ПІВДЕННО-ЗАХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
_____________________________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 червня 2024 року м. ОдесаСправа № 910/13847/21
Південно-західний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого судді Л.В. Поліщук,

суддів: К.В. Богатиря, О.Ю. Аленіна,

секретар судового засідання І.С. Мисько,

за участю представників сторін:

від позивача: Л.Л. Макарчук

від відповідача: В.В. Горобець

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції апеляційну скаргу Комунального підприємства «Головний інформаційно-обчислювальний центр»

на рішення Господарського суду Одеської області від 09.02.2024 (суддя К.Ф. Погребна, м.Одеса, повний текст складено 19.02.2024)

у справі №910/13847/21

за позовом Комунального підприємства «Головний інформаційно-обчислювальний центр»

до відповідача: Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Герц»

про стягнення 601936,00 грн,

В С Т А Н О В И В :

Коротка історія справи. Короткий зміст позовних вимог

У серпні 2021 року Комунальне підприємство «Головний інформаційно-обчислювальний центр» звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Герц» про стягнення з останнього суми безпідставно отриманих коштів у розмірі 601936,00 грн.

В обґрунтування своїх позовних вимог позивач зазначив, що відповідач зберігає у себе кошти, які мають бути повернуті позивачу, оскільки останній відповідно до Розпорядження №706, виданого Виконавчим органом Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), є особою, уповноваженою здійснювати справляння плати за транспортні послуги, що надаються та оплачуються з використанням автоматизованої системи обліку оплати проїзду в міському пасажирському транспорті міста Києва незалежно від форм власності (АСОП), тобто здійснювати фактичні взаємовідносини з пасажирами щодо розповсюдження транспортних квитків, що відображено в договорі, а відповідач є лише фінансовою компанією, що надає послуги за договором з приймання від пасажирів та перерахунку платежів за транспортні квитки на транзитні рахунки позивачу для подальшого їх розподілу між надавачами транспортних послуг.

Як вказував позивач, у період з липня по листопад 2020 року платники (пасажири) не використали 75242 разових квитка з QR-кодом для проїзду в міському пасажирському транспорті міста Києва на суму 601936,00 грн, що підтверджується відповідними звітами про реалізацію продукції, доданими до позову, а тому ці кошти набуті відповідачем без належної правової підстави, всупереч Порядку функціонування автоматизованої системи обліку оплати проїзду в міському пасажирському транспорті міста Києва незалежно від форм власності, затвердженого розпорядженням Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 22.10.2018 №1887 (далі Порядок) та договору №б/н від 02.03.2016, укладеному між Комунальним підприємством «Головний інформаційно-обчислювальний центр» та Товариством з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Герц», та мають бути повернуті позивачу.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 30.08.2021, залишеною без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 10.12.2021, матеріали справи передано за територіальною підсудністю до Господарського суду Одеської області.

Рішенням Господарського суду Одеської області від 19.09.2022, залишеним без змін постановою Південно-західного апеляційного господарського суду від 20.12.2022, у задоволенні позову відмовлено повністю.

Постановою Верховного Суду від 29.03.2023 касаційну скаргу Комунального підприємства «Головний інформаційно-обчислювальний центр» задоволено частково, рішення Господарського суду Одеської області від 19.09.2022 та постанову Південно-західного апеляційного господарського суду від 20.12.2022 у справі №910/13847/21 скасовано, а справу №910/13847/21 передано на новий розгляд до суду першої інстанції.

09.06.2023 за вх. №19132/23 до Господарського суду Одеської області від Комунального підприємства «Головний інформаційно-обчислювальний центр» надійшла заява про зміну підстав позову, яка протокольною ухвалою, постановленою у судовому засіданні 09.08.2023, була прийнята до розгляду, оскільки така заява відповідає вимогам частини четвертої статті 46 Господарського процесуального кодексу України.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Рішенням Господарського суду Одеської області від 09.02.2024 у задоволенні позову Комунального підприємства «Головний інформаційно-обчислювальний центр» відмовлено повністю. Судові витрати по сплаті судового збору покладено на позивача.

Ухвалюючи рішення, суд першої інстанції виходив з того, що відповідно до умов пункту 3.3.4. договору в редакції додаткової угоди №9, що діяла у спірний період з липня по листопад 2020 року, сторони досягли згоди щодо порядку перерахування грошових коштів, отриманих Товариством з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Герц» як плати за придбання разових квитків з QR-кодом для проїзду в міському пасажирському транспорті міста Києва. Указаною додатковою угодою прямо передбачено, що у разі, якщо платниками з будь-якої причини не були використані разові квитки з OR-кодом протягом 14 днів з моменту їх придбання, Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Герц» зобов`язано повернути вартість невикористаного квитка саме платнику за його особистою заявою, а не позивачу.

З огляду на наведене вище, а також враховуючи положення пункту 3.3.4. договору в редакції додаткової угоди №9, що діяли у спірний період з липня по листопад 2020 року, спірна сума грошових коштів була отримана відповідачем за наявності правової підстави, а саме, договору №03/06 від 03.06.2019 у редакції додаткової угоди №9 від 30.06.2020, за умовами якого позивач делегував відповідачу свої функції оператора в частині повернення грошових коштів особам за придбані та невикористані квитки.

Короткий зміст та обґрунтування вимог апеляційної скарги

Не погодившись з ухваленим рішенням суду, Комунальне підприємство «Головний інформаційно-обчислювальний центр» звернулося до Південно-західного апеляційного господарського суду із апеляційною скаргою, в якій просило рішення Господарського суду Одеської області від 09.02.2024 скасувати та ухвалити нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити у повному обсязі.

Мотивуючи апеляційну скаргу, апелянт зазначив, що ним при новому розгляді справи було змінено підстави позову зі статті 1212 Цивільного кодексу України на статтю 526 Цивільного кодексу України, статтю 193 Господарського кодексу України, що суд першої інстанції залишив поза увагою, оскільки не розглянув справу згідно із зазначеними нормами права, не надав встановленим обставинам справи правової оцінки у контексті наведених норм.

Також, за доводами скаржника, висновки місцевого господарського суду зводяться до того, що умови договору в редакції додаткової угоди №9 мають перевагу над положеннями Порядку, зокрема, пункту 10.4., та що відповідач не зобов`язаний повертати спірні грошові кошти. Однак наведені висновки суду суперечать вказівкам Верховного Суду, викладених у постанові від 29.03.2024 у цій справі, що вказує на грубе порушення Господарським судом Одеської області статті 13 Закону України «Про судоустрій та статус суддів», частини першої статті 316 Господарського процесуального кодексу України.

В апеляційній скарзі позивач наполягав на тому, що відповідач у спірному періоді був зобов`язаний у будь-якому випадку, тобто незалежно від фактичного використання платниками (пасажирами) квитків з QR-кодом для проїзду в міському пасажирському транспорті міста Києва, здійснювати у строк не більше трьох операційних банківських днів з моменту здійснення платниками платежу переказ коштів позивачу для їх подальшого розподілу між учасниками автоматизованої системи обліку оплати проїзду в міському пасажирському транспорті міста Києва незалежно від форм власності (АСОП), зокрема перевізниками, якщо платники (пасажири) протягом указаного терміну не звернулись до відповідача із заявами про повернення вартості невикористаних квитків, і відповідно вартість цих квитків не була фактично повернута платникам.

Позиція відповідача щодо апеляційної скарги

Відповідач просив залишити оскаржуване рішення без змін, а в задоволенні апеляційної скарги відмовити.

Зокрема, відповідач зазначив, що в укладеному між сторонами договорі прямо передбачено та врегульовано ситуацію, коли платниками з будь-якої причини не були використані разові квитки з QR-кодом протягом 14 днів з моменту їх придбання, а саме: Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Герц» зобов`язане повернути вартість невикористаного квитка саме платнику за його особистою заявою, а не Комунальному підприємству «Головний інформаційно-обчислювальний центр».

Рух справи, заяви, клопотання, інші процесуальні дії в суді апеляційної інстанції

Апеляційна скарга зареєстрована судом 12.03.2024 за вх.№ 904/24.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 12.03.2024 для розгляду справи сформовано колегію суддів у складі: головуючого судді Л.В.Поліщук, суддів: К.В. Богатиря, О.Ю. Аленіна.

Ухвалою Південно-західного апеляційного господарського суду від 18.03.2024 відкладено вирішення питання щодо можливості відкриття, повернення, залишення без руху або відмови у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Комунального підприємства «Головний інформаційно-обчислювальний центр» на рішення Господарського суду Одеської області від 09.02.2024 у справі №910/13847/21 до надходження матеріалів справи на адресу Південно-західного апеляційного господарського суду. Доручено Господарському суду Одеської області надіслати матеріали справи №910/13847/21 на адресу Південно-західного апеляційного господарського суду.

22.03.2024 до суду апеляційної інстанції надійшли матеріали справи №910/13847/21.

Ухвалою Південно-західного апеляційного господарського суду від 27.03.2024 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Комунального підприємства «Головний інформаційно-обчислювальний центр» на рішення Господарського суду Одеської області від 09.02.2024 у справі №910/13847/21. Встановлено відповідачу строк до 10.04.2024 для подання відзиву на апеляційну скаргу та роз`яснено учасникам справи про їх право у цей же строк подати до суду будь-які заяви чи клопотання з процесуальних питань, оформлені відповідно до статті 170 Господарського процесуального кодексу України, разом з доказами направлення копій таких заяв чи клопотань іншим учасникам справи.

11.04.2024 Товариством з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Герц» через систему «Електронний суд» подано відзиви на апеляційну скаргу (вх.№904/24/Д1 та вх.№904/24/Д2).

Ухвалою Південно-західного апеляційного господарського суду від 15.04.2024 продовжено Товариству з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Герц» строк на подання відзиву на апеляційну скаргу до 11.04.2024 та прийнято їх до розгляду. Розгляд апеляційної скарги Комунального підприємства «Головний інформаційно-обчислювальний центр» на рішення Господарського суду Одеської області від 09.02.2024 у справі №910/13847/21 призначено на 27.05.2024 о 12:00 год.

В судовому засіданні, яке відбулось 27.05.2024, з метою повного, об`єктивного та всебічного розгляду справи протокольною ухвалою суду оголошено перерву до 17.06.2024 об 11:00 год.

З огляду на положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, ухвалою суду від 27.05.2024 вирішено розглянути апеляційну скаргу Комунального підприємства «Головний інформаційно-обчислювальний центр» на рішення Господарського суду Одеської області від 09.02.2024 у справі №910/13847/21 поза межами строку, встановленого у частині першій статті 273 Господарського процесуального кодексу України, у розумний строк.

У судових засіданнях апеляційної інстанції представники сторін надавали усні пояснення, відповідно до яких підтримали свої правові позиції у справі.

За умовами частин першої, другої статті 269 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Заслухавши представників сторін, дослідивши матеріали справи, доводи апеляційної скарги та відзиву на неї, перевіривши правильність застосування місцевим господарським судом норм матеріального та процесуального права, апеляційна інстанція встановила наступне.

Фактичні обставини справи

02.03.2016 між Комунальним підприємством «Головний інформаційно-обчислювальний центр» (позивачем) та Товариством з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Герц» (відповідачем) укладено договір б/н, за умовами якого:

-позивач зобов`язується створити технічну можливість, а відповідач надавати фінансові послуги з приймання та переказу коштів, сплачених платниками через автоматизовану систему прийманні і обліку комунальних платежів (далі АСОКП) за послуги підприємств, що надають житлово-комунальні та інші послуги в місті Києві, на рахунки цих підприємств та/або розподільчі рахунки Комунального підприємства «Головний інформаційно-обчислювальний центр» для їх подальшої обробки та розщеплення (пункт 1.1.);

-переказ коштів здійснюється відповідачем протягом операційного дня, але в кожному разі у строк не більше трьох операційних банківських днів з моменту здійснення платежу (пункт 1.2.);

-відповідач відповідно до отриманих дозволів та ліцензій здійснює виключний вид діяльності - прийом платежів та переказ коштів; відповідач не здійснює послуг, що надаються отримувачем платежу (виконавцем житлово-комунальних та інших послуг) платнику; правовідносини, що виникають між платником та одержувачем платежу (виконавцем житлово-комунальних та інших послуг) виникають, змінюються та припиняються виключно між платником та отримувачем платежу (виконавцем житлово-комунальних та інших послуг) (пункт 1.5.);

-вартість фінансових послуг, наданих відповідачем, встановлюється у розмірі 1,0% від кожного платежу, прийнятого та перерахованого на розподільчий рахунок позивача або рахунок виконавця комунальних послуг (пункт 2.1.);

-для забезпечення виконання пункту 2.1. цього договору, позивач на другий банківський день після розщеплення платежів (окрім платежів за централізоване опалення та централізоване постачання гарячої води, які сплачуються на поточні рахунки теплопостачальних організацій із спеціальним режимом використання) перераховує (на підставі реєстрів по виконаних платежах) належну суму коштів на поточний рахунок відповідача за надані послуги з приймання та перерахування платежів (пункт 2.2.);

-відповідач зобов`язаний: надавати позивачу інформацію про прийняті платежі, сплачені платниками через АСОКП, у вигляді електронних реєстрів безпосередньо до бази даних за допомогою каналу зв`язку позивача (підпункт 3.3.2. пункту 3.3.); організувати прийом та перерахування від населення платежів за житлово-комунальні та інші послуги і забезпечити перерахування цих коштів на розподільний рахунок позивача та/або рахунки виконавців житлово-комунальних або інших послуг, вказані позивачем, відповідно до пункту 3.3.4. цього договору (підпункт 3.3.3. пункту 3.3.); наступного робочого дня після отримання платежів, до 13:00, здійснювати перераховування грошових коштів, одержаних від населення за попередній робочий день як плату за житлово-комунальні та інші послуги, на розподільчий рахунок позивача і рахунки виконавців комунальних послуг згідно з реквізитами рахунків, вказаними позивачем, одним платіжним дорученням на кожен з рахунків в суворій відповідності з реєстром (пункт 3.3.2.) в електронному вигляді (пункт 3.3.4. пункту 3.3.);

-договір набирає чинності з моменту його підписання сторонами і діє до 31.12.2016 (пункт 7.1.);

-строк дії договору буде автоматично пролонговано на кожен наступний календарний рік, якщо жодна із сторін не заявить письмово про своє бажання розірвати цей договір у строк, не пізніше 1 (одного) місяця до закінчення строку його дії (пункт 7.2).

Виконавчим органом Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) розпорядженням №706 від 27.04.2018, з метою удосконалення системи обліку оплати проїзду та підвищення якості послуг з перевезення пасажирів у міському пасажирському транспорті міста Києва незалежно від форм власності, створено автоматизовану систему обліку оплати проїзду в міському пасажирському транспорті міста Києва незалежно від форм власності (АСОП), а Комунальне підприємство «Головний інформаційно-обчислювальний центр» визнано особою, уповноваженою здійснювати справляння плати за транспортні послуги, що надаються та оплачуються з використанням цієї системи.

Виконавчим органом Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) розпорядженням від 22.10.2018 №1887 з метою удосконалення АСОП та підвищення якості послуг з перевезення пасажирів у міському пасажирському транспорті міста Києва незалежно від форм власності затверджено Порядок функціонування автоматизованої системи обліку оплати проїзду в міському пасажирському транспорті міста Києва незалежно від форм власності (надалі Порядок), до якого в подальшому Розпорядженням від 18.06.2020 №883 були внесені зміни.

Відповідно до наведеного Порядку:

-Порядок регулює питання функціонування АСОП, визначає учасників відносин, їх права та обов`язки, види, форми носіїв електронного квитка, процедуру реєстрації та обігу електронного квитка (пункт 1.1.);

-електронний квиток проїзний документ встановленої форми, який після реєстрації в АСОП дає пасажирові право на одержання транспортних послуг; реєстрація електронного квитка операція, що за допомогою транспортного терміналу фіксує та перевіряє в АСОП факт сплати пасажиром транспортної послуги перевізника (пункт 1.4.);

-учасниками АСОП є, зокрема: перевізники, користувачі (пасажири), фінансові установи та Комунальне підприємство «Головний інформаційно-обчислювальний центр» як оператор АСОП (пункти 3.2., 3.5.);

-оператор має право надавати послуги з користування та обслуговування елементів АСОП на підставі договорів про надання послуг в АСОП, що укладає оператор з перевізниками, агентами, банками, фінансовими установами (пункт 5.1.);

-оператор зобов`язаний забезпечувати інформаційну, технологічну взаємодію та відповідний обмін даними між учасниками щодо функціонування носіїв електронного квитка і розподілу грошових коштів між учасниками АСОП; здійснювати облік даних послуг з перевезення пасажирів; організовувати мережу розповсюдження електронних квитків та поповнення транспортного ресурсу; надавати інформацію про придбання та користування електронним квитком; вести реєстр носіїв електронного квитка; виконувати інші обов`язки, які випливають із цього порядку (пункт 5.2.);

-користувач (пасажир) може повернути грошові кошти, які є на транспортному ресурсі носія електронного квитка, протягом одного року з дати останньої реєстрації електронного квитка в АСОП, а грошові кошти за придбаний QR-код протягом 14 днів з моменту його придбання; для повернення грошових коштів користувач (пасажир) звертається до оператора із заявою, до якої додається документ, що підтверджує купівлю електронного квитка або повернення транспортного ресурсу (пункт 10.4.);

-строк дії QR-коду становить 15 днів з моменту його придбання (пункт 10.7.); (пункт 10.7.).

Враховуючи створення автоматизованої системи обліку оплати проїзду в міському пасажирському транспорті міста Києва незалежно від форм власності (надалі система), а також визначення Комунального підприємства «Головний інформаційно-обчислювальний центр» особою, уповноваженою здійснювати справляння плати за транспортні послуги, що надаються та оплачуються з використанням системи, про що зазначено в Розпорядженні виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 27.04.20218 №706, сторони дійшли згоди укласти додаткову угоду №8 від 04.10.2018, якою доповнили договір від 02.03.2016 наступними положеннями:

-пункт 1.1. договору абзацом, відповідно до якого Комунальне підприємство «Головний інформаційно-обчислювальний центр» зобов`язується створити технічну можливість, а Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Герц» надавати фінансові послуги з приймання та переказу коштів, сплачених платниками за послуги підприємств, що надають транспортні послуги у місті Києві, на рахунки цих підприємств та/або розподільчий рахунок Комунального підприємства «Головний інформаційно-обчислювальний центр» для їх подальшої обробки та розчеплення;

-пункт 2.1. договору абзацом, за умовами якого вартість фінансових послуг, наданих Товариством з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Герц» з приймання та переказу коштів, сплачених платниками за послуги підприємств, що надають транспортні послуги в місті Києві, встановлюється у розмірі 2,0% від кожного платежу, прийнятого та перерахованого на розподільчий рахунок Комунального підприємства «Головний інформаційно-обчислювальний центр» та/або рахунки виконавців транспортних послуг;

-пункт 2.2. договору абзацом, згідно із яким для забезпечення виконання умов договору щодо сплати фінансових послуг Товариством з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Герц» з приймання та переказу коштів, сплачених платниками за послуги підприємств, що надають транспортні послуги в місті Києві, Комунальне підприємство «Головний інформаційно-обчислювальний центр» на другий банківський день після розщеплення платежів перераховує (на підставі реєстрів по виконаних платежах) належну суму коштів на поточний рахунок Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Герц» №8925, код банку 328845, за надані послуги з приймання та переказу коштів, сплачених платниками за транспортні послуги.

У спірний період (з липня по листопад 2020 року) сторони користувалися умовами договору зі змінами, передбаченими додатковою угодою №9 від 30.06.2020.

Відповідно до пункту 1 додаткової угоди №9 сторони виклали пункт 3.3.4. договору у новій редакції, а саме:

-відповідач зобов`язаний наступного робочого дня після отримання платежів, до 13:00, здійснювати перерахування грошових коштів, одержаних від платників за попередній робочий день, як плату за житлово-комунальні та інші послуги, на розподільчий рахунок позивача і рахунки виконавців комунальних та інших послуг згідно з реквізитами рахунків, вказаними позивачем, одним платіжним дорученням в суворій відповідності з реєстром (пункт 3.3.2. договору) в електронному вигляді;

-грошові кошти, одержані від платників як плата за придбання разових квитків з QR-кодом для проїзду в міському пасажирському транспорті міста Києва, перераховувати наступного робочого дня, що слідує за днем фактичного використання (активації / валідації за допомогою спеціалізованих пристроїв, розташованих в міському пасажирському транспорті міста Києва) відповідних квитків; у випадку невикористання платниками придбаних разових квитків з QR-кодом протягом 14 днів з моменту їх придбання, відповідач, з дотриманням вимог чинного законодавства, здійснює повернення відповідних сум грошових коштів платникам, які звертаються до відповідача з відповідними заявами.

Додатковою угодою №10 від 20.11.2020 до договору сторони виключили абзац 2 підпункту 3.3.4. пункту 3.3. розділу 3 договору.

При цьому у додатковій угоді №10 сторони домовились викласти у новій редакції пункти 1.1., 2.1., 2.2. та 7.1. договору, а саме:

-згідно із пунктом 1.1. договору Комунальне підприємство «Головний інформаційно-обчислювальний центр» зобов`язується створити технічну можливість, а Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Герц» надавати фінансові послуги з приймання та переказу коштів, сплачених платниками через АСОКП за послуги підприємств, що надають житлово-комунальні послуги в м. Києві, на рахунки цих підприємств та/або розподільчий рахунок Комунального підприємства «Головний інформаційно-обчислювальний центр» для їх подальшої обробки та розщеплення;

-відповідно до пункту 2.1. договору вартість фінансових послуг, наданих Товариством з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Герц» за цим договором, встановлюється у розмірі 1,0% від кожного платежу, прийнятого та перерахованого на рахунки цих підприємств та/або розподільчий рахунок Комунального підприємства «Головний інформаційно-обчислювальний центр»;

-за умовами пункту 2.2. договору для забезпечення виконання пункту 2.1. договору Комунальне підприємство «Головний інформаційно-обчислювальний центр» не пізніше трьох банківських днів після розщеплення платежів за послуги підприємств, що надають житлово-комунальні послуги в місті Києві (окрім платежів за централізоване опалення та централізоване постачання гарячої води, які сплачуються на поточні рахунки теплопостачальних організацій із спеціальним режимом використання) перераховує (на підставі реєстрів по виконаних платежах, що передаються Товариством з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Герц» до Комунального підприємства «Головний інформаційно-обчислювальний центр» одночасно із переказом платежів, прийнятих за цим договором) належну суму коштів на банківський рахунок Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Герц» IBAN: НОМЕР_1 в Філії ООУ АТ «Ощадбанк», код банку 328845, за надані послуги з приймання та перерахування платежів згідно умов цього договору;

-за приписами пункту 7.1. договору цей договір набирає чинності з моменту його підписання сторонами і діє до 31.12.2020 (включно), а в частині взаєморозрахунків сторін та розрахунків Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Герц» з платниками до повного їх виконання.

Також в додатковій угоді №10 від 20.11.2020 сторони домовились, що з 20.11.2020 до 31.12.2020 (включно) договір діє в редакції з урахуванням змін, внесених цією додатковою угодою та в частині, що не суперечить редакції пунктів договору, змінених чи доповнених цією додатковою угодою.

Позиція суду апеляційної інстанції

Послуга перевезення пасажира міським транспортом надається на підставі договору перевезення між пасажиром та перевізником.

За договором перевезення пасажира одна сторона (перевізник) зобов`язується перевезти другу сторону (пасажира) до пункту призначення, а пасажир зобов`язується сплатити встановлену плату за проїзд. Укладення договору перевезення пасажира підтверджується видачею відповідно квитка (стаття 910 Цивільного кодексу України).

У пунктах 1, 6 частини першої статті 911 Цивільного кодексу України встановлено, що пасажир має право одержати місце у транспортному засобі згідно з придбаним квитком; відмовитися від поїздки, повернути квиток і одержати назад повну або часткову вартість квитка залежно від строку здавання квитка згідно з правилами, встановленими транспортними кодексами (статутами).

У Правилах надання послуг пасажирського автомобільного транспорту, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 18.02.1997 №176, зазначено, що порядок проїзду міським пасажирським автомобільним транспортом і його оплати, права та обов`язки пасажирів, а також відносини автомобільних перевізників і пасажирів під час надання транспортних послуг, враховуючи особливості транспортної інфраструктури та наявність автоматизованої системи обліку оплати проїзду, визначаються Правилами користування міським пасажирським автомобільним транспортом, що затверджуються відповідним органом місцевого самоврядування.

У Правилах надання населенню послуг з перевезень міським електротранспортом, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 23.12.2004 №1735, вказано, що: документом на право одержання транспортних послуг в разі запровадження автоматизованої системи обліку оплати проїзду є зареєстрований у зазначеній системі електронний квиток (пункт 26); види проїзних документів та форми їх носіїв, порядок обігу, компостування абонементного талона та реєстрації електронного квитка, порядок справляння плати за проїзд затверджує відповідний орган місцевого самоврядування з урахуванням особливостей транспортної інфраструктури та наявності автоматизованої системи обліку оплати проїзду (пункт 31); справляння плати за проїзд забезпечує перевізник; у містах, де запроваджено автоматизовану систему обліку оплати проїзду, орган місцевого самоврядування визначає особу, уповноважену здійснювати справляння плати за транспортні послуги (пункт 32).

У Правилах користування міським наземним пасажирським транспортом міста Києва, затверджених рішенням Київської міської ради від 28.02.2019 №164/6820, визначений порядок проїзду міським автомобільним транспортом загального користування, трамваєм, тролейбусом, фунікулером, міською електричкою, його оплати, права та обов`язки пасажирів, а також взаємовідносини перевізників і пасажирів під час надання транспортних послуг та зазначено, зокрема, таке: право на проїзд у міському наземному пасажирському транспорті міста Києва надає зареєстрований в АСОП електронний квиток з використанням носія електронного квитка (пункт 3.1.); пасажири зобов`язані, зокрема, забезпечувати збереження розрахункового документа в разі придбання електронного квитка та поповнення транспортного ресурсу у випадках, передбачених Порядком №1887 (пункт 5.5.)

У Правилах користування Київським метрополітеном, затверджених рішенням Київської міської ради від 12.11.2019, визначений порядок проїзду пасажирів в Київському метрополітені та його оплати, перевезення багажу та ручної поклажі в Київському метрополітені, права та обов`язки пасажирів, працівників перевізника, взаємовідносини перевізника й пасажирів під час надання транспортних послуг, а також є обов`язковими для виконання й іншими особами, які перебувають на об`єктах Київського метрополітену; встановлено, що вони є обов`язковими для виконання пасажирами та перевізником та зазначено, що документом на право одержання транспортних послуг в метрополітені є зареєстрований в АСОП електронний квиток (пункт 2.1.).

Виконавчий орган Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) у пункті 2 Розпорядження №706 визначив Комунальне підприємство «Головний інформаційно-обчислювальний центр» особою, уповноваженою здійснювати справляння плати за транспортні послуги, що надаються та оплачуються з використанням АСОП.

Комунальне підприємство «Головний інформаційно-обчислювальний центр» засноване на комунальній власності територіальної громади міста Києва і підпорядковане Департаменту інформаційно-комунікаційних технологій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації); власником підприємства є територіальна громада; майно підприємства становлять основні фонди та обігові кошти, матеріальні та фінансові ресурси; майно є комунальною власністю територіальної громади міста Києва і закріплено за ним на праві господарського відання (пункти 1.1., 1.3.,6.1, 6.2. статуту Комунального підприємства «Головний інформаційно-обчислювальний центр»).

Питання функціонування автоматизованої системи обліку оплати проїзду в міському пасажирському транспорті міста Києва урегульовано Порядком функціонування автоматизованої системи обліку оплати проїзду в міському пасажирському транспорті міста Києва незалежно від форм власності. Відповідно до Порядку (з урахуванням змін, внесених Розпорядженням Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) 18.06.2020 №883):

-метою впровадження АСОП є забезпечення зручності оплати проїзду пасажирів у міському пасажирському транспорті міста Києва незалежно від форм власності, покращення якості транспортного обслуговування мешканців та гостей міста Києва, облік оплати за проїзд та кількості перевезень пасажирів, зокрема і пільгових категорії;

-завданнями АСОП є запровадження електронного квитка в усіх видах міського пасажирського транспорту; ведення автоматизованого обліку оплати проїзду в міському пасажирському транспорті міста Києва незалежно від форм власності; запровадження безготівкової оплати проїзду в міському пасажирському транспорті міста Києва незалежно від форм власності; забезпечення економічної привабливості та зручної для пасажирів на основі сучасних технологій системи розрахунків за проїзд; сприяння підвищенню культури та зручності обслуговування пасажирів; здійснення автоматизованого моніторингу пасажиропотоку на маршрутах та лініях міського пасажирського транспорту міста Києва незалежно від форм власності, зокрема і пільгової категорії громадян; отримання даних пасажиропотоку для оптимізації мережі міського пасажирського транспорту загального користування;

-структура АСОП складається з таких елементів: автоматизована інформаційна система, що здійснює управління АСОП загалом та забезпечує взаємодію її елементів; апаратне, програмно-апаратне та програмне забезпечення збирання та обробки даних; транспортні термінали та інше спеціалізоване обладнання АСОП; інфраструктура обслуговування користувачів - пункти продажу транспортних карток, пункти поповнення транспортних ресурсів, платіжні пристрої, інформаційно-довідковий центр; комплексна система захисту інформації;

-учасниками відносин в АСОП є юридичні особи, фізичні особи - підприємці та фізичні особи, що взаємодіють в АСОП (пункти 3.1., 3.2.), а саме,

1)власник територіальна громада міста Києва в особі КМР (пункт 3.3.);

2)розпорядник Департамент інформаційно-комунікаційних технологій виконавчого органу КМР (КМДА) (пункт 3.4.);

3)оператор Комунальне підприємство «Головний інформаційно-обчислювальний центр» (пункт 3.5.);

4)перевізники суб`єкти господарювання, що здійснюють на комерційній основі перевезення пасажирів транспортними засобами загального користування та в установленому законодавством порядку надають транспортні послуги, а також забезпечують експлуатацію та утримання об`єктів міського пасажирського транспорту міста Києва незалежно від форм власності (пункт 3.6.);

5)агенти залучені оператором суб`єкти господарювання, що мають належну інфраструктуру обслуговування (користувачів) пасажирів, обладнання та відповідні права для здійснення операцій з продажу електронних квитків, поповнення транспортного ресурсу (пункт 3.7.);

6)банки відповідно до абзацу 4 частини першої статті 2 Закону «Про банки і банківську діяльність» (пункт 3.8.);

7)фінансові установи відповідно до пункту 1 частини першої статті 1 Закону «Про фінансові послуги та державне регулювання ринків фінансових послуг», які відповідно до закону надають одну чи декілька фінансових послуг, а також інші послуги (операції), пов`язані з наданням фінансових послуг, у випадках, прямо визначених законом, та внесені до відповідного реєстру в установленому законом порядку, що здійснюють надання фінансових послуг (пункт 3.9.);

8)користувачі (пасажири) фізичні особи, що використовують електронний квиток для сплати транспортних послуг у пасажирському транспорті загального користування, користуються транспортним засобом, перебуваючи в ньому, але не причетні до керування ним (пункт 3.10.);

-приєднання перевізників, агентів, банків, фінансових установ до АСОП здійснюються на підставі договорів про надання послуг в АСОП, що укладаються з оператором (пункт 3.11.);

-оператор має право надавати послуги з користування та обслуговування елементів АСОП на підставі договорів про надання послуг в АСОП, що укладає оператор з перевізниками, агентами, банками, фінансовими установами (пункт 5.1.).

Згідно із пунктами 9.4., 9.5. Порядку оплата проїзду в АСОП здійснюється шляхом використання носія електронного квитка пасажиром (користувачем) за наявності на транспортному ресурсі електронного квитка або суми грошових коштів, достатніх для оплати проїзду згідно з встановленими тарифами та вартістю проїзного квитка. Однією з форм носіїв електронного квитка, зокрема, є QR код на паперових носіях або в електронному вигляді.

Таким чином, використання носія електронного квитка пасажиром (користувачем) за наявності на транспортному ресурсі електронного квитка або суми грошових коштів, достатніх для оплати проїзду згідно з встановленими тарифами та вартістю проїзного квитка. Однією з форм носіїв електронного квитка, зокрема, є QR код на паперових носіях або в електронному вигляді.

Враховуючи створення автоматизованої системи обліку оплати проїзду в міському пасажирському транспорті міста Києва незалежно від форм власності, а також визначення Комунального підприємства «Головний інформаційно-обчислювальний центр» особою, уповноваженою здійснювати справляння плати за транспортні послуги, що надаються та оплачуються з використанням системи, до договору від 02.03.2016 сторони уклали додаткову угоду №8 від 04.10.2018.

Відповідно до пункту 1.1. договору (в редакції додаткової угоди №8 від 04.10.2018) Комунальне підприємство «Головний інформаційно-обчислювальний центр» зобов`язується створити технічну можливість, а Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Герц» надавати фінансові послуги з приймання та переказу коштів, сплачених платниками за послуги підприємств, що надають транспортні послуги у місті Києві, на рахунки цих підприємств та/або розподільчий рахунок Комунального підприємства «Головний інформаційно-обчислювальний центр» для їх подальшої обробки та розчеплення.

Додатковою угодою №9 від 30.06.2020 до договору Комунальне підприємство «Головний інформаційно-обчислювальний центр» та Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Герц» врегулювали питання приймання і переказу коштів, одержаних як плата за придбання разових квитків з QR-кодом для проїзду в міському пасажирському транспорті міста Києва.

У пунктах 3.2., 3.5. договору сторони погодили, що учасниками АСОП є, зокрема: перевізники, користувачі (пасажири), фінансові установи та Комунальне підприємство «Головний інформаційно-обчислювальний центр» як оператор АСОП.

У пункті 5.2. Порядку на оператора (тобто Комунальне підприємство «Головний інформаційно-обчислювальний центр») покладений обов`язок забезпечувати інформаційну, технологічну взаємодію та відповідний обмін даними між учасниками щодо функціонування носіїв електронного квитка і розподілу грошових коштів між учасниками.

Як вказав Верховний Суд у постанові від 29.03.2024 у цій справі, Комунальне підприємство «Головний інформаційно-обчислювальний центр» забезпечує перерахування коштів перевізникам, фінансовим установам та здійснює інші платежі, а функція фінансових установ (Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Герц») отримати кошти від пасажирів і направити їх Комунальному підприємству «Головний інформаційно-обчислювальний центр» для подальшого перерахування. Фактично пасажир, купуючи електронний квиток, оплачував не лише послугу перевізника, але й послуги Комунального підприємства «Головний інформаційно-обчислювальний центр», послуги Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Герц», послуги банку (суми таких послуг вираховувалися із вартості квитка і розділювалися Комунальним підприємством «Головний інформаційно-обчислювальний центр» між учасниками АСОП). І навіть, якщо послуга перевезення не була отримана пасажиром, то інші послуги, пов`язані із придбанням електронного квитка, були ним використані.

У пунктах 83, 84, 86, 87 постанови від 29.03.2024 у даній справі Верховний Суд зазначив, що алгоритм розподілу коштів, які не були повернуті пасажиру, мав би лишатися незмінним, незалежно від того, чи скористався пасажир послугою перевезення чи ні.

У предмет договору не входило повернення коштів пасажирам, які не скористалися послугою, тоді як пункт про це був доданий додатковою угодою №9 від 30.06.2020 і виключений додатковою угодою №10 від 20.11.2020 до договору.

Порядком чітко врегульовано, що для повернення грошових коштів за придбаний електронний квиток користувач (пасажир) звертається із заявою до оператора, а повернення пасажирам коштів за придбані квитки здійснює саме оператор Комунальне підприємство «Головний інформаційно-обчислювальний центр».

Враховуючи, що статтею 910 Цивільного кодексу України передбачено, що сплачені пасажиром кошти належать перевізнику, то всі отримані від пасажирів кошти повинні перераховуватися Комунальному підприємству «Головний інформаційно-обчислювальний центр» (як оператору) для їх подальшого розподілу між учасниками АСОП, зокрема, фінансовими установами, перевізниками, банками.

У додатковій угоді №9 від 30.06.2020 сторони передбачили, що грошові кошти, одержані від платників як плата за придбання разових квитків з QR-кодом для проїзду в міському пасажирському транспорті міста Києва, Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Герц» зобов`язане перераховувати наступного робочого дня, що слідує за днем фактичного використання (активації / валідації за допомогою спеціалізованих пристроїв, розташованих в міському пасажирському транспорті міста Києва) відповідних квитків; у випадку невикористання платниками придбаних разових квитків з QR-кодом протягом 14 днів з моменту їх придбання, Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Герц», з дотриманням вимог чинного законодавства, здійснює повернення відповідних сум грошових коштів платникам, які звертаються до Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Герц» з відповідними заявами.

З викладеного вбачається, що пункт 3.3.4. додаткової угоди №9 суперечить пункту 10.4. Порядку, оскільки передбачає необхідність звернення пасажирів для повернення відповідних сум грошових коштів не до Комунального підприємства «Головний інформаційно-обчислювальний центр», а до Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Герц», що суперечить предмету договору та сутності відносин, що склалися між сторонами, адже предметом договору (пункт 1.1.) є те, що Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Герц» має надавати фінансові послуги саме з приймання та переказу коштів, сплачених платниками, а не з повернення таких коштів пасажирам. За надання таких фінансових послуг Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Герц» отримує винагороду у відсотковому відношенні від кожного платежу, прийнятого та перерахованого на розподільчий рахунок Комунального підприємства «Головний інформаційно-обчислювальний центр» (пункт 2.1. договору).

Верховний Суд у пунктах 93 - 96 постанови від 29.03.2024 у даній справі вказав, що сутність договірних відносин Комунального підприємства «Головний інформаційно-обчислювальний центр» та Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Герц» полягала в тому, що Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Герц» всі прийняті від пасажирів платежі перераховувало на користь Комунального підприємства «Головний інформаційно-обчислювальний центр», за що отримувало відповідну винагороду.

При цьому Верховний Суд звернув увагу на те, що Порядок затверджений Виконавчим органом Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) та зареєстрований у Головному територіальному управлінні юстиції у місті Києві 24.10.2018 №221/2069, тобто є локальним нормативно-правовим актом, дія якого поширюється на учасників АСОП.

Згідно із пунктом 3.11. Порядку приєднання перевізників, агентів, банків, фінансових установ до АСОП здійснюються на підставі договорів про надання послуг в АСОП, що укладаються з оператором.

Платники (пасажири) не є обізнаними про положення договорів про надання послуг в АСОП. Крім того, договір не є нормативним актом, тому не може встановлювати порядок повернення коштів за невикористаний квиток, відмінний від того, що встановлений законом (Цивільним кодексом), актами Кабінету Міністрів України та локальними нормативно-правовими актами (Порядком, правилами).

Верховний Суд, скасовуючи попередні судові рішення та направляючи справу на новий розгляд до суду першої інстанції, вказав, що суди не дослідили надані сторонами докази та не встановили наступні обставини, які мають значення для правильного вирішення справи: яка кількість квитків (з QR-кодами) не була активована / валідована і протягом якого періоду; яка вартість цих квитків; чи зверталися пасажири за поверненням коштів до Комунального підприємства «Головний інформаційно-обчислювальний центр» чи Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Герц», якщо так, то яка сума була повернута; протягом якого строку Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Герц» повинно було перераховувати Комунальному підприємству «Головний інформаційно-обчислювальний центр» грошові кошти, сплачені пасажирами за квитки (з QR-кодами).

За умовами пункту 1.2. договору Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Герц» здійснює переказ коштів протягом операційного дня, але в кожному разі у строк не більше трьох операційних банківських днів з моменту здійснення платежу

Пункт 1.2. договору не змінювався та не виключався сторонами з договору.

Відповідно до частини першої статті 526 Цивільного кодексу України, статті 193 Господарського кодексу України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Враховуючи, що предметом договору (пункт 1.1.) є те, що Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Герц» має надавати фінансові послуги саме з приймання та переказу коштів, сплачених платниками, а не з повернення таких коштів пасажирам, а також беручи до уваги пункт 10.4. Порядку та висновки Верховного Суду, зроблені у цій справі, відповідач у спірному періоді був зобов`язаний у будь-якому випадку, тобто незалежно від фактичного використання платниками (пасажирами) квитків з QR-кодом для проїзду в міському пасажирському транспорті м.Києва, здійснювати у строк не більше трьох операційних банківських днів з моменту здійснення платниками платежу переказ коштів позивачу для їх подальшого розподілу між учасниками АСОП, зокрема перевізниками, якщо платники (пасажири) протягом указаного терміну не звернулись до відповідача із заявами про повернення вартості невикористаних квитків, і відповідно вартість цих квитків не була фактично повернута платникам.

Відповідно до звітів Комунального підприємства «Головний інформаційно-обчислювальний центр» за період з липня по листопад 2020 року (спірний період), у спірному періоді платники (пасажири) не використали 75242 разових електронних квитків з QR-кодом на суму 601936,00 грн.

Матеріали справи не містять доказів звернення у спірному періоді пасажирів до Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Герц» про повернення вартості невикористаних квитків квитків з QR-кодом, як і доказів фактичного повернення пасажирам цих коштів.

Разом з цим, всупереч п. 1.2. Договору Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Герц» не перерахувало КП ГІОЦ зазначені грошові кошти, що призвело до заборгованості перед КП ГІОЦ в сумі 601936,00 грн, з огляду на що позовні вимоги про стягнення вказаної суми грошових коштів є обґрунтованими та доведеними матеріалами справи, а тому підлягають задоволенню.

Наведеного вище суд першої інстанції не врахував та всупереч висновкам Верховного Суду у даній справі в основу свого рішення про відмову у позові поклав обставини щодо передбаченого сторонами у підпункті 3.3.4. пункту 3.3. договору обов`язку відповідача повернути вартість невикористаного квитка саме платнику за його особистою заявою, а не позивачу.

Висновки суду апеляційної інстанції

Відповідно до положень статті 236 Господарського процесуального кодексу України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним та обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на основі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 275 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове рішення у відповідній частині або змінити рішення.

Згідно із частиною першою статті 277 Господарського процесуального кодексу України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є: нез`ясування обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, встановленим обставинам справи; порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Перевіривши застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права на підставі встановлених фактичних обставин справи та в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку про наявність підстав для задоволення апеляційної скарги, скасування оскаржуваного судового рішення з підстав неправильного застосування норм матеріального права та порушенням норм процесуального права і ухваленням нового рішення про задоволення позову.

Розподіл судових витрат

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 129 Господарського процесуального кодексу України судовий збір покладається у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, - на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Якщо суд апеляційної, касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат (частина чотирнадцята статті 129 Господарського процесуального кодексу України).

З урахуванням прийняття судом апеляційної інстанції нового рішення про задоволення позовної заяви та задоволення апеляційної скарги, витрати зі сплати судового збору за подання позовної заяви та апеляційної скарги слід покласти на відповідача.

Керуючись ст.ст. 129, 269, 270, 275, 277, 281 - 284 ГПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

1.Апеляційну скаргу Комунального підприємства «Головний інформаційно-обчислювальний центр» задовольнити.

2.Рішення Господарського суду Одеської області від 09.02.2024 у справі №910/13847/21 скасувати.

3.Ухвалити нове рішення, яким позов Комунального підприємства «Головний інформаційно-обчислювальний центр» задовольнити.

4.Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Герц» на користь Комунального підприємства «Головний інформаційно-обчислювальний центр» заборгованість у розмірі 601936 /шістсот одна тисяча дев`ятсот тридцять шість/ гривень 00 копійок.

5.Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Герц» на користь Комунального підприємства «Головний інформаційно-обчислювальний центр» 9029 /дев`ять тисяч двадцять дев`ять/ гривень 04 копійки витрат по сплаті судового збору за подання позовної заяви, 13543 /тринадцять тисяч п`ятсот сорок три/ гривні 56 копійок витрат по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги на рішення Господарського суду Одеської області від 19.09.2022, 18058 /вісімнадцять тисяч п`ятдесят вісім/ гривень 08 копійок витрат по сплаті судового збору за подання касаційної скарги на рішення Господарського суду Одеської області від 19.09.2022 та постанову Південно-західного апеляційного господарського суду від 20.12.2022, 13543 /тринадцять тисяч п`ятсот сорок три/ гривні 56 копійок витрат по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги на рішення Господарського суду Одеської області від 09.02.2024 у справі №910/13847/21.

Доручити Господарському суду Одеської області видати відповідні накази із зазначенням всіх необхідних реквізитів.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду у випадках і строки, передбачені ст.ст.287, 288 ГПК України.

Повний текст постанови складено 24.06.2024.

Головуючий суддя Л.В. Поліщук

Суддя К.В. Богатир

Суддя О.Ю. Аленін