ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"11" червня 2024 р. Справа№ 910/19574/23

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Козир Т.П.

суддів: Мальченко А.О.

Агрикової О.В.

при секретарі Вага В.В.

за участю представників сторін:

від позивача: Дмітрієв Р.І. за ордером;

від відповідача: Верещагіна А.О. за довіреністю;

від третьої особи: не з`явився;

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Києві апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго"

на рішення Господарського суду міста Києва від 07.03.2024 (повний текст складено 21.03.2024)

у справі №910/19574/23 (суддя Плотницька Н.Б.)

за позовом Приватного акціонерного товариства "Страхова компанія "Провідна"

до Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго"

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Акціонерне товариство комерційний банк "Приватбанк"

про стягнення 1 482 946 грн 95 коп.,

УСТАНОВИВ:

У грудні 2023 року Приватне акціонерне товариство "Страхова компанія "Провідна" (далі - позивач, ПрАТ "СК "Провідна") звернулось у Господарський суд міста Києва з позовом до Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго" (далі - відповідач, ПрАТ "НЕК "Укренерго") та просив суд стягнути з відповідача 1 482 946,95 грн безпідставно набутих грошових коштів.

Позовні вимоги мотивовані тим, що в забезпечення виконання зобов`язань за договором про закупівлю послуг добровільного медичного страхування №03/0587745/9067/23/01-000053-23 від 23.01.2023 позивач надав відповідачу видану АТ "КБ "Приватбанк" (далі - третя особа) банківську гарантію G0123/7810 на суму 1 485 946,95 грн. Після припинення дії договору страхування позивач просив відповідача повернути оригінал гарантії, однак відповідач звернувся до третьої особою з вимогою про сплату коштів за банківською гарантією, з посиланням на порушення позивачем умов договору страхування. Третя особа не дослідила надані йому відповідачем документи та здійснила списання грошових коштів з рахунку позивача на користь відповідача, хоча позивачем умови договору страхування не порушувались, отже відповідач набув спірні грошові кошти без належної правової підстави.

Заперечуючи проти позову у суді першої інстанції, відповідач посилався на те, що позивач неодноразово порушував умови договору страхування, зокрема: порушував терміни здійснення страхової виплати, не забезпечував медикаментами, застрахованим особам неможливо було зателефонувати на окрему виділену лінію, не забезпечив належну якість надання послуг та не повідомив про виключення ЛПУ з переліку страховика; вказані порушення стали підставою для направлення банку-гаранту вимоги для здійснення виплати за банківською гарантією і тому відсутні підстави для повернення банківської гарантії; отримані за банківською гарантією кошти не можуть вважатись безпідставно набутим майном.

Третя особа у письмових поясненнях вказала, що гарант не вправі робити власних висновків щодо наявності чи відсутності обов`язку принипала, а має платити якщо вимога та додані документи (якщо вони передбачені умовами гарантії) за зовнішніми ознаками відповідають умовами гарантії, що і було зроблено банком у спірному випадку.

Рішенням Господарського суду міста Києва від 07 березня 2024 року позов задоволено повністю.

Стягнуто з Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго" на користь Приватного акціонерного товариства "Страхова компанія "Провідна" 1 485 946,95 грн безпідставно набутих коштів та 17 831,36 грн витрат по сплаті судового збору.

Не погоджуючись з прийнятим рішенням суду, Приватне акціонерне товариство "Національна енергетична компанія "Укренерго" подало апеляційну скаргу, у якій просить скасувати оскаржуване рішення та ухвалити нове рішення, яким відмовити в задоволенні позовних вимог.

Скарга мотивована тим, що судом порушено норми процесуального права, невірно застосовані норми матеріального права, а також неповно з`ясовано обставини, що мають значення для справи, оскільки позивачем під час дії договору страхування допущено ряд порушень його умов, що й стало підставою для направлення банку-гаранту вимоги для здійснення виплати за банківською гарантією; підписання відповідачем звітів ключових показників ефективності страховика (КПЕ) не свідчить про належне надання послуг, оскільки частина передбачених договором вимог до якості послуг не увійшли до актів КПЕ та були порушені позивачем, зокрема позивач не повідомляв про виключенні ЛПУ з переліку страховика; відповідач неодноразово звертався до позивача з вимогами усунути порушення електронною поштою, визначено. Договором; кошти отримані відповідачем на підставі банківської гарантії, що виключає застосування до спірних правовідносин ст.1212 ЦК.

Позивач у відзиві на апеляційну скаргу заперечує проти її задоволення та просить залишити оскаржуване рішення без змін, посилаючись на те, що відповідачем під час дії договору були погоджені та підписані 7 актів наданих послуг і 7 звітів КПЕ страховика, тому у разі виникнення претензії до виконання позивачем договору відповідач мав право реалізувати ці претензії у відповідності до умов договору, чого ним зроблено не було, навпаки він не мав жодних претензій, що підтверджується підписаними актами та звітами; додатковою угодою №5 від 31.07.2023 сторони припинили дію договору страхування з 01.08.2023 і визначили, що з вказаної дати зобов`язання припиняються і сторони не матимуть одна щодо одної взаємних прав та зобов`язань, що виникли з договору; твердження про те, що розділом 3 договору встановлено ряд вимог до якості послуг, які не увійшли до звітів КПЕ, є перекручуванням дійсних обставин справи, оскільки п.3.6 передбачено право відповідача звертатись з претензіями у разі виявлених порушень під час надання послуг протягом звітного періоду, однак відповідач не надав доказів письмового звернення із вимоги надати пояснення/усунути порушення; частина пояснень і доказів подана відповідачем до суду першої інстанції із пропущенням строків їх подання; грошові кошти набуті відповідачем безпідставно, оскільки гарантійний випадок не настав.

Учасники справи належним чином повідомлялись про розгляд апеляційної скарги в порядку, визначеному статтями 6, 120, 242 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України), шляхом направлення ухвали суду за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, що підтверджується довідками про доставку електронного документа до електронних кабінетів сторін і третьої особи.

Оскільки явка сторін у судове засідання не була визнана обов`язковою, суд, на підставі ч.12 ст. 270 ГПК України, ухвалив здійснювати розгляд апеляційної скарги за відсутності представника третьої особи.

Представник відповідача (апелянта) у судовому засіданні підтримала доводи, викладені у апеляційній скарзі, просила її задовольнити.

Представник позивача у судовому засіданні заперечив проти задоволення апеляційної скарги з підстав, викладених у відзиві.

Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, розглянувши апеляційну скаргу, Північний апеляційний господарський суд вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів справи та вірно встановлено судом першої інстанції, на підставі Договору-заявки №G012/7810 про надання гарантії від 18.01.2023 (а.с.22-23) Акціонерним товариством комерційний банк "Приватбанк", як банком-гарантом, 19.01.2023 була видана гарантія виконання зобов`язань №G0123/7810 на суму 1 485 946,95 грн (а.с.24), відповідно до умов якої АТ КБ "Приватбанк" безумовно, тобто за першою вимогою ПрАТ "НЕК "Укренерго" (бенефіціар) без подання будь-яких інших документів або виконання будь-яких інших умов, та безвідклично приймає на себе зобов`язання заплатити бенефіціару протягом 3 робочих днів з моменту отримання письмової вимоги бенефіціара, передбаченою цією гарантією, грошову суму 1 485 946,95 грн у випадку порушення ПрАТ "СК "Провідна" (принципал) зобов`язань за договором про закупівлю послуг добровільного медичного страхування, укладеним згідно тендерної документації по процедурі відкриті торги на закупівлю послуг за предметом закупівлі: 66510000-8 Страхові послуги Добровільне медичне страхування працівників НЕК "Укренерго" з додатками.

Гарантія набирає чинності з моменту її видачі і залишається дійсною до 02.03.2024 та будь-яка вимога стосовно неї повинна бути одержана гарантом у цей період. У разі припинення дії гарантії вона втрачає силу незалежно від того, буде вона повернена гарантові чи ні. У разі повернення бенефіціаром оригіналу гарантії до гаранта, дана гарантія буде анульована.

23.01.2023 між ПрАТ "СК "Провідна", як страховиком, та ПрАТ "НЕК "Укренерго", як страхувальником, укладено договір про закупівлю послуг добровільного медичного страхування № 03/0587745/9067/23/01-000053-23 (а.с.25-49), відповідно до умов якого страховик зобов`язується надати страхувальнику послуги добровільного медичного страхування (безперервне страхування здоров`я) фізичних осіб, працівників страхувальника та членів їх сімей, згідно Програми страхування (додаток № 1 і додаток № 1.1 до договору) (далі - страхові послуги), а страхувальник зобов`язується сплачувати платежі на умовах та в строки, визначені цим договором страхування, прийняти надані страхові послуги та виконувати інші умови цього договору страхування.

В подальшому між сторонами були укладені додаткові угоди якими внесені відповідні зміни та доповнення до договору (а.с.51-53).

Відповідно до пункту 4.1. договору страхування загальна вартість послуг за цим договором відповідає загальному страховому платежу та становить 29 718 939 грн 00 коп. без ПДВ, відповідно до пп.196.1.3 ПКУ, і включає в себе всі витрати страховика, пов`язані з наданням послуг за цим договором.

У відповідності до пункту 5.3. договору надані послуги за цим договором приймаються на підставі акта про приймання-передавання наданих послуг, підписаного уповноваженими особами обох сторін.

На виконання зобов`язань за договором про закупівлю послуг добровільного медичного страхування від 23.01.2023 № 03/0587745/9067/23/01-000053-23, позивачем надані, а відповідачем прийняті послуги за договором, що підтверджується наявними в матеріалах справи актами наданих послуг № 1 від 23 лютого 2023 року на суму 1 938 542 грн 27 коп., № 2 від 23 березня 2023 року на суму 1 937 771 грн 18 коп., № 3 від 23 квітня 2023 року на суму 1 939 441 грн 18 коп., № 4 від 23 травня 2023 року на суму 1 931 603 грн 18 коп., №5 від 23 червня 2023 року на суму 1 913 356 грн 18 коп., № 6 від 23 липня 2023 року на суму 1 903 076 грн 18 коп. та № 7 від 31 липня 2023 року на суму 500 028 грн 91 коп. (а.с.63-67).

Також сторонами підписані Звіти ключових показників ефективності страховика, за формою, що є додатком №4 до договору, згідно яких показники ефективності відповідали встановленим умовами договору (а.с.15-18).

Згідно з пункту 21.1 договору цей договір набирає чинності з дати його підписання уповноваженими особами сторін і діє в частині надання послуг протягом року з дати підписання договору, але не пізніше 31.01.2024 (в залежності від того, яка дата наступить раніше).

Відповідно до додаткової угоди № 5 від 31.07.2023 до договору про закупівлю послуг добровільного медичного страхування від 23.01.2023 №03/0587745/9067/23/01-000053-23 сторони домовились за взаємною згодою сторін достроково припинити дію договору страхування з 00 год. 00 хв. 01.08.2023 ("дата припинення"). З дати припинення дія договору страхування (включно з усіма додатковими договорами, угодами до договору страхування) припиняється та вони втрачають чинність (а.с.50).

Пунктом 2 додаткової угоди №5 до договору сторони погодили, що з дати припинення зобов`язання сторін, що виникли з договору страхування, припиняються і сторони не матимуть одна щодо одної взаємних прав та зобов`язань, що виникли із договору страхування, окрім обов`язку страховика не розголошувати відомостей про страхувальника та його майнове становище, застрахованих осіб (крім випадків, встановлених законом), не передавати (не поширювати) та іншим чином не розголошувати медичну таємницю та інші персональні дані, а також конфіденційну інформацію.

У зв`язку з припинення дії договору страхування, 23.08.2023 позивач звернувся до відповідача із листом про повернення оригіналу гарантії G0123/7810, який був отриманий відповідачем 30.08.2023, що підтверджується трекінгом поштових відправлень № 248 з сайту АТ Укрпошта (а.с. 20, 58).

Проте, відповідач 31.08.2023 звернувся до АТ КБ "Приватбанк" із вимогою про сплату грошових коштів за банківською гарантією № G0123/7810 у зв`язку з порушенням принципалом умов договору про закупівлю послуг добровільного медичного страхування № 03/0587745/9067/23/01-000053-23 від 23.01.2023 (а.с.11 зворот-12).

Листом від 05.09.2023 АТ КБ "Приватбанк" проінформувало позивача про те, що 31.08.2023 надійшла вимога по гарантії від ПрАТ "НЕК "Укренерго" і у разі позитивного рішення юридичного департаменту в задоволенні вимоги платежу, платіж по гарантії буде здійснено з рахунку покриття позивача згідно договору-заяви про надання гарантії (а.с.11).

Листом від 08.09.203 позивач повідомив АТ КБ "Приватбанк" про те, що договір страхування припинений з 01.08.2023 за взаємною згодою обох сторін, відповідач залишив лист про повернення оригіналу гарантії без відповіді, відповідач не пред`являв буд-яких претензій щодо виконання зобов`язань за договором, тому вимога про списання коштів за банківської гарантією є неправомірною (а.с. 19).

08.09.2023 АТ КБ "Приватбанк", у зв`язку з прийняттям позитивного рішення щодо задоволення вимоги платежу по гарантії G0123/7810, здійснило списання з рахунку позивача суми гарантії у розмірі 1 485 946 грн 95 коп., що підтверджується листом від 08.09.2023 про прийняте позитивне рішення, платіжною інструкцією № 111954914 від 08.09.2023 та випискою по рахунку (а.с.21, 54-56) .

Звертаючись із даним позовом до суду, позивач вказує, що відповідачем в порушення норм чинного законодавства України та укладеного між сторонами договору про закупівлю послуг добровільного медичного страхування від 23.01.2023 було безпідставно отримано задоволення банківської гарантії на суму 1485 946,95 грн, у зв`язку із чим вказана сума підлягає поверненню позивачу.

Заперечуючи проти заявлених позовних вимог відповідач посилався на те, що позивач неодноразово порушував умови договору страхування, зокрема: порушував терміни здійснення страхової виплати, не забезпечував медикаментами, застрахованим особам неможливо було зателефонувати на окрему виділену лінію, не забезпечив належну якість надання послуг та не повідомив про виключення ЛПУ з переліку страховика. За твердженням відповідача, у зв`язку з неодноразовими порушеннями позивачем зобов`язань за договором відсутні підстави для повернення банківської гарантії. Також вказував, що отримані за банківською гарантією кошти не можуть вважатись безпідставно набутим майном.

На підтвердження вказаних заперечень відповідач додав до відзиву роздруківку листування співробітників позивача і відповідача щодо врегулювання розбіжностей та претензій по застрахованим особам (а.с.81-104) та зауваження до роботи позивача (а.с.106-107).

Також відповідачем було подані клопотання від 16.02.2024 та від 0703.2024 про долучення доказів (запитів до медичних установ щодо договірних відносин з позивачем та відповіді на них ТОВ "МЛ "Діла", ПП "Клініка Медіком", МЦ "Універсальна клініка "Оберіг", ТОВ "Віта Медікал", ТОВ "Медична компанія ІНТО-САНА", ТОВ "Медея" (том 1 а.с.154-162, 183-186).

У відповіді на відзив позивач заперечував проти доводів відповідача та вказував, що належно виконував зобов`язання за договором, про що свідчать підписані між сторонами звіти ключових показників ефективності страховика.

Третя особа у письмових поясненнях вказала, що сторони не визначали, що у вимозі про сплату коштів повинно бути деталізовано в чому полягає порушення зобов`язання і що в разі відсутності цих відомостей кредитор повинен відмовити у задоволенні вимоги бенефіціара, а отже у АТ КБ "ПриватБанк" були відсутні підстави не задовольняти вимогу, яка відповідала умовам самої гарантії, зміст якої погоджений сторонами.

За наслідками розгляду даного спору суд першої інстанції прийшов до висновку, що позовні вимоги є доведеними, обґрунтованими і підлягають задоволенню у повному обсязі.

Північний апеляційний господарський суд погоджується із цим висновком суду першої інстанції з огляду на наступне.

Відповідно до статті 11 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини, інші юридичні факти.

Права та обов`язки сторін у даній справі виникли на підставі наступних правочинів:

- договору про закупівлю послуг добровільного медичного страхування № 03/0587745/9067/23/01-000053-23 від 23.01.2023, який є за правовою природою є договором про надання страхових послуг, правовідносини за яким регулюються главою 67 ЦК України та Законом України "Про страхування";

- гарантії виконання зобов`язань №G0123/7810 від 19.01.2023, наданої третьою особою відповідача, яка є одностороннім правочином та одним із видів забезпечення виконання зобов`язань.

Згідно ст. 546 ЦК України виконання зобов`язання може забезпечуватися неустойкою, порукою, гарантією, заставою, притриманням, завдатком.

Статтею 200 Господарського кодексу України (далі - ГК України) визначено, що гарантія є специфічним засобом забезпечення виконання господарських зобов`язань шляхом письмового підтвердження (гарантійного листа) банком, іншою кредитною установою, страховою організацією (банківська гарантія) про задоволення вимог управненої сторони у розмірі повної грошової суми, зазначеної у письмовому підтвердженні, якщо третя особа (зобов`язана сторона) не виконає вказане у ньому певне зобов`язання, або настануть інші умови, передбачені у відповідному підтвердженні. Зобов`язання за банківською гарантією виконується лише на письмову вимогу управненої сторони. Гарант має право висунути управненій стороні лише ті претензії, висунення яких допускається гарантійним листом. Зобов`язана сторона не має права висунути гаранту заперечення, які вона могла б висунути управненій стороні, якщо її договір з гарантом не містить зобов`язання гаранта внести до гарантійного листа застереження щодо висунення таких заперечень. До відносин банківської гарантії в частині, не врегульованій цим Кодексом, застосовуються відповідні положення Цивільного кодексу України.

Відповідно до ст. 560 ЦК України за гарантією банк, інша фінансова установа, страхова організація (гарант) гарантує перед кредитором (бенефіціаром) виконання боржником (принципалом) свого обов`язку. Гарант відповідає перед кредитором за порушення зобов`язання боржником.

Статтею 561 ЦК України встановлено, що гарантія діє протягом строку, на який вона видана. Гарантія є чинною від дня її видачі, якщо в ній не встановлено інше. Гарантія не може бути відкликана гарантом, якщо в ній не встановлено інше.

При цьому, згідно ст. 562 ЦК України зобов`язання гаранта перед кредитором не залежить від основного зобов`язання (його припинення або недійсності), зокрема і тоді, коли в гарантії міститься посилання на основне зобов`язання.

Згідно ст. 563 ЦК України, у разі порушення боржником зобов`язання, забезпеченого гарантією, гарант зобов`язаний сплатити кредиторові грошову суму відповідно до умов гарантії. Вимога кредитора до гаранта про сплату грошової суми відповідно до виданої ним гарантії пред`являється у письмовій формі. До вимоги додаються документи, вказані в гарантії. У вимозі до гаранта або у доданих до неї документах кредитор повинен вказати, у чому полягає порушення боржником основного зобов`язання, забезпеченого гарантією. Кредитор може пред`явити вимогу до гаранта у межах строку, встановленого у гарантії, на який її видано.

З аналізу наведених правових норм вбачається, що підставою для пред`явлення вимог до гаранта є порушення зобов`язань з боку принципала, але не у відношенні гаранта, а щодо бенефіціара за основним зобов`язанням.

Тобто, підставою для виконання гарантом своїх зобов`язань є особливий стан сторін в основній угоді, в якій гарант не є суб`єктом. Іншими словами, гарант сплачує відповідну суму бенефіціару при настанні гарантійного випадку, під яким розуміється невиконання або неналежне виконання принципалом своїх зобов`язань.

Порядок, умови надання та отримання банками гарантій та їх виконання регулюються Положенням про порядок здійснення банками операцій за гарантіями в національній та іноземних валютах, затвердженим постановою правління Національного банку України від 15.12.2004 № 639, відповідно до пункту 9 частини 3 розділу І якого гарантія - це спосіб забезпечення виконання зобов`язань, відповідно до якого банк-гарант бере на себе грошове зобов`язання перед бенефіціаром сплатити кошти в разі настання гарантійного випадку.

Відповідно до ст.610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Згідно з ч.1 ст.612 ЦК України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором.

У розумінні наведеної норми, яка надає визначення порушення зобов`язання, останнє може бути двох видів.

По-перше, це невиконання зобов`язання, яке виникає якщо його сторони взагалі не виконують дій, що складають зміст зобов`язання (не передають річ, не виконують роботи, не надають послуги, не сплачують гроші тощо), або продовжують виконувати дії, від яких вони відповідно до зобов`язання мають утримуватися.

По-друге, це неналежне виконання зобов`язання, тобто порушення умов, визначених змістом зобов`язання. У разі невідповідності виконання зобов`язання критеріям належності можна говорити про неналежне виконання, а отже порушення зобов`язання.

Аналогічний правовий висновок викладено в постановах Верховного Суду від 01.04.2019 у справі №910/2693/18, від 27.01.2020 у справі №911/1867/18.

Таким чином, під виконанням зобов`язання розуміється вчинення боржником та кредитором взаємних дій, спрямованих на виконання прав та обов`язків, що є змістом зобов`язання. Невиконання зобов`язання має місце тоді, коли сторони взагалі не вчиняють дій, які складають зміст зобов`язання, а неналежним виконанням є виконання зобов`язання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання.

Отже, неналежне виконання зобов`язання - це порушення умов, визначених змістом зобов`язання (виконання зобов`язання з певними недоліками, дефектами). При неналежному виконані боржник виконує обов`язок, але з порушенням певних умов, які складають зміст договору або визначені законом.

За загальними умовами виконання зобов`язання, що містяться у статті 526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Пунктом 3.1 договору страхування встановлено, що страховик повинен падати страхувальнику (застрахованим особам) послуги якісно, своєчасно, у обсязі та на умовах, що визначені цим договором.

Згідно пункту 3.2 договору страхування страховик для належного надання послуг за цим договором забезпечує наявність власного медичного асистансу (структурний підрозділ страховика), який повинен відповідати наступним вимогам (по всім пунктам):

- безперебійна робота в цілодобовому режимі (без вихідних та святкових днів) для організації надання застрахованим особам медичних та інших послуг, медикаментів (медичних препаратів) та засобів медичного призначення тощо відповідно до програм страхування;

- виділення для страхувальника власних телефонних ліній (стаціонарного та мобільного зв`язку з можливістю цифрового аудіозапису розмов і їх архівації та зберігання протягом строку дії цього договору, із врахуванням кількості застрахованих осіб за цим договором, щоб забезпечити прийняття 80% усіх вхідних дзвінків за перші 20 секунд після голосового привітання: безкоштовної телефонної лінії по Україні 0-800; окремої лінії для невідкладної допомоги (додзвон без черги);

- наявність виділеної адреси електронної пошти, одного із виділених каналів комунікацій у месенджерах: Viber/чат-бот/Telegram, з можливістю збереження історії листування/звернень застрахованих, осіб і їх архівації та зберігання протягом строку дії цього договору, із врахуванням кількості застрахованих осіб за цим договором (пункт 3.7 цього договору);

- наявність в медичному асистансі кваліфікованих лікарів, медиків (лікарів) -координаторів для забезпечення належної якості обслуговування застрахованих осіб, в тому числі, підтримку такого обслуговування українською мовою або мовою звернення застрахованої особи;

- наявність спеціалізованого програмного забезпечення страховика, яке дозволяє реєструвати та вести страхові випадки в режимі реального часу, проводити моніторинг організації надання медичної допомоги з моменту звернення застрахованої особи до закінчення лікування, постійно контролювати якість надання медичних послуг, здійснювати запис телефонних розмов;

- можливості надавати замовнику статистичну інформацію щодо: страхових виплат окремо по програмах (пакетах) страхування та наповненнях (або нозологіях); страхових виплат окремо по медичних установах (медичних закладах, клініках); тривалості часу дозвону застрахованих до асистансу страховика (часу очікування на лінії);

- забезпечити інші технічні, сервісні можливості для покращення якості надання послуг за цим договором (у разі такої можливості страховика).

Відповідно до пункту 3.5 договору страхування страховик щомісячно не пізніше 1-го числа місяця наступного за звітний місяцем (або в наступний робочий день) складає, підписує та надає на розгляд страхувальнику звіти за формами, встановленими у додатку 4 до цього договору. Звіти надсилаються засобами поштового зв`язку з попереднім направленням електронних копій звітів (в т.ч. файл(-и) у форматі Ехсеl) на адресу електронної пошти представнику cтрахувальника (зазначена електронна адреса може змінюватись в робочому порядку страхувальником після повідомлення про таку зміну на електронну пошту страховика).

Страхувальник протягом 5 (п`яти) робочих днів від дати отримання звітів, аналізує отримані звіти, та за необхідності запитує пояснення, додаткову інформацію, матеріали від страховика/застрахованих осіб, проводить внутрішні експертизи/розслідування та у разі відсутності зауважень погоджує отримані звіти; або у разі виявлення невідповідностей, недостовірної інформації у наданих звітах, виявлення допущених порушень під час надання послуг протягом звітного періоду (порядок, якість, строки тощо), - письмово звертається до страховика із вимогою надати пояснення/усунути виявлені порушення та встановлює строки для надання таких пояснень/усунення порушень, які страховик повинен негайно виконати (пункт 3.6 договору).

Як вбачається з наявних в матеріалах справи, підписаних між сторонами, звітів ключових показників ефективності страховика (КПЕ) за період з 24.01.2023 по 31.07.2023, позивачем надані належні послуги, відповідно до визначених вимог, а відповідачем вони прийняті без зауважень та претензій.

Надані відповідачем роздруківки листування електронною поштою працівників сторін та відповіді окремих медичних установ, не є належними доказами, які б підтверджували факт порушення позивачем умов договору, оскільки вказані докази не відповідають наведеним положенням пункту 3.6 договору.

Окрім того, пунктом 2 додаткової угоди № 5 до договору сторони погодили, що з дати припинення зобов`язання сторін, що виникли з договору страхування, припиняються і сторони не матимуть одна щодо одної взаємних прав та зобов`язань, що виникли із договору страхування, окрім обов`язку страховика не розголошувати відомостей про страхувальника та його майнове становище, застрахованих осіб (крім випадків, встановлених законом), не передавати (не поширювати) та іншим чином не розголошувати медичну таємницю та інші персональні дані, а також конфіденційну інформацію.

Приймаючи до уваги викладені вище обставини в їх сукупності, суд першої інстанції дійшов вірного висновку про те, що позивачем здійснено належне виконання зобов`язання за укладеним між сторонами договором, що виключає право відповідача на задоволення вимог за банківською гарантією G0123/7810.

Таким чином, бенефіціаром (відповідачем) в результаті здійснення платежу за банківською гарантією були отримані грошові кошти за відсутності настання гарантійного випадку (порушення боржником зобов`язання, забезпеченого гарантією), тобто є такими, що набуті безпідставно.

Загальні підстави для виникнення зобов`язань у зв`язку з набуттям, збереженням майна без достатньої правової підстави визначені нормами глави 83 ЦК України.

Відповідно до частин 1, 2 статті 1212 ЦК України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала. Положення глави 83 Цивільного кодексу України застосовуються незалежно від того, чи безпідставне набуття або збереження майна було результатом поведінки набувача майна, потерпілого, інших осіб чи наслідком події.

У разі виникнення спору стосовно набуття майна або його збереження без достатніх правових підстав договірний характер спірних правовідносин унеможливлює застосування до них судом положень глави 83 ЦК України.

Відсутність правової підстави - це такий перехід майна від однієї особи до іншої, який або не ґрунтується на прямій вказівці закону, або суперечить меті правовідношення i його юридичному змісту. Тобто відсутність правової підстави означає, що набувач збагатився за рахунок потерпілого поза підставою, передбаченою законом, іншими правовими актами чи правочином.

Крім того, згідно з пунктом 3 частини 1 статті 1212 ЦК України положення цієї глави застосовуються також до вимог про повернення виконаного однією із сторін у зобов`язанні. Однак необхідною умовою для цього є відсутність або відпадіння достатньої правової підстави (висновок викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.06.2018 у справі № 910/9072/17).

Отже для виникнення зобов`язання, передбаченого статтею 1212 ЦК України, важливим є сам факт безпідставного набуття або збереження, а не конкретна підстава, за якої це відбулося.

Тобто у разі, коли поведінка набувача, потерпілого, інших осіб або подія утворюють правову підставу для набуття (збереження) майна, стаття 1212 ЦК України може бути застосована тільки після того, якщо така правова підстава в установленому порядку скасована, визнана недійсною, змінена, припинена, або була відсутня взагалі.

За приписами статті 1213 ЦК України набувач зобов`язаний повернути потерпілому безпідставно набуте майно в натурі. У разі неможливості повернути в натурі потерпілому безпідставно набуте майно відшкодовується його вартість, яка визначається на момент розгляду судом справи про повернення майна.

Згідно з ч. 1 ст.177 ЦК України об`єктами цивільних прав є речі, у тому числі гроші.

Відтак, за відсутності порушення (невиконання чи неналежного виконання) зобов`язання позивачем за договором страхування, суд першої інстанції дійшов юридично правильного висновку про відсутність у відповідача, який виступає бенефіціаром за банківською гарантією та страхувальником за договором страхування, підстав для звернення до банку-гаранту для виплати суми банківської гарантії, а також наявності правових підстав для стягнення з відповідача безпідставно набутих за рахунок позивача грошових коштів у розмірі 1 485 946,95 грн, з посиланням, у тому числі, на положення статті 1212 ЦК України.

Також, як вірно зазначив суд першої інстанції, хоча у даному випадку перерахування гарантом грошових коштів з поточного рахунку позивача на користь відповідача відбулось у зв`язку з договором та гарантією, однак не на їх виконання, а поза межами домовленостей, передбачених договором і гарантією (гарантійний випадок не настав), при цьому інших способів повернення коштів закон, договір страхування та банківська гарантія не передбачають, отже позивачем обрано належний та ефективний спосіб захисту порушеного права.

Оцінивши докази у справі в їх сукупності, враховуючи наведені норми чинного законодавства та встановлені фактичні обставини справи, апеляційний господарський суд погоджується із висновком суду першої інстанції про те, позивачем доведено факт належного виконання умов договору страхування, а відповідачем вказані доводи позивача не спростовано, тому позовні вимоги про стягнення безпідставно набутих грошових коштів в сумі 1 485 946,95 грн є обґрунтованими та підлягають задоволенню у повному обсязі.

Доводи апелянта по суті його скарги в межах заявлених вимог свого підтвердження не знайшли, оскільки не спростовують висновків суду першої інстанції та не можуть бути підставами для скасування рішення господарського суду першої інстанції.

Суд першої інстанції повно встановив суттєві для справи обставини, дослідив та правильно оцінив надані сторонами докази, вірно кваліфікував спірні правовідносини та правильно застосував до них належні норми матеріального і процесуального права, а тому рішення Господарського суду міста Києва законне та обґрунтоване, отже, підстави для його скасування відсутні.

Оскільки цією постановою суд апеляційної інстанції не змінює рішення та не ухвалює нового, розподіл судових витрат судом апеляційної інстанції не здійснюється, а витрати, пов`язані з розглядом апеляційної скарги, покладаються на апелянта.

Керуючись ст. ст. 267-285 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго" залишити без задоволення, а рішення Господарського суду міста Києва від 07 березня 2024 року - без змін.

2. Справу повернути до Господарського суду міста Києва.

3. Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови складено 19.06.2024.

Головуючий суддя Т.П. Козир

Судді А.О. Мальченко

О.В. Агрикова