ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

"18" червня 2024 р. Справа№ 911/3853/23

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Владимиренко С.В.

суддів: Демидової А.М.

Ходаківської І.П.

за участю секретаря судового засідання Невмержицької О.В.

за участю представників учасників справи згідно протоколу судового засідання від 18.06.2024

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз»

на рішення Господарського суду Київської області від 04.03.2024 (повний текст рішення складено 01.04.2024)

у справі №911/3853/23 (суддя Щоткін О.В.)

за позовом Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз»

до ОСОБА_1

про стягнення 9 937 960,00 грн,

ВСТАНОВИВ:

Акціонерне товариство «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» (далі по тексту - позивач, АТ «Київоблгаз») звернувся до Господарського суду Київської області із позовом до ОСОБА_1 (далі по тексту - відповідач) про стягнення 9 937 960,00 грн збитків та 149 069,40 грн судового збору.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на прийняття відповідачем, як тимчасово виконуючим обов`язки Голови Правління АТ «Київоблгаз», наказу від 18.05.2023 №1600 о/с «Про преміювання працівників» на підставі рішення, оформленого протоколом Наглядової ради АТ «Київоблгаз» від 12.05.2023 №12/05-2023, прийнятого неправомочним складом Наглядової ради, чим спричинив збитки АТ «Київоблгаз». При цьому причинний зв`язок між протиправною поведінкою і збитками полягає у тому, що протиправний наказ тимчасово виконуючого обов`язки Голови Правління АТ «Київоблгаз» від 18.05.2023 №1600 о/с «Про преміювання працівників» призвів до вибуття грошових коштів із власності позивача, а вина відповідача полягає у тому, що вказаний наказ був виданий заради отримання особистої вигоди - премії.

Господарський суд Київської області рішенням від 04.03.2024 у справі №911/3853/23 у задоволенні позову відмовив.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог суд першої інстанції дійшов висновку про те, що позивач не довів наявності усіх чотирьох загальних умов відповідальності (збитки, протиправна поведінка відповідача, причинний зв`язок між збитками та протиправною поведінкою відповідача, вина), що виключає можливість стягнення з відповідача збитків, оскільки рішення про виплату премії (заохочення) прийнято належним складом осіб та, з огляду на приписи пункту 8.26 Положення про Наглядову раду АТ «Київоблгаз», а тому підлягало виконанню відповідачем, як т.в.о. Голови Правління АТ «Київоблгаз», тоді як доказів оскарження такого рішення у встановленому законодавством порядку суду не надано.

Не погодившись із ухваленим рішенням суду першої інстанції, позивач звернувся до Північного апеляційного господарського суду із апеляційною скаргою, в якій просить суд апеляційної інстанції скасувати рішення Господарського суду Київської області від 04.03.2024 у справі №911/3853/23 та ухвалити нове рішення, яким стягнути з відповідача на користь позивача збитки у розмірі 9 937 960,00 грн та судовий збір у розмірі 372 673, 50 грн.

Обґрунтовуючи вимоги та доводи апеляційної скарги позивач посилається на те, що суд першої інстанції за відсутності належних та допустимих доказів встановив доведений факт правомірності прийнятого 12.05.2023 рішення Наглядової ради АТ «Київоблгаз» про виплату Голові та членам Правління АТ «Київоблгаз» премії (заохочення) за перші чотири місяці 2023 року, оскільки Мількевич В.П. , як член Наглядової ради АТ «Київоблгаз» та секретар Наглядової ради АТ «Київоблгаз», листом від 18.12.2023 повідомив про допущену технічну помилку у зв`язку із чим на протоколі та бюлетені міститься засвідчуваний напис «Виправлено», проте рішенням позачергових дистанційних загальних зборів акціонерів АТ «Київоблгаз», оформленим протоколом від 08.06.2023 припинені повноваження всіх членів Наглядової ради, у тому числі Голови Наглядової ради Клименко С.В. та секретаря Наглядової ради Мількевича В.П. та обрано нових членів Наглядової ради АТ «Київоблгаз», серед яких вказані особи відсутні.

Також позивач посилається на неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права, а саме: статей 89, 90 Закону України «Про акціонерні товариства», статті 89 Господарського кодексу України та статей 92, 1166 Цивільного кодексу України.

Як зазначає апелянт, суд першої інстанції неправильно застосував положення статті 79 Господарського процесуального кодексу України та поняття «вірогідність доказів», оскільки подані відповідачем докази - пояснення Мількевича В.П. , лист від 18.12.2023 разом з «виправленими» протоколом Наглядової ради АТ «Київоблгаз» та бюлетенями голосування є недостовірними доказами в силу того, що створені з метою впливу спрямованого на формування хибного уявлення про обставини справи, які мають значення для справи. Усі докази, подані відповідачем є новоствореними, датованими вже після відкриття провадження у даній справи та не спростовують вину відповідача.

Крім того, як вказує позивач, судом першої інстанції не було застосовано до спірних правовідносин правові висновки Верховного Суду, викладені у постанові від 17.08.2023 у справі №902/183/22 у подібних правовідносинах.

До апеляційної скарги позивачем подано протокол позачергових дистанційних загальних зборів акціонерів АТ «Київоблгаз» від 08.06.2023 всупереч частини 3 статті 269 ГПК України.

Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 17.04.2024 апеляційну скаргу Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» на рішення Господарського суду Київської області від 04.03.2024 у справі №911/3853/23 передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючий суддя - Владимиренко С.В., судді: Демидова А.М., Ходаківська І.П.

Північний апеляційний господарський суд ухвалою від 18.04.2024 витребував з Господарського суду Київської області матеріали справи №911/3853/23; відклав розгляд питання про відкриття, повернення, залишення без руху або відмову у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» на рішення Господарського суду Київської області від 04.03.2024 у справі №911/3853/23.

Матеріали справи №911/3853/23 надійшли на адресу Північного апеляційного господарського суду 08.05.2024.

Північний апеляційний господарський суд ухвалою від 09.05.2024 відкрив апеляційне провадження за апеляційною скаргою Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» на рішення Господарського суду Київської області від 04.03.2024 у справі №911/3853/23; розгляд апеляційної скарги призначив на 11.06.2024 об 12 год. 45 хв.

28.05.2024 відповідачем сформовано та подано через систему «Електронний суд» до Північного апеляційного господарського суду відзив на апеляційну скаргу позивача, зареєстрований у Північному апеляційному господарському суді 29.05.2024.

В заперечення на апеляційну скаргу відповідач посилається на те, що згідно протоколу засідання Наглядової ради АТ «Київоблгаз» від 12.05.2023 №12/05-2023, у заочному голосуванні взяли участь 3 члени Наглядової ради, що свідчить про правомочність такого засідання. По другому питанню порядку денного - «Про виплату тимчасово виконуючому обов`язки Голови Правління та членам Правління Товариства премії (заохочення)» в протоколі міститься запис про те, що «рішення прийнято». В подальшому, секретарем та членом Наглядової ради АТ «Київоблгаз» Мількевичем Віталієм Павловичем на ім`я Голови Правління АТ «Київоблгаз» направлено лист від 18.12.2023, в якому повідомлялось про допущену ним описку по другому питанню порядку денного засідання Наглядової ради від 12.05.2023, помилково залишено запис навпроти варіанта голосування «Утримався», оскільки дійсно він проголосував «За», що свідчить про те, що у рішенні зафіксовано «Рішення прийнято» та просив вважати його голос «За». Разом із листом на адресу позивача направлено оригінал виправленого рішення Наглядової ради АТ «Київоблгаз» від 12.05.2023, оформленого протоколом №12/05-2023 від 12.05.2023, а також бюлетені членів Наглядової ради АТ «Київоблгаз» від 05.05.2023, які брали участь у голосуванні щодо даного рішення. Дана описка та помилкове проставлення підпису навпроти варіанта голосування «Утримання» не може призводити до недійсності рішення, оформленого протоколом Наглядової ради АТ «Київоблгаз» від 12.05.2023 №12/05-2023.

Як зазначає відповідач, 12.05.2023 було правомірно скликано та проведено засідання Наглядової ради АТ «Київоблгаз», на якому за наявності кворуму прийнято рішення, оформлене протоколом від 12.05.2023 №12/05-2023, про виплату додаткової виплати одноразової винагороди всім членам виконавчого органу Товариства, що відповідає вимогам законодавства, локальним актам АТ «Київоблгаз» та умовам Контрактів, укладених із членами Наглядової ради.

Підставою для прийняття відповідачем наказу «Про преміювання працівників» стало рішення, оформлене протоколом засідання Наглядової ради АТ «Київоблгаз» від 12.05.2023 №12/05-2023, що виключає необхідність застосування процедури погодження такого наказу та кваліфікувати дії відповідача як такі, що вчинені з перевищенням його повноважень, що спростовує факт наявності у діях відповідача складу правопорушення, що унеможливлює стягнення збитків.

Надані позивачем до апеляційної скарги нові докази - протокол позачергових дистанційних загальних зборів акціонерів АТ «Київоблгаз» від 08.06.2023, протокол про підсумки голосування №1 на позачергових дистанційних загальних зборах акціонерів АТ «Київоблгаз» від 08.06.2023, протокол про підсумки голосування №2 на позачергових дистанційних загальних зборах акціонерів АТ «Київоблгаз» від 08.06.2023, протокол про підсумки голосування №1 на позачергових дистанційних загальних зборах акціонерів АТ «Київоблгаз» від 08.06.2023 відповідно до положень ГПК України не можуть бути взяти до розгляду судом апеляційної інстанції.

Пояснення Мількевича В.П. , викладені у листі від 18.12.2023 та в заяві свідка, надані в період перебування останнього у складі Наглядової ради АТ «Київоблгаз», при цьому в матеріалах справи відсутні докази на підтвердження ознайомлення Мількевича В.П. як члена та секретаря Наглядової ради АТ «Київоблгаз» із протоколом позачергових дистанційних загальних зборів акціонерів АТ «Київоблгаз» від 08.06.2023.

Також, за твердженням відповідача, не заслуговують на увагу посилання апелянта на правові позиції, викладені у постанові Верховного Суду від 17.08.2023 у справі №902/183/22, оскільки справи не є релевантними. Водночас відповідач звертає увагу суду апеляційної інстанції на постанову Північного апеляційного господарського суду від 21.09.2022 №910/12217/19, за подібних правовідносин.

У судовому засіданні 11.06.2024 виникла необхідність оголосити перерву до 18.06.2024.

У судовому засіданні 18.06.2024 представник позивача підтримав вимоги та доводи своєї апеляційної скарги, просив суд апеляційної інстанції її задовольнити, рішення Господарського суду Київської області від 03.04.2024 у справі №911/3853/23 скасувати та ухвалити нове рішення, яким позов задовольнити.

Представник відповідача у судовому засіданні 18.06.2024 заперечив проти задоволення апеляційної скарги позивача, просив суд апеляційної інстанції відмовити у її задоволенні, а рішення Господарського суду Київської області від 03.04.2024 у справі №911/3853/23 залишити без змін.

Розглянувши вимоги та доводи апеляційної скарги, відзиву на неї, заслухавши пояснення представників учасників справи, перевіривши матеріали справи, проаналізувавши на підставі встановлених фактичних обставин справи правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, колегія суддів встановила наступне.

За приписами статті 20 Господарського процесуального кодексу України (далі по тексту - ГПК України) господарські суди розглядають справи у спорах, що виникають у зв`язку із здійсненням господарської діяльності (крім справ, передбачених частиною другою цієї статті), та інші справи у визначених законом випадках, зокрема, справи у спорах між юридичною особою та її посадовою особою (у тому числі посадовою особою, повноваження якої припинені) про відшкодування збитків, заподіяних юридичній особі діями (бездіяльністю) такої посадової особи, за позовом власника (власників), учасника (учасників), акціонера (акціонерів) такої юридичної особи, поданим в її інтересах (пункт 12 частини 1 статті 20 ГПК України).

Відповідно до частини 1 статті 11 Цивільного кодексу України (далі по тексту - ЦК України) цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки.

Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі (пункт 3 частини 2 статті 11 ЦК України).

За приписами статті 16 ЦК України одним із способів захисту цивільних прав та інтересів судом є відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди.

Відповідно до частин 1, 2 статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.

Збитками є: 1) витрати, яких особа зазнала у зв`язку із знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки);

2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Статтею 224 Господарського кодексу України (далі по тексту - ГК України) визначено, що учасник господарських відносин, який порушив господарське зобов`язання або установлені вимоги щодо здійснення господарської діяльності, повинен відшкодувати завдані цим збитки суб`єкту, права або законні інтереси якого порушено.

Під збитками розуміються витрати, зроблені управненою стороною, втрата або пошкодження її майна, а також не одержані нею доходи, які управнена сторона одержала б у разі належного виконання зобов`язання або додержання правил здійснення господарської діяльності другою стороною.

Згідно із частиною 1 статті 225 ГК України до складу збитків, що підлягають відшкодуванню особою, яка допустила господарське правопорушення, включаються:

вартість втраченого, пошкодженого або знищеного майна, визначена відповідно до вимог законодавства;

додаткові витрати (штрафні санкції, сплачені іншим суб`єктам, вартість додаткових робіт, додатково витрачених матеріалів тощо), понесені стороною, яка зазнала збитків внаслідок порушення зобов`язання другою стороною;

неодержаний прибуток (втрачена вигода), на який сторона, яка зазнала збитків, мала право розраховувати у разі належного виконання зобов`язання другою стороною;

матеріальна компенсація моральної шкоди у випадках, передбачених законом.

Тобто, збитки - це об`єктивне зменшення будь-яких майнових благ сторони, що обмежує її інтереси як учасника певних господарських відносин і проявляється у витратах, зроблених кредитором, втраті або пошкодженні майна, а також у не одержаних кредитором доходах, які б він одержав, якби зобов`язання було виконано боржником.

Реальні збитки - це втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також втрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права.

Упущена вигода - це доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене.

Протиправною вважається поведінка, яка порушує імперативні норми права або санкціоновані законом умови договору, внаслідок чого порушуються права іншої особи (така поведінка особи може виявлятися у прийнятті нею неправомірного рішення або у неправомірній поведінці - діях або бездіяльності). Під збитками розуміється матеріальна шкода, що виражається у зменшенні майна потерпілого в результаті порушення належного йому майнового права, та (або) применшенні немайнового блага тощо. Причинний зв`язок між протиправною поведінкою та заподіяними збитками виражається в тому, що протиправні дії заподіювача є причиною, а збитки є наслідком такої протиправної поведінки. Вина заподіювача збитків є суб`єктивним елементом відповідальності і полягає в психічному ставленні особи до вчинення нею протиправного діяння і проявляється у вигляді умислу або необережності.

Важливим елементом доказування наявності збитків є встановлення причинного зв`язку між протиправною поведінкою заподіювача та збитками потерпілої сторони. Причинний зв`язок між протиправною поведінкою і збитками є обов`язковою умовою відповідальності. Протиправна поведінка особи тільки тоді є причиною збитків, коли вона прямо (безпосередньо) пов`язана зі збитками. Непрямий (опосередкований) зв`язок між протиправною поведінкою і збитками означає лише, що поведінка оцінюється за межами конкретного випадку, і, відповідно, за межами юридично значимого зв`язку.

За змістом приписів частини четвертої статті 89 ГК України посадові особи відповідають за шкоду, заподіяну ним господарському товариству, в межах і порядку, передбачених законом.

Загальні підстави відповідальності за завдану майнову шкоду визначено у статті 1166 ЦК України, з якої вбачається, що шкода, завдана майну юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Підставою для відшкодування є наявність таких елементів складу цивільного правопорушення, як: шкода; протиправна поведінка її заподіювача; причинний зв`язок між шкодою та протиправною поведінкою заподіювача; вина. За відсутності хоча б одного із цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає. Особа, яка завдала шкоду, звільняється від обов`язку її відшкодовувати, якщо доведе, що шкоди заподіяно не з її вини (частина друга цієї ж статті).

У постанові від 04.12.2018 у справі №910/21493/17 Верховний Суд виснував, що згідно з вимогами статті 92 ЦК України особи, які виступають від імені юридичної особи, зобов`язані діяти не лише в межах своїх повноважень, але й добросовісно і розумно. З огляду на положення наведеної правової норми та довірчий характер відносин між господарським товариством та його посадовою особою (зокрема директором чи генеральним директором) протиправна поведінка посадової особи може виражатись не лише у невиконанні нею обов`язків, прямо встановлених установчими документами товариства, чи перевищенні повноважень при вчиненні певних дій від імені товариства, а й у неналежному та недобросовісному виконанні таких дій без дотримання меж нормального господарського ризику, з особистою заінтересованістю чи при зловживанні своїм розсудом, прийнятті очевидно необачних чи марнотратних рішень. За відсутністю доведення наявності зазначених обставин, які свідчать про протиправну поведінку посадової особи товариства, підстави для задоволення позову про стягнення з неї збитків відсутні. Відповідно до статей 13, 74 ГПК України на позивача покладений обов`язок доведення обставин щодо наявності правових підстав для застосування до відповідача заходів цивільно-правової відповідальності у вигляді відшкодування збитків.

У постанові від 22.10.2019 у справі № 911/2129/17 (провадження № 12-45гс19) Велика Палата Верховного Суду зазначила, що правовідносини між товариством та керівником мають довірчий характер, а протиправна поведінка посадової особи полягає у неналежному та недобросовісному виконанні певних дій, без дотримання меж нормального господарського ризику, з особистою заінтересованістю чи при зловживанні своїм посадовими обов`язками за власним умислом (розсудом), прийнятті очевидно необачних, марнотратних та завідомо корисливих на користь такої посадової особи рішень. Положеннями статті 92 ЦК України та статті 89 ГК України передбачено відповідальність членів органу юридичної особи, її посадових осіб, в тому числі її керівника, якщо він діяв всупереч інтересам цієї особи.

З матеріалів даної справи судом встановлено наступне.

12.05.2023 на засіданні Наглядової ради АТ «Київоблгаз», оформленого протоколом №12/05-2023 розглядалися наступні питання порядку денного: 1. Обрання тимчасово виконуючого обов`язки Голови Наглядової ради. 2. Про виплату тимчасово виконуючому обов`язки Голови Правління та членам Правління Товариства премії (заохочення) (т.1 а.с. 26).

По першому питанню вирішено обрати тимчасово виконуючим обов`язки Голови Наглядової ради Товариства на цьому засіданні Мількевича Віталія Павловича , (з наданням йому всіх прав та повноважень Голови Наглядової ради Товариства) та уповноважити його підписати цей протокол засідання Наглядової ради. Голосували: «За» 3 голоси, «Проти» немає, «Утримався» немає.

По другом питанню порядку денного «Про виплату тимчасово виконуючому обов`язки Голови Правління та членам Правління Товариства премії (заохочення)» щодо виплатити тимчасово виконуючому обов`язки Голови правління та членам Правління Товариства премію (заохочення) за перші чотири місяця 2023 року у наступному розмірі: тимчасово виконуючому обов`язки Голови Правління - 4 969 000,00 грн; директору комерційному 1 242 240,00 грн; директору з капітального будівництва - 1 242 240,00 грн; директору фінансовому - 1 242 240,00 грн; директору з безпеки - 1 242 240,00 грн. Голосували: «За» 2 голоси, «Проти» немає, «Утримався» 1 голос.

На підставі вказаного протоколу №12/05-2023 від 12.05.2023 засідання Наглядової ради АТ «Київоблгаз» та згідно умов Контрактів т.в.о. Голови АТ «Київоблгаз» Писаренко Русланом видано наказ від 18.05.2023 №1600 о/с «Про преміювання працівників», згідно якого, враховуючи результати роботи Товариства за січень-квітень 2023 року, видати премію працівника Товариства згідно додатку, а саме: тимчасово виконуючому обов`язки Голови Правління - 4 969 000,00 грн; директору комерційному 1 242 240,00 грн; директору з капітального будівництва - 1 242 240,00 грн; директору фінансовому - 1 242 240,00 грн; директору з безпеки - 1 242 240,00 грн (т.1 а.с. 56).

ОСОБА_1 прийнятий на посаду директора технічного відповідно до рішення Наглядової ради Товариства від 30.06.2022, протокол №30/06-2022, 30.06.2022 АТ «Київоблгаз» з ним укладено контракт як членом Правління (т.1 а.с. 27-28, 187-192).

ОСОБА_3 прийнятий на посаду директора комерційного відповідно до рішення Наглядової ради Товариства від 30.06.2022, протокол №30/06-2022, 01.07.2022 АТ «Київоблгаз» з ним укладено контракт як членом Правління (т. 1 а.с. 199-204).

ОСОБА_4 прийнятий на посаду директора з капітального будівництва відповідно до рішення Наглядової ради Товариства від 30.06.2022, протокол №30/06-2022, 01.07.2022 АТ «Київоблгаз» з ним укладено контракт як членом Правління (т. 1 а.с. 29-30, 193-198).

ОСОБА_5 прийнятий на посаду директора з безпеки відповідно до рішення Наглядової ради Товариства від 30.06.2022, протокол №30/06-2022, 01.07.2022 АТ «Київоблгаз» з ним укладено контракт як членом Правління (т. 1 а.с. 31-32, 205-210).

ОСОБА_6 прийнятий на посаду директора фінансового відповідно до рішення Наглядової ради Товариства від 30.06.2022, протокол №30/06-2022, 01.07.2022 АТ «Київоблгаз» з нею укладено контракт як членом Правління (т.1 а.с. 33-34, 211-216).

Згідно із пунктами 6.1, 6.2 Контрактів за виконання обов`язків, передбачених цим Контрактом, працівнику встановлюється щомісячна винагорода у розмірі, визначеному у Додатку до цього Контракту.

Додаткові виплати при виконані працівником обов`язків, передбачених цим Контрактом, встановлюються сторонами в Додатку до цього Контракту.

Відповідно до пунктів 3, 8 Додатку до Контракту Керівникові (Голові Правління) може виплачуватися річна премія за рішенням Наглядової ради Товариства та інші місячні премії (заохочення).

Згідно із пунктами 4, 5, 6, 7, 9 Додатку до Контракту виплата працівникові річної премії здійснюється за результатами оцінки індивідуальних показників ефективності, що встановлюються на поточний рік, та виключно за умови прийняття відповідного рішення Комітетом з кадрів та винагород, а у разі якщо цей комітет не сформовано - Наглядовою радою Товариства. Рішення оформлюються протоколом засідання Комітету з кадрів та винагород, а у разі якщо цей комітет не сформовано - протокол засідання Наглядової ради Товариства.

Річна премію Працівнику встановлюється у розмірі до 700 000,00 грн, що складає 100 % всього розміру річної премії.

В окремих випадках Комітетом з кадрів та винагород, а у разі якщо цей комітет не сформовано - Наглядовою радою Товариства може бути прийняте рішення про збільшення розміру Річної премії, що оформлюється рішенням вищевказаного органу.

Виплата річної премії здійснюється в березні місяця наступного за звітним роком.

Працівнику може сплачуватися інші місячні премії (заохочення), за рішенням Наглядової ради Товариства.

Пунктами 3, 9 Додатку до Контрактів члену Правління може виплачуватись річна премія та інші місячні премії (заохочення) за рішенням Наглядової ради Товариства.

Згідно із пунктами 4, 5, 6, 7, 9 Додатку до Контракту виплата працівникові річної премії здійснюється за результатами оцінки індивідуальних показників ефективності, що встановлюються на поточний рік, та виключно за умови прийняття відповідного рішення Комітетом з кадрів та винагород, а у разі якщо цей комітет не сформовано - Наглядовою радою Товариства. Рішення оформлюються протоколом засідання Комітету з кадрів та винагород, а у разі якщо цей комітет не сформовано - протокол засідання Наглядової ради Товариства.

Річна премію Працівнику встановлюється у розмірі до 560 000,00 грн, що складає 100 % всього розміру річної премії.

В окремих випадках Комітетом з кадрів та винагород, а у разі якщо цей комітет не сформовано - Наглядовою радою Товариства може бути прийняте рішення про збільшення розміру Річної премії, що оформлюється рішенням вищевказаного органу.

Виплата річної премії здійснюється в березні місяця наступного за звітним роком.

Працівнику може сплачуватися інші місячні премії (заохочення), за рішенням Наглядової ради Товариства.

Згідно із рішенням, прийнятим на засіданні Наглядової ради АТ «Київоблгаз», оформленим протоколом №08/03-2022 від 08.03.2022, тимчасово виконуючим обов`язки Голови Правління призначено члена Правління Товариства ОСОБА_1 - директора технічного, який згідно наказу від 09.03.2022 №705 о/с, приступив до виконання обов`язків з 08.03.2022 та до дати обрання Наглядовою радою Товариства Голови Правління АТ «Київоблгаз» (т.1 а.с. 57).

Наказом АТ «Кивоблгаз» від 28.06.2023 №2094 о/с ОСОБА_1 звільнено з роботи з 27.06.2023 згідно з пунктом 5.3.5 Контракту з членом Правління АТ «Київоблгаз» у зв`язку із прийнятим рішенням Наглядовою радою про дострокове припинення повноважень члена Правління, по пункту 5 статті 41 КЗпП України (т. 1 а.с. 59).

Спір виник через те, що за результатами засідання Наглядової ради АТ «Кивоблгаз» від 12.05.2023, оформлене протоколом №12/05-2023, на підставі якого відповідачем прийнято неправомірний наказ «Про преміювання працівників» від 18.05.2023 №1600 о/с та виплачено премії (заохочення) на суму 9 937 960,00 грн, які є збитками, що поніс позивач, тоді як рішення з питань виплати премії т.в.о. Голови Правління АТ «Київоблгаз» та членам Правління не прийняте, оскільки «За» проголосувало 2 члени Наглядової ради АТ «Київоблгаз», один член Наглядової ради АТ «Київоблгаз» «Утримався».

Відповідно до Статуту АТ «Київоблгаз», затвердженого Загальними зборами акціонерів АТ «Київоблгаз», протокол №26 від 14.04.2021 (далі по тексту - Статут), до виключної компетенції Наглядової ради належить затвердження умов контрактів, які укладаються з Головою та членами Правління, встановлення розміру їх винагороди (підпункт 10.2.2.8 пункту 10.2 розділу 10 Статуту).

Голова правління в межах наданих йому Статутом повноважень має право видавати обов`язкові до виконання працівникам Товариства, дочірніх підприємств, філій та представництв накази, розпорядження, вказівки в межах своєї компетенції, встановлювати внутрішній режим роботи в Товаристві (підпункт 11.5.1.6 пункту 11.5 розділу 11 Статуту).

Відповідно до пункту 5.7 Положення про Правління АТ «Київоблгаз», затвердженого Загальними зборами акціонерів АТ «Київоблгаз», протокол Загальних зборів акціонерів №26 від 14.04.2021 (далі по тексту Положення про Правління), у разі тимчасової відсутності Голови Правління його обов`язки виконує член Правління, що відповідає за інженерно-технічне забезпечення в Товаристві, або інший член Правління, призначений відповідним наказом Голови Правління.

Відповідно до пункту 10.4.1 Статуту рішення Наглядової ради можуть прийматися шляхом заочного голосування (опитування). Рішення про проведення засідання Наглядової ради шляхом заочного голосування (опитування) приймається Головою Наглядової ради, крім випадку обрання та/або припинення повноважень Голови та/або Секретаря Наглядової ради Товариства. Порядок прийняття Наглядовою радою рішень шляхом проведення заочного голосування (опитування) визначається Положенням про Наглядову раду.

Згідно із пунктом 10.4.9 Статуту протокол засідання Наглядової ради оформляється протягом п`яти днів після проведення засідання. Протокол засідання Наглядової ради передається на зберігання Правлінню Товариства протягом п`яти днів після його оформлення.

Згідно із пунктом 4.1 Положенням про Наглядову раду АТ «Київоблгаз», затвердженого Загальними зборами, протокол №26 від 14.04.2021 (далі по тексту - Положенням про Наглядову раду), кількісний склад Наглядової ради складає 5 (п`ять) осіб.

Організаційною формою роботи Наглядової ради є засідання (пункт 8.1 Положенням про Наглядову раду).

Відповідно до пункту 8.3 Положення про Наглядову раду Наглядова рада може приймати рішення шляхом проведення заочного голосування (опитування).

Згідно із пунктом 8.13 Положення про Наглядову раду засідання Наглядової ради є правомочним, якщо в ньому бере участь, а при заочному голосування надали бюлетені, не менше ніж 3 (три) члена Наглядової ради.

Рішення Наглядової ради приймається простою більшістю голосів членів Наглядової ради, які беруть участь у засіданні і мають право голосу, крім випадків, передбачених чинним законодавством, Статутом Товариства та цим Положенням. Кожний член Наглядової ради при голосування володіє одним голосом (пункт 8.15 Положення про Наглядову раду).

Протокол засідання Наглядової ради оформляється протягом п`яти днів після проведення засідання. Протокол засідання Наглядової ради передається на зберігання Правлінню Товариства протягом п`яти днів після його оформлення (пункт 8.19 Положення про Наглядову раду).

У пункті 8.20 Положення про Наглядову раду у разі прийняття рішення шляхом заочного голосування (опитування) члени Наглядової ради зобов`язані не пізніше дати засідання надати оригінали бюлетенів для голосування особисто Голові Наглядової ради або Секретарю Наглядової ради, або надіслати оригінали заповнених бюлетенів поштою або кур`єром Голові Наглядової ради або Секретарю Наглядової ради, а по питанню обрання та/або припинення повноважень Голови та/або Секретаря Наглядової ради члену Наглядової ради, який скликає таке засідання Наглядової ради.

Пунктами 8.21, 8.22, 8.23, 8.25, 8.28, 8.29 Положення про Наглядову раду визначено, що рішення Наглядової ради у разі заочного голосування (опитування) приймаються простою більшістю голосів членів Наглядової ради від кількісного складу Наглядової ради, встановленого Загальними зборами.

За підсумками заочного голосування Секретар Наглядової ради, а в разі його необрання один із членів Наглядової ради, який тимчасово виконує обов`язки Секретаря Наглядової ради на підставі відповідного рішення Наглядової ради, оформлює відповідний протокол.

Засідання Наглядової ради у формі заочного голосування вважається правомочним, якщо в ньому взяли участь (надали заповнені бюлетені для голосування) не менше ніж 3 (три) члена Наглядової ради.

Протокол заочного голосування підписується Головою та Секретарем Наглядової ради, а в разі його не обрання одним із членів Наглядової ради, який тимчасово виконує обов`язки Секретаря Наглядової ради на підставі відповідного рішення Наглядової ради, а по питанню обрання та/або припинення повноважень Голови та/або Секретаря Наглядової ради протокол заочного голосування підписується обраним на такому засіданні Головою та/або Секретарем Наглядової Ради. Бюлетені членів Наглядової ради додаються до протоколу і стають його невід`ємною частиною.

Контроль за виконанням рішень, прийнятих Наглядовою радою здійснює Голова Наглядової ради і, за його дорученням, Секретар Наглядової ради.

Ведення та передача протоколів засідання Наглядової ради забезпечується Секретарем Наглядової ради. Наглядова рада надає Правлінню протоколи засідань Наглядової ради, які зберігаються за місцезнаходженням Товариства протягом всього строку діяльності Товариства.

Пунктом 10.4.5 Статуту передбачено, що засідання Наглядової ради є правомочним, якщо в ньому бере участь, а при заочному голосування надали бюлетені, не менш ніж 3 (три) члена Наглядової ради.

12.05.2023 на засіданні Наглядової ради АТ «Київоблгаз», оформленого протоколом №12/05-2023, розглядалися наступні питання порядку денного: 1. Обрання тимчасово виконуючого обов`язки Голови Наглядової ради. 2. Про виплату тимчасово виконуючому обов`язки Голови Правління та членам Правління Товариства премії (заохочення). У заочному голосуванні Наглядової ради прийняли участь: Члени Наглядової ради: Девід Ентоні Ховард Браун - представник акціонера Песнеро Інестмент Лімітед; Мількевич Віталій Павлович - представник акціонера Сольвоторе Ентерпрайзес Лімітед; ОСОБА_7 - представник акціонера Песнеро Ентерпрайзес Лімітед.

По першому питанню вирішено обрати тимчасово виконуючим обов`язки Голови Наглядової ради Товариства на цьому засіданні Мількевича Віталія Павловича (з наданням йому всіх прав та повноважень Голови Правління Наглядової ради Товариства) та уповноважити його підписати цей протокол засідання Наглядової ради. Голосували: «За» 3 голоси, «Проти» немає, «Утримався» немає.

По другом питанню порядку денного «Про виплату тимчасово виконуючому обов`язки Голови Правління та членам Правління Товариства премії (заохочення)» за виплату тимчасово виконуючому обов`язки Голови правління та членам Правління Товариства премії (заохочення) за перші чотири місяця 2023 року у наступному розмірі: тимчасово виконуючому обов`язки Голови Правління - 4 969 000,00 грн; директору комерційному 1 242 240,00 грн; директору з капітального будівництва - 1 242 240,00 грн; директору фінансовому - 1 242 240,00 грн; директору з безпеки - 1 242 240,00 грн. Голосували: «За» 2 голоси ( Девід Ентоні Ховард Браун , ОСОБА_7 ), «Проти» немає, «Утримався» 1 голос ( Мількевич Віталій Павлович ).

Пунктом 8.21 Положення про Наглядову раду визначено, що рішення Наглядової ради у разі заочного голосування (опитування) приймаються простою більшістю голосів членів Наглядової ради від кількісного складу Наглядової ради, встановленого Загальними зборами.

Отже, рішення засідання Наглядової ради АТ «Київоблгаз», оформлене протоколом №12/05-2023 від 12.05.2023, з другого питання «Про виплату тимчасово виконуючому обов`язки Голови Правління та членам Правління Товариства премії (заохочення)» є неприйнятим.

Однак, незважаючи на те, що рішення з питань преміювання (заохочення) за перші чотири місяця 2023 року у наступному розмірі: тимчасово виконуючому обов`язки Голови Правління - 4 969 000,00 грн; директору комерційному 1 242 240,00 грн; директору з капітального будівництва - 1 242 240,00 грн; директору фінансовому - 1 242 240,00 грн; директору з безпеки - 1 242 240,00 грн Наглядовою радою 12.05.2023 не прийняте, відповідач прийняв неправомірний наказ від 18.05.2023 №1600 о/с, яким з посиланням на протокол Наглядової ради АТ «Київоблгаз» №12/05-2023 від 12.05.2023 та Контракти т.в.о. Голови та членів Правління, наказав за результатами роботи т.в.о. Голови та членів Правління Товариства за січень - квітень 2023 року виплатити працівникам Товариства премію, а саме (заохочення) за перші чотири місяця 2023 року у наступному розмірі: тимчасово виконуючому обов`язки Голови Правління - 4 969 000,00 грн; директору комерційному 1 242 240,00 грн; директору з капітального будівництва - 1 242 240,00 грн; директору фінансовому - 1 242 240,00 грн; директору з безпеки - 1 242 240,00 грн. На підставі цього неправомірного наказу вказаним особам було нараховано та виплачено премію за січень - квітень 2023 року на загальну суму 9 937 960,00 грн, з утриманням та зарахуванням до відповідних бюджетів, при виплаті доходів вказаним особам податку по доходам фізичних осіб згідно вимог статті 167 Податкового кодексу України та військового збору, запровадженого з метою забезпечення фінансування заходів з підвищення обороноздатності держави тимчасово з 03.08.2014 Законом України від 31.07.2014 № 1621-VII «Про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких законодавчих актів України». Тоді як в матеріалах даної справи відсутні докази надіслання/надання протоколу засідання Наглядової ради Правлінню Товариства у п`ятиденний строк після його оформлення всупереч пункту 8.19 Положення Про Наглядову ради та пункту 10.4.9 Статуту.

Крім того, слід зазначити, що визначені у наказі розміри премій т.в.о. Голови та членам Правління значно перевищують розміри річних допустимих до виплати премій цим особам, зазначеним у Додатках до Контрактів, укладених з ними.

В свою чергу, відповідач, заперечуючи проти позовних вимог, посилається на допущену секретарем Наглядової ради АТ «Київоблгаз» Мількевичем В.П. опискою та помилковим проставленням запису навпроти варіанта голосування «Утримався».

Листом від 18.12.2023 секретар Наглядової ради АТ «Київоблгаз» Мількевич В.П. повідомив Голову Правління АТ «Київоблгаз» про те, що у протоколі Наглядової ради АТ «Київоблгаз» №12/05-2023 від 12.05.2023 була допущена описка при створені протоколу у зв`язку із копіюванням текстів створених документів з інших документів, помилково залишено запис напроти варіанта голосування «Утримався», тоді як дійсно він мав намір проголосувати «За», а тому просив вважати його голос у протоколі Наглядової ради від 12.05.2023 щодо виплати Голові та членам Правління Товариства премії замість «Утримався» як «За» (т.1 а.с. 84 зворотній бік). До вказаного листа Мількевич В.П. додав виправлений протокол засідання Наглядової ради від 12.05.2023 щодо виплати Голові та членам Правління Товариства премії (заохочення), який містить запис «виправлено секретар Наглядової ради Мількевич В.П. 18.12.2023» (т.1 а.с. 85), а також бюлетені заочного голосування членів Наглядової ради позивача.

Водночас судом апеляційної інстанції з відкритих джерел (https://kv.naftogaz.com/%D0%B2%D0%B0%D0%B6%D0%BB%D0%B8%D0%B2%D0%B0-%D1%96%D0%BD%D1%84%D0%BE%D1%80%D0%BC%D0%B0%D1% 86%D1%96%D1%8F/) встановлено, що 08.06.2023 відбулись позачергові дистанційні загальні збори акціонерів АТ «Київоблгаз», на яких прийнято рішення, оформлене протоколом від 08.06.2023, за яким припинено повноваження Голови та членів Наглядової ради Товариства, обрано новий склад Наглядової ради.

Відповідно до частини 3 статті 75 ГПК України обставини, визнані судом загальновідомими, не потребують доказування.

Інформація, розміщена на офіційному сайті АТ «Київоблгаз» є загальнодоступною та загальновідомою, а отже не потребує окремого доказування. Такої ж думки дотримується Верховний Суд у постанові від 21.06.2023 у справі №910/2529/22.

Отже, станом на 18.12.2023 повноваження Мількевича В.П. як члена та відповідно секретаря Наглядової ради є припиненими, а тому останній не мав повноважень виправляти протокол №12/05-2023 засідання Наглядової ради АТ «Київоблгаз» від 12.05.2023, як секретар Наглядової ради АТ «Київоблгаз», та надсилати лист від 18.12.2023 за своїм підписом як секретарем Наглядової ради АТ «Київоблгаз», адресований позивачу з доданими до нього бюлетенями заочного голосування членів Наглядової ради позивача, оскільки з 08.06.2023 Мількевич В.П. не є членом Наглядової ради та її секретарем.

За приписами статті 89 ГК України управління діяльністю господарського товариства здійснюють його органи та посадові особи, склад і порядок обрання (призначення) яких визначаються залежно від виду товариства, а у визначених законом випадках - учасники товариства.

Особливості управління господарським товариством, у статутному капіталі якого є корпоративні права держави, визначаються законами України.

Посадові особи несуть цивільно-правову, адміністративну, фінансову та кримінальну відповідальність за шкоду та збитки, завдані ними господарському товариству, у порядку та у випадках, передбачених законом.

Відповідно до частин 1, 2 статті 69 Закону України «Про акціонерні товариства» від 27.07.2022 №2465-IX, у редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин (далі по тексту - Закон №2465-IX) наглядова рада акціонерного товариства (далі - наглядова рада) є колегіальним органом, що в межах компетенції, визначеної статутом акціонерного товариства та цим Законом, здійснює управління товариством, а також контролює та регулює діяльність його виконавчого органу.

Порядок роботи наглядової ради, права та обов`язки її членів, порядок виплати їм винагороди визначаються цим Законом, статутом акціонерного товариства, положенням про наглядову раду акціонерного товариства, а також цивільно-правовим чи трудовим договором (контрактом), що укладається з кожним членом наглядової ради. Такий договір або контракт від імені товариства підписується уповноваженою загальними зборами особою на умовах, затверджених рішенням загальних зборів. У разі укладення з членом наглядової ради цивільно-правового договору такий договір може бути оплатним або безоплатним.

Згідно із частиною 1 статті 71 Закону №2465-IX до компетенції наглядової ради належить вирішення питань, передбачених цим Законом, статутом акціонерного товариства.

До виключної компетенції наглядової ради належить затвердження умов контрактів, що укладаються з членами виконавчого органу товариства; встановлення розміру їхньої винагороди; визначення особи, яка підписуватиме контракти (договори) від імені товариства з головою та членами виконавчого органу товариства (пункт 10 частини 2 статті 71 Закону №2465-IX).

Відповідно до частин 2, 4, 5, 8 статті 75 Закону №2465-IX засідання наглядової ради є правомочним, якщо в ньому бере участь більше половини її складу, за умови, що інше не передбачено статутом акціонерного товариства.

На засіданні наглядової ради кожний член наглядової ради має один голос.

Протокол засідання наглядової ради оформлюється протягом п`яти робочих днів після проведення засідання.

Статутом акціонерного товариства або положенням про наглядову раду може передбачатися можливість проведення засідання наглядової ради та/або прийняття нею рішень шляхом опитування, зокрема з використання програмно-технічного комплексу, або шляхом проведення аудіо- чи відеоконференції, а також визначатися порядок проведення таких засідань.

Згідно із частинами 1, 2, 6 статті 81 Закону №2465-IX виконавчий орган акціонерного товариства (далі - виконавчий орган) здійснює управління поточною діяльністю товариства. До компетенції виконавчого органу належить вирішення всіх питань, пов`язаних з керівництвом поточною діяльністю товариства, крім питань, що належать до виключної компетенції загальних зборів та наглядової ради. Виконавчий орган підзвітний загальним зборам і наглядовій раді, організовує виконання їх рішень. Виконавчий орган діє від імені товариства у межах, встановлених статутом акціонерного товариства і законом. Виконавчий орган на вимогу органів та посадових осіб товариства зобов`язаний надати можливість для ознайомлення з інформацією про діяльність товариства в межах, встановлених законом, статутом акціонерного товариства та внутрішніми положеннями товариства.

Положеннями статті 89 Закону №2465-IX визначено, що посадові особи товариства повинні діяти: 1) в інтересах товариства; 2) добросовісно та розумно; 3) у межах повноважень, наданих їм статутом акціонерного товариства та законодавством.

Посадові особи товариства зобов`язані, зокрема сприяти досягненню товариством успішних результатів відповідно до частини п`ятої цієї статті; діяти з розумним ступенем обачності, професійності та старанності відповідно до частини сьомої цієї статті.

Посадові особи товариства зобов`язані діяти у такий спосіб, який, на їхнє добросовісне переконання, з найбільшою ймовірністю сприятиме досягненню успішних результатів діяльності товариства на користь усіх його акціонерів.

Посадові особи товариства зобов`язані діяти з розумним ступенем обачності, професійності та старанності. Це означає обачність, професійність та старанність, з якими діяла б розумна особа, яка: 1) володіє таким рівнем знань, професійності та досвіду, які можна розумно очікувати від особи, яка виконує функції посадової особи товариства; 2) володіє таким рівнем знань, професійності та досвіду, який повинна мати посадова особа.

Частиною 1 статті 90 Закону №2465-IX визначено, що посадові особи товариства, винні у порушенні передбачених цим Законом обов`язків, відповідають за збитки, заподіяні товариству своїми діями або бездіяльністю. У разі якщо відповідальність згідно з цією статтею несуть кілька осіб, їх відповідальність перед товариством є солідарною.

Відшкодування збитків здійснюється за рішенням суду.

Відповідно до частини 3 статті 92 ЦК України орган або особа, яка відповідно до установчих документів юридичної особи чи закону виступає від її імені, а також яка є членом колегіального виконавчого органу юридичної особи, з моменту її вступу на посаду набуває обов`язків щодо такої юридичної особи, зокрема зобов`язана діяти виключно в інтересах юридичної особи, добросовісно і розумно, у межах повноважень, наданих статутом юридичної особи і законодавством, і у спосіб, який, на її добросовісне переконання, сприятиме досягненню мети діяльності юридичної особи, у тому числі уникаючи конфлікту інтересів. Члени наглядової ради або ради директорів юридичної особи мають такі самі обов`язки щодо відповідної юридичної особи та повинні діяти в інтересах цієї юридичної особи та всіх її власників (акціонерів, учасників).

Справедливість, добросовісність та розумність є загальними засадами цивільного права, закріпленими у статті 3 та інших статтях ЦК, яким мають відповідати дії будь-якого суб`єкта.

Згідно з частиною другою статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Загальне правило статті 1166 ЦК України встановлює, що будь-яка майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам або майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується особою, яка її завдала, в повному обсязі. Якщо мають місце спеціальні підстави, що надають можливість застосовувати до правовідносин положення інших статей § 1 Глави 82 ЦК, треба застосовувати спеціальні норми. В іншому випадку відшкодування шкоди відбуватиметься за правилами вищезазначеної статті.

Аналіз положень статті 1166 ЦК України дозволяє дійти висновку про те, що загальною підставою деліктної відповідальності є протиправне, винне діяння заподіювача шкоди (цивільне правопорушення), яке містить такі складові: протиправна поведінка особи, настання шкоди, причинний зв`язок між ними та вина заподіювача шкоди.

Протиправною у цивільному праві вважається поведінка, яка порушує імперативні норми права або санкціоновані законом умови договору, внаслідок чого порушуються права іншої особи.

Під шкодою розуміється майнова шкода, що виражається у зменшенні майна потерпілого в результаті порушення належного йому майнового права. Такий елемент як наявність шкоди полягає у будь-якому знеціненні блага, що охороняється законом.

Причинний зв`язок між протиправною поведінкою особи та завданою шкодою є обов`язковою умовою відповідальності, яка передбачає, що шкода стає об`єктивним наслідком поведінки заподіювача шкоди. Наявність такої умови цивільно-правової відповідальності, як причинний зв`язок між протиправною поведінкою і шкодою (збитками), зумовлена необхідністю встановлення факту, що саме протиправна поведінка конкретної особи, на яку покладається така відповідальність, є тією безпосередньою причиною, що з необхідністю та невідворотністю спричинила збитки.

Отже, збитки є наслідками неправомірної поведінки, дії чи бездіяльності особи, яка порушила права або законні інтереси іншої особи, зокрема невиконання або неналежне виконання установлених вимог щодо здійснення господарської діяльності, господарське правопорушення, порушення майнових прав або законних інтересів інших суб`єктів тощо.

Правові висновки щодо елементів складу цивільного правопорушення; їх визначення: протиправна поведінка, дія чи бездіяльність особи; наявність збитків; причинний зв`язок між протиправною поведінкою та збитками; вина правопорушника; а також підстав та умов цивільної відповідальності містяться у низці постанов Верховного Суду, зокрема, у постанові Великої Палати Верховного Суду від 11.01.2022 у справі № 904/1448/20.

За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає (постанова Великої Палати Верховного Суду у справі №910/20261/16 від 26.11.2019, постанови Верховного Суду у справах №923/1315/16 від 04.09.2018, №910/2018/17 від 04.04.2018, №910/5100/19 від 07.05.2020, №910/21493/17 від 04.12.2018, №914/1619/18 від 27.08.2019, №904/982/19 від 24.02.2021).

Протиправна поведінка особи може мати прояв у прийнятті нею неправомірного рішення або у неправомірній поведінці (діях або бездіяльності). Протиправною у цивільному праві вважається поведінка, яка порушує імперативні норми права або санкціоновані законом умови договору, внаслідок чого порушуються права іншої особи. Під шкодою (збитками) розуміється матеріальна шкода, що виражається у зменшенні майна потерпілого в результаті порушення належного йому майнового права, та (або) применшенні немайнового блага (життя, здоров`я тощо). Причинний зв`язок між протиправною поведінкою особи та завданою шкодою є обов`язковою умовою відповідальності, яка передбачає, що шкода стала об`єктивним наслідком поведінки заподіювача шкоди. Близька за змістом правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 21.04.2020 у справі № 904/3189/19, від 10.12.2018 у справі № 902/320/17.

У відповідності до положень статті 74 ГПК України, саме на позивача покладається обов`язок довести наявність збитків, протиправність поведінки заподіювача збитків та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяними збитками. При цьому важливим елементом доказування наявності збитків є встановлення безпосереднього причинно-наслідкового зв`язку між протиправною поведінкою заподіювача та збитками потерпілої сторони. Слід довести, що протиправна дія чи бездіяльність заподіювача є причиною, а збитки, які завдано особі, - наслідком такої протиправної поведінки. Натомість відповідачу потрібно довести відсутність його вини у завданні збитків позивачу.

Господарський суд самостійно встановлює наявність чи відсутність складу цивільного правопорушення, який став підставою для стягнення шкоди, оцінюючи надані сторонами докази. Правова позиція щодо можливості суду самостійно встановлювати наявність складу правопорушення є послідовною та сталою і викладена у низці постанов Верховного Суду, зокрема у постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.03.2019 у справі №920/715/17, а також у постановах Верховного Суду від 15.02.2022 у справі №927/219/20, від 14.09.2021 у справі №923/719/17, від 10.06.2021 у справі №5023/2837/11, від 22.04.2021 у справі №915/1624/16, від 10.03.2020 у справі №902/318/16, від 10.12.2020 у справі №922/1067/17, від 10.06.2021 у справі №5023/2837/11, від 16.02.2023 у справі №910/14588/21, від 25.05.2023 у справі №910/17196/21 тощо).

Твердження позивача щодо наявності підстав для стягнення збитків, зокрема в контексті наявності збитків та їх розміру, протиправності поведінки заподіювача збитків та існування причинного зв`язку такої поведінки із заподіяними збитками, ураховуючи принципи змагальності, диспозитивності, рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом, підлягає доведенню саме позивачем. Аналогічний правовий висновок щодо необхідності доведення збитків викладено у постанові Верховного Суду від 22.06.2022 у справі № 904/5328/21.

Протиправна дія чи бездіяльність заподіювача є причиною, а збитки, які завдано особі, - наслідком такої протиправної поведінки. Натомість відповідачу потрібно довести відсутність його вини у завданні збитків позивачу. Подібні правові висновки викладені у постанові Верховного Суду від 17.11.2020 у справі №925/1289/19.

Відповідач як посадова особа, будучи на посаді тимчасово виконуючого обов`язки Голови правління АТ «Київоблгаз», був зобов`язаний діяти в інтересах юридичної особи, добросовісно і розумно, тоді як приймаючи неправомірний наказ від 18.05.2023 №1600 о/с «Про преміювання працівників», з перевищенням повноважень, із особистою заінтересованістю в отриманні неправомірної вигоди ним як т.в.о Голови правління та членами Правління, внаслідок прийняття неправомірного наказу, не пересвідчився у наявності прийнятого рішення Наглядовою радою АТ «Київоблгаз», оформленого протоколом №12/05-2023 від 12.05.2023 з питань преміювання т.в.о. Голови Правління та членів Наглядової ради АТ «Київоблгаз» відповідно до положень, укладених з ними Контрактів, з урахуванням показників ефективності роботи за певні місяці, простою більшістю голосів членів Наглядової ради, які брали участь у засіданні і мали право голосу у відповідності до вимог пункту 8.15 Положення про Наглядову раду та пункту 10.4.7 Статуту, що свідчить про протиправну поведінку відповідача, що призвела до збитків позивача, якими є витрати на неправомірну виплату премії (заохочення) у розмірі 9 937 960,00 грн.

При цьому причинний зв`язок між протиправною поведінкою відповідача та збитками полягає у прийнятті відповідачем неправомірного наказу від 18.05.2023 №1600 о/с «Про преміювання працівників», який призвів до вибуття грошових коштів із власності позивача, внаслідок чого позивачу протиправними діями відповідача завдано шкоду у розмірі 9 937 960,00 грн.

Водночас відповідачем не доведено відсутності його вини у завданні збитків позивачу. Надані ним докази на підтвердження відсутності вини не заслуговують на увагу, оскільки як встановлено судом апеляційної інстанції станом на 18.12.2023 - дата виправлення протоколу №12/05-2023 засідання Наглядової ради АТ «Київоблгаз» від 12.05.2023, повноваження Мількевича В.П. як секретаря Наглядової ради АТ «Київоблгаз» припинені за рішенням позачергових загальних дистанційних зборів акціонерів АТ «Київоблгаз», оформлених протоколом від 08.06.2023.

Тоді як суд апеляційної інстанції вважає, що вина відповідача проявляється у вигляді умислу на отримання винагороди - премії особисто та членами Правління, т.в.о. Голови якого покладено на відповідача.

Слід зазначити, що предметом спору у даній справі є збитки, для стягнення яких необхідним є наявність складу цивільного правопорушення. І саме суд, реалізуючи право особи на ефективний засіб правового захисту, оцінюючи надані сторонами докази, мав встановити наявність чи відсутність складу цивільного правопорушення, який може бути підставою для стягнення збитків. Обов`язкове звернення в такому випадку з окремим позовом про вирішення спору щодо незаконності рішення наглядової ради та наказу т.в.о Голови правління Законом не вимагається. Близька за змістом правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 17.02.2021 у справі №905/1926/18.

Доводи відповідача про не ознайомлення Мількевича В.П. як члена та секретаря Наглядової ради АТ «Київоблгаз» із рішенням позачергових загальних дистанційних зборів акціонерів АТ «Київоблгаз», оформлених протоколом від 08.06.2023, не заслуговують на увагу суду апеляційної інстанції, оскільки не ознайомлення Мількевича В.П. із рішення позачергових загальних дистанційних зборів акціонерів АТ «Київоблгаз» від 08.06.2023 не свідчить про його недійсність та невідповідність вимогам Закону.

Крім того, зазначене рішення розміщено на офіційному сайті відповідач та є у відкритому доступі з відкритих джерел.

Відповідно до частини 1 статті 73 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень (частина 1 статті 74 ГПК України).

Згідно із частиною 1 статті 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

За змістом статті 236 ГПК України (частини 1-5) судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню господарського судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

За таких обставин, позовні вимоги є документально обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Доводи відповідача щодо пояснень Мількевича В.П. , викладені у листі від 18.12.2023 та в заяві свідка, надані в період перебування останнього у складі Наглядової ради АТ «Київоблгаз», стосовно допущеної ним описки, не заслуговують на увагу суду апеляційної інстанції, з огляду на встановлені обставини під час розгляду справи судом апеляційної інстанції.

Щодо справи №910/12217/19, розглянутої Північним апеляційним господарським судом, то в силу приписів частини 5 статті 236 ГПК України при розгляді справи судом враховуються висновки Верховного Суду, а не суду апеляційної інстанції.

Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» визначено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Відповідно до частини 4 статті 11 ГПК України суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

У Висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, серед іншого (пункти 32-41), звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; для цього потрібно логічно структурувати рішення і викласти його в чіткому стилі, доступному для кожного; судові рішення повинні, у принципі, бути обґрунтованим; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на аргументи сторін та доречні доводи, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення.

У справі «Салов проти України» від 06.09.2005 Європейський Суд з прав людини наголосив на тому, що згідно статті 6 Конвенції рішення судів достатнім чином містять мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя (рішення від 27.09.2001 у справі «Hirvisaari v. Finland»). У рішенні звертається увага, що статтю 6 параграф 1 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення, може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи (рішення від 09.12.1994 у справі «Ruiz Torija v. Spain»).

У рішеннях ЄСПЛ склалась стала практика, відповідно до якої рішення національних судів мають бути обґрунтованими, зрозумілими для учасників справ та чітко структурованими; у судових рішеннях має бути проведена правова оцінка доводів сторін, однак, це не означає, що суди мають давати оцінку кожному аргументу та детальну відповідь на нього. Тобто мотивованість рішення залежить від особливостей кожної справи, судової інстанції, яка постановляє рішення, та інших обставин, що характеризують індивідуальні особливості справи.

ЄСПЛ неодноразово зазначав, що навіть якщо національний суд володіє певною межею розсуду, віддаючи перевагу тим чи іншим доводам у конкретній справі та приймаючи докази на підтримку позицій сторін, суд зобов`язаний мотивувати свої дії та рішення (рішення ЄСПЛ від 05.02.2009 у справі «Олюджіч проти Хорватії»). Принцип справедливості, закріплений у статті 6 Конвенції, порушується, якщо національні суди ігнорують конкретний, доречний та важливий довід, наведений заявником (рішення ЄСПЛ від 03.07.2014 у справі «Мала проти України», від 07 жовтня 2010 року у справі «Богатова проти України»).

Право може вважатися ефективним, тільки якщо зауваження сторін насправді «заслухані», тобто належним чином вивчені судом (рішення ЄСПЛ від 21.03.2000 у справі «Дюлоранс проти Франції», від 07 березня 2006 року у справі «Донадзе проти Грузії»).

Завданням національних судів є забезпечення належного вивчення документів, аргументів і доказів, представлених сторонами (рішення ЄСПЛ від 19.04.1994 у справі «Ван де Гурк проти Нідерландів»).

Якщо подані стороною доводи є вирішальними для результату провадження, такі доводи вимагають прямої конкретної відповіді за результатом розгляду (рішення ЄСПЛ від 09.12.1994 у справі «Руїс Торіха проти Іспанії», від 23.06.1993 у справі «Руїз-Матеос проти Іспанії»).

Водночас ЄСПЛ у рішенні від 10.02.2010 у справі «Серявін та інші проти України» зауважив, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною, залежно від характеру рішення.

У справі «Трофимчук проти України» ЄСПЛ також зазначив, хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довод.

У пункті 53 рішення ЄСПЛ у справі «Федорченко та Лозенко проти України» від 20.09.2012 зазначено, що при оцінці доказів суд керується критерієм доведення «поза розумним сумнівом». Тобто, аргументи сторони мають бути достатньо вагомими, чіткими та узгодженими.

Судом апеляційної інстанції при винесені даної постанови було надано обґрунтовані та вичерпні відповіді на доводи відповідача із посиланням на норми матеріального і процесуального права, які підлягають застосуванню до спірних правовідносин.

Частиною 1 статті 277 ГПК України визначено, що підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є: 1) нез`ясування обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, встановленим обставинам справи; 4) порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Враховуючи нез`ясування обставин, що мають значення для справи, невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, встановленим обставинам справи, суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про відмову у задоволенні позову.

Відповідно до пункту 2 частини 1 статті 275 ГПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове рішення у відповідній частині або змінити рішення.

Зважаючи на вищенаведене, колегія суддів Північного апеляційного господарського суду дійшла висновку про те, що апеляційна скарга Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» на рішення Господарського суду Київської області від 04.03.2024 у справі №911/3853/23 підлягає задоволенню, рішення Господарського суду Київської області від 04.03.2024 у справі №911/3853/23 підлягає скасуванню із ухваленням нового рішення, яким позов задовольнити.

За результатами розподілу судових витрат (судовий збір) відповідно до положень частини 14 статті 129 ГПК покладається на відповідача.

Керуючись статтями 129, 269, 270, 275, 277, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» на рішення Господарського суду Київської області від 04.03.2024 у справі №911/3853/23 задовольнити.

2. Рішення Господарського суду Київської області від 04.03.2024 у справі №911/3853/23 скасувати та ухвалити нове рішення, яким позов задовольнити.

3. Стягнути з ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) на користь Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» (ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України 20578072, 08150, Київська область, Фастівський район, м. Боярка, вул. Шевченка Т., будинок 178) 9 937 960,00 грн (дев`ять мільйонів дев`ятсот тридцять сім тисяч дев`ятсот шістдесят гривень) збитків та 149 069,40 грн (сто сорок дев`ять тисяч шістдесят дев`ять гривень 40 копійок) судового збору.

4. Стягнути з ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) на користь Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» (ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України 20578072, 08150, Київська область, Фастівський район, м. Боярка, вул. Шевченка Т., будинок 178) 223 604,10 грн (двісті двадцять три тисячі шістсот чотири гривні 10 копійок) судового збору за подання апеляційної скарги.

5. Видачу наказів доручити Господарському суду Київської області.

6. Матеріали справи №911/3853/23 повернути до Господарського суду Київської області.

7. Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до суду касаційної інстанції у господарських справах в порядку і строки, визначені в статтях 287-289 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст постанови складено та підписано суддями 25.06.2024.

Головуючий суддя С.В. Владимиренко

Судді А.М. Демидова

І.П. Ходаківська