.
Ухвалами суду по справі № 905/2123/21 позивачу було неодноразово запропоновано повідомити суд про актуальну правову позицію в умовах воєнного стану та надати пояснення щодо позиції по справі та наявності процесуального інтересу до предмету позову, проте станом на 23.04.2024 таких позицій судом отримано не було. Враховуючи викладене, з метою всебічного, повного та об`єктивного розгляду справи, ухвалою суду від 23.04.2024 відкладено розгляд справи № 905/2123/21 на 30.05.2024 та повторно запропоновано позивачу надати суду пояснення щодо позиції по справі та наявності процесуального інтересу до предмету позову, з доказами направлення пояснень на адресу відповідача та третьої особи.

Ухвалою суду від 30.05.2024 з метою всебічного, повного та об`єктивного розгляду справи судом також відкладено судове засідання на 18.06.2024 задля можливості повторного повідомлення позивача про розгляд справи по суті та з"ясування наявності його процесуального інтересу у справі.

Згідно з частиною одинадцятою статті 242 ГПК України, якщо учасник справи має електронний кабінет, суд надсилає всі судові рішення такому учаснику в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи чи її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами. У разі відсутності в учасника справи електронного кабінету суд надсилає всі судові рішення такому учаснику в паперовій формі рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

Судом встановлено, що відповідач та третя особа зареєстрували електронні кабінети в підсистемі «Електронний суд», тому відповідно до ч. 7 статті 6 Господарського процесуального кодексу України суд вручає будь-які документи у справі виключно в електронній формі шляхом їх направлення до електронного кабінету таких осіб.

Представник позивача в судове засідання не з`явився, про дату та час розгляду справи був повідомлений належним чином шляхом направлення ухвали суду на електронну адресу, зазначену в позовній заяві.

Згідно з ч.1 ст.11 Закону України Про здійснення правосуддя та кримінального провадження у зв`язку з проведенням антитерористичної операції суд викликає або повідомляє таких учасників справи про дату, час і місце інших судових засідань чи про вчинення відповідної процесуальної дії через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України (з посиланням на веб-адресу відповідної ухвали суду в Єдиному державному реєстрі судових рішень), яке повинно бути розміщене не пізніше ніж за десять днів до дати відповідного судового засідання або вчинення відповідної процесуальної дії. З опублікуванням такого оголошення відповідач вважається повідомленим про дату, час і місце розгляду справи.

Враховуючи, що місцезнаходженням сторін, згідно відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, с.Кременівка, яке віднесено до території Кальчицької сільської територіальної громади Маріупольського району Донецької області, що відповідно до Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією, затвердженого наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України №309 від 22.12.2022, є територією активних бойових дій, сторони повідомлялися про розгляд справи шляхом розміщення відповідних оголошень на офіційному веб-порталі Судова влада України, з посиланням на веб-адресу ухвали суду в Єдиному державному реєстрі судових рішень та виходячи з положень Закону України Про здійснення правосуддя та кримінального провадження у зв`язку з проведенням антитерористичної операції сторони вважаються такими, що повідомлені про розгляд справи.

Відповідно до приписів частин 7 та 8 ст.120 Господарського процесуального кодексу України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місцезнаходження чи місця проживання під час розгляду справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання ухвала про повідомлення чи виклик надсилається учасникам судового процесу, які не мають електронного кабінету та яких неможливо сповістити за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, за останньою відомою суду адресою і вважається врученою, навіть якщо відповідний учасник судового процесу за цією адресою більше не знаходиться або не проживає чи не перебуває.. Якщо учасник судового процесу повідомляє суду номери телефонів і факсів, адресу електронної пошти або іншу аналогічну інформацію, він повинен поінформувати суд про їх зміну під час розгляду справи. Положення частини сьомої цієї статті застосовуються також у разі відсутності заяви про зміну номерів телефонів і факсів, адреси електронної пошти, які учасник судового процесу повідомив суду.

Разом із тим, 13.05.2024 на адресу суду від представника позивача - директора Мітько М.О. надійшла заява з проханням надсилати усі документи по справі № 905/2123/21 на електронну адресу ІНФОРМАЦІЯ_1 , а також на поштову адресу: АДРЕСА_1 . У зв`язку з викладеним, ухвали суду від 23.04.2024 та від 30.05.2024 були направлені на вказані поштову та електронну адресу позивача, що підтверджується наявними в матеріалах справи рекомендованими повідомленням про вручення поштового відправлення та довідками про доставку електронного листа від 03.06.2024 та від 06.06.2024.

Враховуючи зазначені положення позивач, вважається таким, що належним чином повідомлений про розгляд справи за його позовом.

Під час розгляду справи в період дії воєнного стану позивач, будь-яких документів до суду не направляв, участі в судових засіданнях не приймав, своєї позиції не виклав.

Разом із тим, як встановлено судом, представником позивача на електронну адресу суду надіслана заява від 18.06.2024, в якій останній просить зупинити розгляд справи №905/2123/21 у зв`язку з тимчасовою окупацією території України, де перебуває наразі позивач і об`єкт спору. Суд зазначену заяву повертає без розгляду заявнику з огляду на наступне.

З 18.10.2023 введено в дію Закон України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами" від 29.06.2023 № 3200-IX.

Статтею 42 Господарського процесуального кодексу України передбачені права та обов`язки учасників справи, зокрема, подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб, а також виконувати процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Частинами п`ятою, шостою статті 42 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом. Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Відповідно до частини шостої статті 6 Господарського процесуального кодексу України адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Відповідно до частини 8 статті 6 Господарського процесуального кодексу України реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі. Особа, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, може подавати процесуальні, інші документи, вчиняти інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, з використанням кваліфікованого електронного підпису або із застосуванням засобів електронної ідентифікації, що мають високий рівень довіри, відповідно до вимог законів України "Про електронні документи та електронний документообіг" та Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги", якщо інше не передбачено цим Кодексом. Особливості використання кваліфікованого електронного підпису або засобів електронної ідентифікації, що мають високий рівень довіри, відповідно до вимог законів України "Про електронні документи та електронний документообіг" та Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги" в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, визначаються Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Таким чином, надсилання процесуальних документів до суду в електронному вигляді передбачає використання сервісу «Електронний суд», з попередньою реєстрацією офіційної електронної адреси (електронного кабінету) та з обов`язковим використанням власного електронного підпису, при цьому, реєстрація в ЄСІТС або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі.

Отже, з урахуванням наведених приписів Господарського процесуального кодексу України юридичні особи можуть подавати процесуальні документи до суду через електронний кабінет в ЄСІТС або в паперовій формі.

Подібний висновок зробив Верховний Суд в ухвалі від 18.01.2024 у справі №904/853/23.

Як вже зазначалося, представник позивача надіслав заяву від 18.06.2024 на електронну адресу суду, а отже зазначена заява не може вважатися такою, що подана у встановленому законом порядку.

Поряд з цим, загальні вимоги до форми та змісту письмової заяви, клопотання, заперечення з процесуальних питань та наслідки недотримання таких вимог визначені у статті 170 Господарського процесуального кодексу України. Так, відповідно до частини другої статті 170 Господарського процесуального кодексу України письмова заява, клопотання чи заперечення підписується заявником або його представником.

Згідно з частиною 4 статті 170 Господарського процесуального кодексу України суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Як вбачається, заява від 18.06.2024 не містить кваліфікаційного електронного підпису, тобто не підписана заявником.

З огляду на зазначене, суд повертає заяву про зупинення провадження від 18.06.2024 без розгляду.

Оскільки вказана заява позивача від 18.06.2024 надійшла на електронну адресу суду і засобами поштового зв`язку не надсилалась, припис ч.4 ст.170 Господарського процесуального кодексу України щодо її фізичного повернення заявнику не може бути виконаний судом.

У рішеннях від 28 жовтня 1998 у справі Осман проти Сполученого королівства та від 19 червня 2001 року у справі Креуз проти Польщі Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) роз`яснив, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху в судовому процесі. Вказаними рішеннями ЄСПЛ визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

ЄСПЛ у рішенні від 07 липня 1989 року у справі Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії вказав, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Суд враховує, що місцезнаходження позивача зареєстроване на території активних бойових дій, проте матеріалами справи підтверджується доставлення ухвал суду на електронну адресу, яка зазначена позивачем як офіційна, а також на поштову адресу, вказану у заяві від 13.05.2024, що відповідно до положень ч.ч.7,8 ст.120 Господарського процесуального кодексу України вважається належним повідомленням про розгляд справи. Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.195 ГПК України суд має розпочати розгляд справи по суті не пізніше ніж через шістдесят днів з дня відкриття провадження у справі, а у випадку продовження строку підготовчого провадження - не пізніше наступного дня з дня закінчення такого строку. Суд розглядає справу по суті протягом тридцяти днів з дня початку розгляду справи по суті.

Ухвалою суду від 28.02.2024 закрито підготовче провадження по справі та призначено розгляд справи по суті.

Враховуючи, воєнний стан та перебування сторін на території активних бойових дій, суд неодноразово відкладав підготовче засідання та розгляд справи по суті з метою встановлення процесуального інтересу позивача у справі, проте документів в підтвердження своєї позиції позивачем надано не було.

Явка учасників справи неодноразово визнавалась обов"язковою.

Згідно з ч.4 ст.202 Господарського процесуального кодексу України в разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Пунктом 4 ч.1 ст.226 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд залишає позов без розгляду, якщо позивач не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Таким чином, у разі відсутності у позивача наміру брати участь у судовому засіданні, приписами ст.ст.202, 226 Господарського процесуального кодексу України передбачено подання позивачем заяви про розгляд справи за його відсутності. Тобто, право позивача як особи, яка подала позов та зацікавлена в його розгляді, не бути присутнім у судовому засіданні кореспондується з його обов`язком подати до суду відповідну заяву про розгляд справи за його відсутності.

Вказане також узгоджується з правовою позицією Верховного суду у складі колегії суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду, викладеної в постанові від 05.06.2020 у справі №910/16978/19.

Крім того, у постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 18.11.2022 у справі № 905/458/21 та у постанові Верховного Суду від 29.08.2023 у справі № 904/9282/21, викладено наступний правовий висновок.

Верховний Суд у складі колегії суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду проаналізувавши положення частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 ГПК України, зазначив про те, що у цих нормах законодавець не застосував слова "може", "має право", "за власної ініціативи" та інші подібні у своєму значенні слова. Зазначені норми процесуального права не передбачають можливості інших варіантів дій суду, окрім залишення позовної заяви без розгляду. Формулювання "суд залишає позов без розгляду", що міститься у частині четвертій статті 202 ГПК України, та формулювання "суд залишає позов без розгляду", що міститься у пункті 4 частини першої статті 226 ГПК України, виражає імперативну вказівку суду (судді) щодо заборони продовження розгляду справи, щодо завершення судового провадження без винесення рішення. З огляду на викладене Верховний Суд зазначає про те, що повноваження суду залишити позов без розгляду, передбачені цими нормами процесуального права, відносяться до імперативних.

Залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду господарським судом справи без прийняття рішення суду по суті спору у зв`язку з виявленням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому, наслідком якої є можливість повторного звернення до суду з тотожним позовом.

Позивач був належним чином повідомлений про розгляд справи, зокрема, ухвалами суду від 23.04.2024 та від 30.05.2024, що підтверджується довідками про доставку електронного листа від 03.06.2024 та 06.06.2024 вказаних ухвал на офіційну електронну адресу, зазначену позивачем в заяві від 13.05.2024, явка представника позивача в судове засідання визнавалась обов`язковою, окрім ухвали від 30.05.2024, проте заява про розгляд справи за його відсутності до суду не надходила.

ЄСПЛ у рішенні від 07 листопада 2017 року у справі "Sukhanov and Others v. Russia" (заяви №№ 56251/12, 23302/13, 53116/15) дійшов висновку, що присутність у судовому засіданні є правом, але не обов`язком позивача.

Водночас у цьому випадку позивачем не дотримано порядку, передбаченого нормами ст.ст.202, 226 ГПК України, лише за умов дотримання якого можливе виникнення у позивача права на розгляд справи за його відсутності.

Відповідно до положень п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом. Також, відповідно до рішень Європейського суду з прав людини, що набули статусу остаточного, зокрема "Іззетов проти України", "Пискал проти України", "Майстер проти України", "Субот проти України", "Крюков проти України", "Крат проти України", "Сокор проти України", "Кобченко проти України", "Шульга проти України", "Лагун проти України", "Буряк проти України", "ТОВ "ФПК "ГРОСС" проти України", "Гержик проти України" суду потрібно дотримуватись розумного строку для судового провадження.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

В своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 Про введення воєнного стану в Україні, затвердженого Законом України Про затвердження Указу Президента України Про введення воєнного стану в Україні від 24.02.2022 №2102-ІХ, введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24.02.2022 строком на 30 діб. Воєнний стан в Україні неодноразово було продовжено.

Суд враховує, що воєнний стан в України триває більше, ніж 2 роки, проте за цей час позивач жодного разу не виявив інтересу до справи, хоча він, як зацікавлена особа, мав можливість знайомитися з матеріалами справи дистанційно через підсистему "Електронний суд" незалежно від міста свого перебування.

Позивач як особа, яка ініціювала розгляд справи шляхом подання відповідного позову задля захисту порушеного права, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі та має усвідомлювати наслідки пов`язані з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

З огляду на вищевикладене позовна заява Комунального закладу загальної середньої освіти I-III ступенів імені братів Зосіма села Кременівка Кальчицької сільської ради Донецької області до Кальчицької сільської ради, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача, Комунального закладу Центр культури, молоді та спорту Кальчицької сільської ради Маріупольського району Донецької області, про скасування рішення Кальчицької сільської ради Донецької області №VII/11-401 від 29.07.2021 підлягає залишенню без розгляду.

Суд також вважає за необхідне зазначити, що згідно ч. 4 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення обставин, що були підставою для залишення позову без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Керуючись ст.ст. 12, 123, 226, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд, -

У Х В А Л И В

Позовну заяву Комунального закладу загальної середньої освіти I-III ступенів імені братів Зосіма села Кременівка Кальчицької сільської ради Донецької області до Кальчицької сільської ради, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача, Комунального закладу Центр культури, молоді та спорту Кальчицької сільської ради Маріупольського району Донецької області, про скасування рішення Кальчицької сільської ради Донецької області №VII/11-401 від 29.07.2021, залишити без розгляду.

Інформацію по справі, що розглядається можна отримати на сторінці суду на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: http://dn.arbitr.gov.ua.

У судовому засіданні 18.06.2024 проголошено та підписано вступну та резолютивну частину ухвали.

Повний текст ухвали складено та підписано 20.06.2024.

Ухвала набрала законної сили в день її винесення судом 18.06.2024.

Апеляційна скарга може бути подана учасниками справи до Східного апеляційного господарського суду в порядку та строки, визначені Главою 1 Розділу IV Господарського процесуального кодексу України (з урахуванням п.17.5 Перехідних положень Господарського процесуального кодексу України).

Суддя Ю.С. Зельман