ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КІРОВОГРАДСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

20 червня 2024 рокуСправа № 912/896/24

Господарський суд Кіровоградської області у складі судді Кабакової В.Г., розглянувши у судовому засіданні матеріали справи №912/896/24

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "АГРО ЕКСПЕРТ ТЕХ", вул. Рибальська, 13, м. Київ, 01011

до відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю "АГРОГРУПА ДЕМЕТРА", вул. Велика Пермська, 8Ж, м. Кропивницький, 25006

про стягнення 617 775,97 грн

Представники:

від позивача - участі не брали;

від відповідача - участі не брали.

ВСТАНОВИВ:

До Господарського суду Кіровоградської області надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю "АГРО ЕКСПЕРТ ТЕХ" (далі - ТОВ "АГРО ЕКСПЕРТ ТЕХ") до Товариства з обмеженою відповідальністю "АГРОГРУПА ДЕМЕТРА" (далі - ТОВ "АГРОГРУПА ДЕМЕТРА") з вимогами про стягнення 617 775,97 грн, з покладенням судового збору.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає про неналежне виконання відповідачем зобов`язань за договором поставки АЕТ-05-1905/23 від 19.05.2023 в частині оплати товару.

Ухвалою від 15.04.2024 господарський суд прийняв позовну заяву до розгляду та відкрив провадження у справі №912/896/24 за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначив на 15.05.2024 о 11:30 год та встановив сторонам строки для подання заяв по суті справи.

Частиною 5 ст. 176 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) передбачено, що ухвала про відкриття провадження у справі надсилається учасникам справи, а також іншим особам, якщо від них витребовуються докази, в порядку, встановленому статтею 242 цього Кодексу, та з додержанням вимог частини четвертої статті 120 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 11 ст. 242 ГПК України, якщо учасник справи має електронний кабінет, суд надсилає всі судові рішення такому учаснику в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи чи її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами.

Згідно сформованого судом запиту до підсистеми ЄСІТС "Електронний суд" встановлено наявність електронного кабінету позивача - ТОВ "АГРО ЕКСПЕРТ ТЕХ" (дата реєстрації 05.04.2024 о 09:20), з підстав чого суд надіслав позивачу ухвалу про відкриття провадження у справі в електронній формі.

Позивач належним чином повідомлений про відкриття провадження у даній справі та призначене підготовче засідання на 15.05.2024, що підтверджується довідкою суду про доставку ухвали до електронного кабінету позивача.

30.04.2024 через систему "Електронний суд" відповідач подав до суду відзив на позовну заяву, в якому просить відмовити в задоволенні позовних вимог повністю.

14.05.2024 через канцелярію суду відповідачем подано заяву про відкладення розгляду справи на іншу дату.

15.05.2024 господарський суд за участі представника позивача відкрив підготовче засідання та оголосив перерву до 24.05.2024 о 12:30 год. Також відповідно до протокольної ухвали від 15.05.2024 постановлено позивачу надати для огляду в засіданні суду оригінали документів, які додані до позову, в тому числі довіреність на головного інженера, та додаткові пояснення по специфікаціям, по строку настання виконання зобов`язання та щодо реєстрації податкових накладних.

Отже, про перерву у засіданні 15.05.2024 позивач обізнаний, оскільки його представник був присутнім у підготовчому засіданні та повідомлений про дату та час наступного засідання під розписку, що підтверджується наявним у матеріалах справи повідомленням.

У підготовчому засіданні 24.05.2024 представник позивача не брав участі.

24.05.2024 суд за усним клопотанням представника відповідача оголосив перерву в підготовчому засіданні до 07.06.2024 о 12:20 год та постановив ухвалою від 24.05.2024 позивачу виконати вимоги протокольної ухвали суду від 15.05.2024.

Зазначену ухвалу від 24.05.2024 доставлено позивачу до електронного кабінету 24.05.2024 о 17:46.

У підготовчому засіданні 07.06.2024 позивач не скористався своїми процесуальними правами на подання відповіді на відзив відповідача та на участь в засіданні суду, уповноважених представників не направив, вимоги ухвал суду від 15.05.2024 та 24.05.2024 не виконав.

Ухвалою від 07.06.2024 суд продовжив строк підготовчого провадження у справі на тридцять днів, закрив підготовче провадження у справі №912/896/24 та призначив справу до судового розгляду по суті на 20.06.2024 о 14:30 год.

Позивач належним чином повідомлений про дату, час та місце судового засідання, про що свідчить довідка Господарського суду Кіровоградської області, відповідно до якої документ в електронному вигляді "Ухвала про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду" від 07.06.2024 по справі № 912/896/24 (суддя Кабакова В.Г.) було надіслано одержувачу Товариству з обмеженою відповідальністю "АГРО ЕКСПЕРТ ТЕХ" ІПН/ в його електронний кабінет; документ доставлено до електронного кабінету 07.06.2024 о 18:44.

Однак, позивач свого повноважного представника для участі в судовому засіданні 20.06.2024 не забезпечив, будь-яких клопотань з цього приводу суду не направив, причини неявки суду не повідомив.

За змістом п. 1-2 ч. 2 ст. 202 ГПК України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку в зв`язку з неявкою в судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про направлення йому ухвали з повідомленням про дату, час і місце судового засідання, або у зв`язку з першою неявкою в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

З огляду на вищенаведені нормативні приписи чинного законодавства, беручи до уваги факт неявки в призначене засідання представника позивача, який був належним чином повідомлений про дату, час і місце розгляду справи, суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для відкладення судового засідання у зв`язку з неявкою уповноваженого представника позивача.

Згідно з ч. 1 та 2 ст. 2 ГПК України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Частинами 1-4 ст. 13 ГПК України встановлено, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до ч. 2 ст. 42 ГПК України учасники справи зобов`язані: 1) виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; 2) сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; 3) з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою; 4) подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази; 5) надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні; 6) виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; 7) виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Вжиття заходів для ефективного розгляду та вирішення судового спору є обов`язком не тільки для держави, але й для осіб, які беруть участь у справі.

За приписами ч. 1 ст. 43 ГПК України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до частини 1 статті 9 Конституції України чинні міжнародні договори, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України.

Статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" встановлено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

За приписами частини 4 статті 11 ГПК України суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено право кожного на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Дане право кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (пункт 35 рішення від 07.07.1989 року Європейського суду з прав людини у справі "Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії" (Alimentaria Sanders S.A. v. Spain).

Сторони у розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження, та зобов`язані сумлінно користуватися наданими їм процесуальними правами (рішення ЄСПЛ від 03.04.2008 у справі "Пономаренко проти України").

В рішенні від 07.07.1989 у справі "Юніон Аліментаріа проти Іспанії" Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Крім того, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення Європейського суду прав людини у справі "Каракуця проти України").

Як передбачено ч. 4 ст. 202 ГПК України у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Суд залишає позов без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, або позивач (його представник) не з`явився у підготовче засідання чи у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору (п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України).

У розумінні наведених положень процесуального закону, залишення позову без розгляду на підставі пункту 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України можливе за умови, якщо суд позбавлений можливості вирішити спір по суті з вини позивача, який не подав без поважних причин витребувані згідно з ухвалами суду докази, необхідні для вирішення спору, або його представник не з`явився на виклик у засідання господарського суду чи не повідомив про причини неявки і його нез`явлення перешкоджає вирішенню спору.

Тобто, коли йдеться про ігнорування позивачем своїх процесуальних обов`язків і вимог суду, що унеможливлює розгляд господарським судом і вирішення спору по суті заявлених позовних вимог.

Аналіз змісту наведених норм процесуального закону свідчить, що обов`язковими умовами для застосування передбачених ч. 4 ст. 202, п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України процесуальних наслідків неявки позивача у судове засідання є одночасно його належне повідомлення про час і місце судового засідання та відсутність заяви позивача про розгляд справи за його відсутності.

Такий висновок викладений у постанові Верховного Суду у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 02.12.2022 у cправі №910/12184/20.

За приписами ч. 5, 6 ст. 13 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, є обов`язковими для всіх суб`єктів владних повноважень, які застосовують у своїй діяльності нормативно-правовий акт, що містить відповідну норму права. Висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.

У разі відсутності у позивача наміру брати участь у судовому засіданні, приписами ст.ст. 202, 226 ГПК України передбачено подання позивачем заяви про розгляд справи за його відсутності.

Тобто, право позивача як особи, яка подала позов та зацікавлена в його розгляді, не бути присутнім у судовому засіданні кореспондується з його обов`язком подати до суду відповідну заяву про розгляд справи за його відсутності.

Викладене відповідає висновкам Верховного Суду, наведеним у постановах об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 05.06.2020 у справі №910/16978/19, від 16.10.2020 у справі №910/8816/19, які в силу положень ч. 4 ст. 236 ГПК України враховуються при виборі і застосуванні норм права.

Як зазначив Верховний Суд у постанові від 13.01.2021 у справі №910/4372/20, оскільки об`єднана палата Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду у вказаних постановах виклала правовий висновок щодо застосування ч. 4 ст. 202, п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України (неявка позивача, який належним чином повідомлений про час і місце розгляду справи, у судове засідання за відсутності клопотання останнього про розгляд справи за його відсутності є підставою для залишення позову без розгляду) і такий висновок є чітким, зрозумілим й сприяє однозначному застосуванню вказаних норм процесуального права, то суд касаційної інстанції не вбачає підстав для відступу від правової позиції об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду, викладеної у постановах від 13.09.2019 у справі №916/3616/15, від 05.06.2020 у справі №910/16978/19, від 10.02.2021 у справі №916/365/17.

Положення статей 202, 226 ГПК України не пов`язують залишення позовної заяви без розгляду з необхідністю надання судом оцінки можливості вирішення спору за відсутності представника позивача, який не з`явився на виклик суду, не повідомив про причини неявки, будучи належним чином повідомлений про призначення справи до розгляду. Наведене, однак, не стосується випадків, коли позивач подав заяву про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору. Тобто, оцінка можливості вирішення спору по суті за відсутності представника позивача має обов`язково надаватись судами в разі, якщо позивач не з`явився на виклик суду, однак звернувся із заявою про розгляд цієї справи за його відсутності (аналогічний правовий висновок міститься у п. 8.2.4 постанови об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 13.09.2019 у справі №916/3616/15).

При цьому, слід також зазначити, що наведеними нормами не передбачено й необхідності у повторності чи систематичності невчинення позивачем (його представником) зазначених дій.

Вказане підтверджується також і змістом ч. 1-2 ст. 202 ГПК України, якими не передбачено такої підстави для відкладення судового засідання, як неявка представника позивача та неповідомлення ним поважних причин неявки.

Крім того, згадані приписи стосуються дій саме позивача, а не відповідача, що цілком відповідає принципам змагальності та диспозитивності господарського процесу, оскільки кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Такої ж правової позиції дотримується Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду в постанові від 13.11.2019 в справі №910/5187/19.

Відповідно до ч. 4 ст. 236 ГПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Об`єднана палата Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду в постанові від 17.03.2023 у справі №910/17906/21 виклала таку правову позицію: "Залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду господарським судом справи без прийняття рішення суду по суті спору у зв`язку з виявленням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому, наслідком якої є можливість повторного звернення до суду з тотожним позовом. Правове значення для прийняття судом рішення про залишення позову без розгляду з підстави нез`явлення позивача у судове засідання, передбаченої цими нормами процесуального права, має одночасна наявність таких обставин, так звані умови для залишення позову без розгляду у випадку неявки позивача в судове засідання: 1) належне повідомлення судом позивача про час і місце судового засідання; 2) неявка позивача в судове засідання або неповідомлення позивачем суду причин його неявки в судове засідання; 3) неподання позивачем суду заяви про розгляд справи за його відсутності."

Слід також зазначити, що позивач, як юридична особа, не позбавлений права надавати повноваження на представництво своїх інтересів будь-якій кількості осіб та будь-якому іншому представникові.

Таким чином, вищевказана бездіяльність позивача перешкоджає вирішенню спору та подальшому розгляду справи.

Аналогічної позиції дотримується Центральний апеляційний господарський суд у постанові від 09.04.2024 по справі №912/2002/23.

За таких обставин, враховуючи неявку повноважного представника позивача, належним чином повідомленого про дату, час і місце розгляду справи, у судове засідання, ненадходження від позивача будь-яких заяв про розгляд справи за його відсутності, неповідомлення останнім причин такої неявки, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для залишення такого позову без розгляду на підставі п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України.

При цьому, за змістом ч. 4 ст. 226 ГПК України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення обставин, що були підставою для залишення позову без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Суд звертає увагу на те, що залишення позовної заяви без розгляду через неявку позивача у судове засідання у разі ненадання ним заяви про розгляд справи за його відсутності, не призводить до порушення права на справедливий судовий розгляд (до такого висновку дійшла об`єднана палата Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду у постанові від 16.10.2020 у справі №910/8816/19).

Про залишення позову без розгляду постановляється ухвала, в якій вирішуються питання про розподіл між сторонами судових витрат, про повернення судового збору з бюджету (ч. 2 ст. 226 ГПК України).

Згідно з п. 4 ч. 1 ст. 7 Закону України "Про судовий збір" сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням).

У матеріалах справи відсутнє клопотання про повернення позивачу судового збору, тому таке питання не вирішується.

Керуючись ст. ст. 202, 226, 234-235, 255 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

УХВАЛИВ:

Позов Товариства з обмеженою відповідальністю "АГРО ЕКСПЕРТ ТЕХ" до Товариства з обмеженою відповідальністю "АГРОГРУПА ДЕМЕТРА" про стягнення 617 775,97 грн - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена до Центрального апеляційного господарського суду в порядку, встановленому Господарським процесуальним кодексом України.

Копію ухвали надіслати сторонам до Електронних кабінетів.

Повний текст ухвали складено 25.06.2024.

Суддя В.Г. Кабакова