ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"19" червня 2024 р. Справа№ 910/2555/24

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Ходаківської І.П.

суддів: Демидової А.М.

Владимиренко С.В.

за участю секретаря судового засідання: Зозулі Н.М.

за участю представників:

від позивача: не з`явився

від відповідача: Кваша І. В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційні скарги

Товариства з обмеженою відповідальністю "Юнайтед Енерджі"

та Товариства з обмеженою відповідальністю "Нью Енерджі Юкрейн"

на ухвалу господарського суду міста Києва від 15.04.2024 (про відмову у задоволенні заяви про забезпечення позову та про відмову у задоволенні заяви про зустрічне забезпечення)

у справі № 910/2555/24 (суддя С. Балац)

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ЮНАЙТЕД ЕНЕРДЖІ"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "НЬЮ ЕНЕРДЖІ ЮКРЕЙН"

про стягнення 412 919 952,00 грн

В С Т А Н О В И В :

Короткий зміст позовних вимог.

В березні 2023 року Товариство з обмеженою відповідальністю "ЮНАЙТЕД ЕНЕРДЖІ" звернулося до господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "НЬЮ ЕНЕРДЖІ ЮКРЕЙН" про стягнення 412 919 952,00 грн.

Позовні вимоги обґрунтовано порушенням відповідачем своїх зобов`язань за договором купівлі-продажу природного газу від 28.02.2023 № 23/02/28-1 в частині поставки товару в повному обсязі.

Ухвалою господарського суду міста Києва від 04.03.2024 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі № 910/2555/24 та вирішено розгляд справи здійснювати в порядку (за правилами) загального позовного провадження.

Також, позивачем подано до суду заяву про забезпечення позову шляхом накладення арешту на грошові кошти, як в національній валюті (гривня) так і в іноземній валюті, що містяться на відкритих рахунках в фінансових установах та/або банках, а також на кошти на рахунках, що будуть відкриті після винесення ухвали про забезпечення позову та належать відповідачу в межах ціни позову в сумі 412 919 952,00 грн.

Заяву обґрунтовано тим, що відповідач не має намір добровільно сплачувати заявлену до стягнення суму заборгованості, а з метою подальшого ухилення від виконання перед позивачем грошового зобов`язання може вивести з рахунків належні йому грошові кошти.

Відповідач подав до господарського суду міста Києва заяву про зустрічне забезпечення, мотивована можливими збитками, спричиненими вжитими судом заходами забезпечення позову.

Короткий зміст судового рішення місцевого господарського суду та мотиви його прийняття.

Ухвалою господарського суду міста Києва від 15.04.2024 у справі № 910/2555/24 відмовлено у задоволенні заяви ТОВ "ЮНАЙТЕД ЕНЕРДЖІ" про забезпечення позову; відмовлено у задоволенні заяви ТОВ "НЬЮ ЕНЕРДЖІ ЮКРЕЙН" про зустрічне забезпечення.

Ухвала суду мотивована тим, що заява позивача про вжиття заходів до забезпечення позову не містить обґрунтованих доводів щодо реальних, існуючих обставин, які вказують на ймовірну складність або неможливість виконання рішення суду у разі задоволення позовних вимог, так само як і не містить документального обґрунтування, наявності фактичних обставин, які свідчать про загрозу невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову. Відмова у задоволенні заяви про зустрічне забезпечення зумовлена відмовою у задоволенні заяви позивача про забезпечення позову.

Короткий зміст апеляційних скарг та їх доводів.

Не погоджуючись з ухвалою господарського суду міста Києва від 15.04.2024 у справі № 910/2555/24, ТОВ "ЮНАЙТЕД ЕНЕРДЖІ" звернулось до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, у якій просить її скасувати як таку, що постановлена з порушенням норм матеріального та процесуального права, зокрема, ст.ст. 136-139, ч. 4 ст. 236, ст. 315 ГПК України, ч. 6 ст. 13 Закону України "Про судоустрій і статус суддів", ухвалити нове рішення, яким ужити заходів забезпечення позову шляхом накладення арешту на грошові кошти, як в національній валюті, так і в іноземній валюті, що містяться на відкритих рахунках і фінансових установах та/або банках, а також на кошти на рахунках, що будуть відкриті після винесення ухвали про забезпечення позову та належать відповідачу в межах ціни позову в сумі 412.919.952,00 грн.

Апеляційну скаргу обґрунтовано тим, що відповідач не зможе виконати своїх зобов`язань перед позивачем, оскільки має можливість розпорядитися коштами, які знаходяться на його рахунках, що в подальшому унеможливить виконанні рішення у цій справі.

ТОВ "НЬЮ ЕНЕРДЖІ ЮКРЕЙН" також звернулося до Північного апеляційного господарського суду із апеляційною скаргою на ухвалу господарського суду міста Києва від 15.04.2024, в якій просить її скасувати в частині відмови у задоволенні заяви про зустрічне забезпечення як таку, що постановлена з порушенням норм матеріального та процесуального права, зокрема, ст.ст. ч. 2 ст. 141, ст. 146 ГПК України, встановити зустрічне забезпечення шляхом накладення обов`язку на позивача внести у строк до 10 днів на розрахунковий рахунок міста Києва грошові кошти у сумі 412919952, 00 грн.

При цьому скаржник посилається на те, що враховуючи характер звернення позивача про забезпечення позову, задоволення заяви позивача та відмова у задоволенні заяви відповідача може привести до порушення балансу інтересів сторін у справі.

Дії суду апеляційної інстанції щодо розгляду апеляційних скарг.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 27.03.2024 (колегія суддів: головуюча Ходаківська І.П., судді Владимиренко С.В., Демидова А.М.) відкрито апеляційне провадження за апеляційними скаргами ТОВ "Юнайтед Енерджі" та ТОВ "Нью Енерджі Юкрейн" на ухвалу господарського суду міста Києва від 15.04.2024 у справі № 910/2555/24 та призначено їх до розгляду в судовому засіданні на 19.06.2024.

У судове засідання 19.06.2024 з`явився представник ТОВ "НЬЮ ЕНЕРДЖІ ЮКРЕЙН", який підтримав свою апеляційну скаргу, просив її задовольнити та відмовити у задоволенні апеляційної скарги ТОВ "Юнайтед Енерджі".

ТОВ "Юнайтед Енерджі" явку свого представника у судове засідання 19.06.2024 не забезпечило. Про дату, час і місце розгляду справи повідомлено належним чином.

Відповідно до ч. 12 ст. 270 ГПК України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Розгляд заяв, клопотань учасників справи.

ТОВ "Нью Енерджі Юкрейн" через систему "Електронний суд" оформлено "клопотання про закриття провадження в справі" на підставі п. 2 ч. 2 ст. 231 ГПК України. В прохальній частині цього клопотання заявник просить закрити апеляційне провадження за апеляційною скаргою ТОВ "Юнайтед Енерджі" на ухвалу на ухвалу господарського суду міста Києва від 15.04.2024 у справі № 910/2555/24.

Клопотання мотивоване тим, що позов у цій справі 20.05.2024 судом першої інстацнії було залишено без розгляду, що на думку заявника свідчить про відсутність предмета спору.

Колегія суддів у судовому засіданні 19.06.2024 протокольно відмовила у задоволенні зазначеного клопотання з таких підстав.

Підстави для закриття провадження у справі визначені статтею 231 ГПК України.

Наслідком закриття провадження у справі є відсутність (скасування) рішення, яким закінчено розгляд справи по суті, тоді як закриття апеляційного провадження призведе до залишення в силі судового рішення суду першої інстанції.

Зазначене підтверджує різне значення понять "закриття провадження у справі" та "закриття апеляційного провадження".

За змістом п. 2 ч. 1 ст. 231 ГПК України, на який посилається заявник, господарський суд закриває провадження у справі, якщо відсутній предмет спору.

Предмет спору - це об`єкт спірних правовідносин, щодо якого виник спір між позивачем і відповідачем. Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

Господарський суд закриває провадження у справі у зв`язку з відсутністю предмета спору, зокрема, у випадку припинення існування предмета спору (наприклад, сплата суми боргу, знищення спірного майна, скасування оспорюваного акта державного чи іншого органу тощо), якщо між сторонами у зв`язку з цим не залишилося неврегульованих питань.

Закриття провадження у справі на підставі зазначеної норми ГПК України можливе в разі, коли предмет спору існував на момент виникнення останнього та припинив існування в процесі розгляду справи.

Як вбачається з Єдиного державного реєстру судових рішень, ухвалою господарського суду міста Києва від 20.05.2024 позов у даній справі залишено без розгляду.

Колегія суддів зазначає, що постановлення судом першої інстанції ухвали про залишення позову без розгляду у цій справі відбулось після постановлення ухвали, яка є предметом даного апеляційного оскарження, що не виключає необхідності перегляду її в апеляційному порядку. Суд, переглядаючи в апеляційному порядку оскаржуване судове рішення суду першої інстанції, перевіряє правильність застосування судом першої інстанції процесуальних норм.

Мотиви та джерела права, з яких виходить суд апеляційної інстанції при прийнятті постанови та оцінка аргументів учасників справи.

Згідно з частинами 1, 2 статті 136 ГПК господарський суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 137 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду, а також з інших підстав, визначених законом.

Забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача з метою реалізації в майбутньому актів правосуддя й задоволених вимог позивача.

Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективного виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

При вирішенні питання про вжиття заходів забезпечення позову господарський суд має оцінити обґрунтованість доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням таких умов: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між заявленим заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, імовірності утруднення виконання або невиконання рішення господарського суду, імовірності ускладнення чи непоновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача у разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову.

Адекватність заходу до забезпечення позову, що застосовується господарським судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається.

Заходи забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами (частина 4 статті 137 ГПК).

Співмірність передбачає співвідношення господарським судом негативних наслідків від вжиття заходів до забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, та майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Виходячи з положень статей 136, 137 ГПК України, при вирішенні питання про забезпечення позову господарський суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості та адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення господарського суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Під час вирішення питання про вжиття заходів щодо забезпечення позову необхідно дотримуватися принципу їх співмірності із заявленими позивачем вимогами. Співмірність передбачає співвідношення господарським судом негативних наслідків від вжиття заходів до забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, та майнових наслідків від заборони відповідачу здійснювати певні дії. Обранням належного заходу забезпечення позову дотримується принцип співвіднесення виду заходу забезпечення позову із вимогами позивача, чим врешті досягаються: збалансованість інтересів сторін та інших учасників судового процесу під час вирішення спору, фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову та, як наслідок, ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача без порушення або безпідставного обмеження при цьому прав та охоронюваних інтересів інших учасників справи.

Заходи щодо забезпечення позову можуть бути вжиті судом лише в межах предмета позову та не повинні порушувати прав інших осіб, не залучених до участі у справі. Під час вирішення питання про вжиття заходів щодо забезпечення позову слід враховувати, що такими заходами не повинні порушуватися права осіб, що не є учасниками справи, застосовуватися обмеження, не пов`язані з предметом спору.

Подібні правові висновки викладені у постановах Верховного Суду від 21.10.2021 у справі № 910/20007/20, від 20.07.2020 у справі № 914/2157/19, від 14.01.2019 у справі № 909/526/19, від 25.01.2019 у справі № 925/288/17, від 26.09.2019 у справі № 904/1417/19.

Особа, яка подала заяву про забезпечення позову, повинна обґрунтувати необхідність вжиття відповідного заходу забезпечення позову. Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтвердження доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову.

Під час вирішення питання щодо забезпечення позову обґрунтованість позову не досліджується, оскільки питання обґрунтованості заявлених позовних вимог є предметом дослідження судом під час розгляду спору по суті та не вирішується ним під час розгляду клопотання про забезпечення позову.

Сторона, яка звертається з заявою про забезпечення позову, повинна обґрунтувати причини звернення з такою заявою. З цією метою та з урахуванням загальних вимог, передбачених статтею 74 ГПК, обов`язковим є подання доказів наявності фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного заходу до забезпечення позову.

Суд зазначає, що заява позивача про вжиття заходів до забезпечення позову, не містить обґрунтованих доводів щодо реальних, існуючих обставин, які вказують на ймовірну складність або неможливість виконання рішення суду у разі задоволення позовних вимог, так само як і не містить документального обґрунтування, наявності фактичних обставин, які свідчать про загрозу невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову.

Як вірно встановлено місцевим господарським судом, позивачем не обґрунтовано та не доведено належними та допустимими доказами своє посилання про вчинення відповідачем дій, направлених на виведення з рахунків грошових коштів.

Будь-яких фактів вчинення таких дій відповідачем, так само, як і доказів на їх підтвердження позивачем не надано.

З огляду на зазначене вище, вмотивованим є висновок господарського суду першої інстанції, що позивачем не наведені достатньо обґрунтовані підстави того, що невжиття заходів щодо забезпечення позову може утруднити або зробити неможливим виконання рішення суду, а тому правомірно відмовлено в задоволенні заяви позивача про забезпечення позову.

Так само обґрунтовано, з урахуванням положень ст. 141 ГПК України судом першої інстанції відмовлено у задоволенні заяви відповідача про зустрічне забезпечення з огляду на відмову у задоволенні заяви позивача про забезпечення позову.

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) у рішенні від 10.02.2010 у справі "Серявін та інші проти України" зауважив, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.

У справі "Трофимчук проти України" (№4241/03, §54, ЄСПЛ, 28 жовтня 2010 року) ЄСПЛ також зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довід.

Висновки суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційних скарг

Відповідно до вимог статті 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Згідно пункту 1 частини першої статті 275 ГПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.

Згідно зі статтею 276 ГПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Перевіривши рішення суду першої інстанції в межах вимог та доводів апеляційних скарг, встановивши, що відповідні доводи щодо наявності підстав для скасування оскаржуваного рішення не знайшли свого підтвердження, колегія суддів дійшла висновку про відсутність підстав для задоволення апеляційних скарг.

Судові витрати

З огляду на те, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційні скарги без задоволення, судовий збір за подання апеляційних скарг в порядку статті 129 ГПК України, покладається на скаржників.

Керуючись ст. ст. 129, 255, 269, 271, 275, 276, 281-284 ГПК України, Північний апеляційний господарський суд

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційні скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "Юнайтед Енерджі" та Товариства з обмеженою відповідальністю "Нью Енерджі Юкрейн" залишити без задоволення.

Ухвалу господарського суду міста Києва від 15.04.2024 у справі №910/2555/24 залишити без змін.

Судові витрати по сплаті судового збору за подання апеляційних скарг покласти на скаржників.

Матеріали оскарження у справі № 910/2555/24 повернути до суду першої інстанції.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена до Верховного Суду у порядку та строк, передбачений ст.ст. 287-289 ГПК України.

Повний текст постанови складено - 24.06.2024.

Головуючий суддя І.П. Ходаківська

Судді А.М. Демидова

С.В. Владимиренко