ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"24" червня 2024 р. Справа№925/1774/23

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Владимиренко С.В.

суддів: Демидової А.М.

Ходаківської І.П.

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження (без повідомлення учасників справи) апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства «Черкасиобленерго» в особі Черкаської міської філії Публічного акціонерного товариства «Черкасиобленерго»

на рішення Господарського суду Черкаської області від 05.03.2024

у справі №925/1774/23 (суддя Гладун А.І.)

за позовом Публічного акціонерного товариства «Черкасиобленерго» в особі Черкаської міської філії Публічного акціонерного товариства «Черкасиобленерго»

до Фізичної особи-підприємця Третяка Василя Григоровича

про стягнення 80 745,95 грн,

ВСТАНОВИВ:

Публічне акціонерне товариство «Черкасиобленерго» в особі Черкаської міської філії Публічного акціонерного товариства «Черкасиобленерго» (далі - позивач) звернулося до Господарського суду Черкаської області з позовом про стягнення з Фізичної особи-підприємця Третяка Василя Григоровича заборгованості у розмірі 80745,95 грн за недораховану електричну енергію згідно з актом про порушення №001407 від 20.04.2022.

Позов обґрунтовано тим, що на підставі акту про порушення №001407 від 20.04.2022 уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначено обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків розрахованих на підставі п. 8.2.6. ПРРЕЕ. При розгляді даного акту та проведенні аналізу усіх документів комісією Черкаської міської філії ПАТ «Черкасиобленерго», у відповідності до ПРРЕЕ було складено Протокол №1 та вирішено, що обсяг та вартість необлікованої електричної енергії, складає: 14830кВт.год. на суму 103 449,29грн. За посиланням позивача Акт про порушення складено з дотриманням вимог Правил та визнано правомірним, а споживача визнано причетним до вказаного в акті порушення.

Рішенням Господарського суду Черкаської області від 05.03.2024 у справі №925/1774/23 у позові відмовлено.

Ухвалюючи вказане рішення, суд першої інстанції дійшов висновку про те, що позивач розглянув акт порушення від 20.04.2022 №001707 09.02.2023 за межами строку, встановленого пунктом 8.2.6 глави 8.2 розділу VІІІ Правил роздрібного ринку електричної енергії. Зазначено, що з урахуванням вимог пункту 8.2.6 Правил роздрібного ринку електричної енергії акт про порушення №001707 від 20.04.2022 є недійсним та не може слугувати підставою для розрахунку обсягу та вартості електричної енергії відповідачу.

Не погоджуючись з прийнятим рішенням, Публічне акціонерне товариство «Черкасиобленерго» в особі Черкаської міської філії Публічного акціонерного товариства «Черкасиобленерго» звернулось до апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення Господарського суду Черкаської області від 05.03.2023 у справі №925/1774/23; стягнути з Фізичної особи-підприємця Третяка Василя Григоровича на користь Публічного акціонерного товариства «Черкасиобленерго» в особі Черкаської міської філії Публічного акціонерного товариства «Черкасиобленерго» недораховану електричну енергію згідно акту про правопорушення №001407 від 20.04.2022 у розмірі 80 745, 95 грн.

В обґрунтування вимог та доводів апеляційної скарги апелянт посилається на те, що акт про порушення №001407 від 20.04.2022 мав розглядатись комісією позивача в період з 14.12.2022 по 14.03.2023, оскільки за посиланням апелянта штампом вхідної кореспонденції позивача №8292 від 14.12.2022 підтверджується, що 14.12.2022 на адресу Черкаської міської філії Публічного акціонерного товариства «Черкасиобленерго» надійшов висновок експертного дослідження №ЕД-19/124-22/8291-ТР від Черкаського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру.

Так, позивач, зокрема зазначає, що цілісність та збереження встановлених пломб не забезпечено відповідачем та є порушенням Правил роздрібного ринку електричної енергії і перерахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, є наслідком незабезпечення цілісності та збереження встановленої пломби.

Відповідно до витягу з протоколу автоматичного визначення складу колегії суддів від 15.04.2024 апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства «Черкасиобленерго» в особі Черкаської міської філії Публічного акціонерного товариства «Черкасиобленерго» на рішення Господарського суду Черкаської області від 05.03.2024 у справі №925/1774/23 передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючий суддя - Владимиренко С.В., судді: Ходаківська І.П., Демидова А.М.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 18.04.2024 витребувано з Господарського суду Черкаської області матеріали справи №925/1774/23. Відкладено розгляд питання про відкриття, повернення, залишення без руху або відмову у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Публічного акціонерного товариства «Черкасиобленерго» в особі Черкаської міської філії Публічного акціонерного товариства «Черкасиобленерго» на рішення Господарського суду Черкаської області від 05.03.2024 у справі №925/1774/23.

Матеріали справи №925/1774/23 надійшли на адресу Північного апеляційного господарського суду 29.04.2024.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 30.04.2024 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Публічного акціонерного товариства «Черкасиобленерго» в особі Черкаської міської філії Публічного акціонерного товариства «Черкасиобленерго» на рішення Господарського суду Черкаської області від 05.03.2024 у справі №925/1774/23. Апеляційну скаргу призначено до розгляду у порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи. Учасникам справи надано право подати відзив на апеляційну скаргу, заяви, клопотання, пояснення до 20.05.2024.

20.05.2024 на адресу Північного апеляційного господарського суду надійшов відзив відповідача на апеляційну скаргу позивача, в якому просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Так, у відзиві на апеляційну скаргу відповідач зазначає, що:

- з аналізу апеляційної скарги, поданої керівником Черкаської міської філії ПАТ «Черкасиобленерго» вбачається, що остання не містить будь-яких обгрунтувань або тверджень неправильності висновків суду першої інстанції або невідповідності висновків суду нормам матеріального права, за своїм змістом повністю дублює позовну заяву, не містить будь-яких доказів, відмінних від тих, що були дослідженні в суді першої інстанції щодо дати отримання висновку експертного дослідження Черкаського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру №ЕД-19/124-22/8921-ТР від 14.10.2022 саме 14.12.2022;

- загальний висновок експертного дослідження №ЕД-19/124-22/8921-ТР від 14.10.2022 вказує, що ознаки термічного та хімічного впливу на дані пломби - відсутні;

- відповідно до п. 2 висновку, відповісти на питання чи є пошкодження на п`яти пломбах №A8619894, №A8619895, № A8619896, № A8619897, №A8619898

такими, що виникли внаслідок впливу на пломби сторонніми предметами не є можливим по причинам наведеним у дослідницькій частині.

За змістом частини 3 статті 270 ГПК України розгляд справ у суді апеляційної інстанції здійснюється у судовому засіданні з повідомленням учасників справи, крім випадків, передбачених частиною 10 цієї статті та частиною 2 статті 271 цього Кодексу.

Частиною 10 статті 270 ГПК України унормовано, що апеляційні скарги на рішення господарського суду у справах з ціною позову менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

З урахуванням конкретних обставин справи суд апеляційної інстанції за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи може розглянути такі апеляційні скарги у судовому засіданні з повідомленням (викликом) учасників справи.

Відповідно до частини 5 статті 12 ГПК України для цілей цього Кодексу малозначними справами є справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно зі статтею 269, частиною 1 статті 270 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. У суді апеляційної інстанції справи переглядаються за правилами розгляду справ у порядку спрощеного позовного провадження з урахуванням особливостей, передбачених при перегляді справ в порядку апеляційного провадження.

Розглянувши матеріали справи, дослідивши докази надані суду першої інстанції в їх сукупності, перевіривши правильність застосування місцевим господарським судом норм матеріального та процесуального права, з огляду на викладені скаржником доводи та вимоги апеляційної скарги, Північний апеляційний господарський суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для її задоволення, виходячи з наступного.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, працівниками Публічного акціонерного товариства «Черкасиобленерго» в особі Черкаської міської філії Публічного акціонерного товариства «Черкасиобленерго» 20.04.2022 здійснено перевірку електропостачання на об`єкті (території) Фізичної особи-підприємця Третяка Василя Григоровича за адресою: АДРЕСА_1 , та встановлено, що відповідачем порушено облік електричної енергії, зокрема пошкоджені пломби з відбитком тавра оператора системи розподілу, які встановлені на панелі №1 - А8619896, панелі №3- А8619898 , ввідний автомат ВА-А8619897, колба + клемна кришка лічильника ККЛ №А8619894, ці пломби мають сліди механічного впливу, тріщини. Пломба, яка встановлена на панелі № 2 -А8619897 має пошкоджений корпус і його деяка частина відсутня. Виявлене порушення передбачено пунктом 8.4.2 ПРРЕЕ.

За результатами перевірки складено Акт про порушення №001407, яким зафіксовано порушення споживачем п. 8.4.2 ПРРЕЕ.

Відповідно до пункту 10 акту про порушення №001407 вилучено пломби: А8619894, А8619895, А8619896, А8619897, А8619898.

Пунктом 11 акту про порушення №001407 призначено засідання на 26.05.2022 о 10 год. 00 хв. за адресою: Черкаська область, с. Червона Слобода, вул. Михайла Вербицького, 1, приймальня з розгляду складеного акту про порушення.

В акті про порушення від 20.04.2022 №001407 зазначено, що Відповідач відмовився від підпису акту про порушення №001407.

До акту про порушення додано:

1) акт №5651/20.04.2022 технічної перевірки засобів обліку (а.с. 33);

2) акт про опломбування засобів обліку №5651/20.04.2022 (а.с. 34);

3) акт №5651/20.04.2022 про пломбування речового (вилученого) доказу (а.с. 35) та фото пломб (а.с. 36-45).

27.04.2022 Черкаська міська філія Публічного акціонерного товариства «Черкасиобленерго» надіслала Фізичній особі-підприємцю Третяку Василю Григоровичу повідомлення №1194 про перенесення засідання комісії з розгляду акту про порушення ПРРЕЕ №001407 від 20.04.2022 у зв`язку із відправленням вилучених пломб: А8619894, А8619895, А8619896, А8619897, А8619898 на експертне дослідження для встановлення факту пошкодження. Зазначено, що розгляд акту відбудеться після отримання експертного висновку. Про місце, час і дату засідання комісії буде повідомлено додатково (а.с. 57).

14.10.2022 Черкаський науково-дослідний експертно-криміналістичний центр МВС України склав висновок експертного дослідження №ЕД-19/124-22/8921-ТР, за змістом якого:

1. П`ять полімерних пломб №№ А8619894, А8619895, А8619896, А8619897, А8619898 мають пошкодження, які утворені в результаті механічного впливу. Ознаки термічного та хімічного впливу на дані пломби відсутні.

2. Відповісти на питання Чи є пошкодження на п`яти пломбах №№ А8619894, А8619895, А8619896, А8619897, А8619898 такими, що виникли внаслідок впливу на пломби сторонніми предметами? не є можливим по причинам, наведеним у дослідницькій частині.

3. П`ять полімерних пломб №№ А8619894, А8619895, А8619896, А8619897, А8619898, що надані на дослідження, не забезпечують пломбувальну дію (а.с. 58, 82).

20.12.2022 ПАТ «Черкасиобленерго» в особі Черкаської міської філії ПАТ «Черкасиобленерго» надіслано відповідачу повідомлення №4849 про засідання комісії з розгляду акту про порушення ПРРЕЕ №001407 від 20.04.2022 на 26.01.2023 о 10:00 год (а.с. 83).

26.01.2023 ПАТ «Черкасиобленерго» в особі Черкаської міської філії ПАТ «Черкасиобленерго» складено протокол №478 засідання комісії з розгляду актів про порушення, у якому вказано, що розгляд акту перенесено у зв`язку з оголошенням довготривалої повітряної тривоги та повідомив, що розгляд акту відбудеться 09.02.2023 (а.с. 84).

30.01.2023 ПАТ «Черкасиобленерго» в особі Черкаської міської філії ПАТ «Черкасиобленерго» надіслано відповідачу повідомлення №525 про перенесення засідання комісії з розгляду акту про порушення ПРРЕЕ №001407 від 20.04.2022 на 09.02.2023 о 10:00 год (а.с. 85).

09.02.2023 на засіданні комісії з розгляду актів про порушення ПАТ «Черкасиобленерго» в особі Черкаської міської філії ПАТ «Черкасиобленерго» розглянуто акт про порушення ПРРЕЕ №001407 від 20.04.2022 та, керуючись ПРРЕЕ, прийнято рішення, оформлене протоколом №1, яким визнано акт складеним правомірно, визнано споживача причетним до порушення. Зобов`язано провести розрахунок обсягу та вартості необлікованої електроенергії згідно з главою 8.4 ПРРЕЕ (п.10) за період з 15.12.2021 по 20.04.2022 (з дня останнього контрольного обліку), виходячи з величини договірної потужності 10 кВт та застосувати згідно умов договору та ПРРЕЕ відповідні коефіцієнти, режим роботи та/або час використання самовільного підключення (більш детально ці дані вказані у розрахунку. Визначено обсяг та вартість необлікованої енергії в обсязі 14830 кВт*год вартістю 80 745,95 грн (а.с. 86).

Позивач стверджує, що 09.02.2023 надіслано відповідачу копію протоколу комісії від 09.02.2023 №1 з розрахунком по акту про порушення від 20.04.2022 №001407 та рахунком, який відповідач відповідно до абзацу 1 пункту 8.2.7 ПРРЕЕ мав оплатити на протязі 30 календарних днів від дати отримання рахунка. Однак, відповідач у встановлений строк не здійснив оплати вартості не облікованої електричної енергії в сумі 80 745,95 грн, що стало підставою для звернення позивача до суду з даним позовом.

Згідно з пунктом 1 частини 2 статті 11 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) підставами виникнення цивільних прав та обов`язків є, зокрема, договори та інші правочини.

Відповідно до частини 1 статті 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Згідно з абзацом 2 частини 1 статті 193 Господарського кодексу України (далі - ГК України) до виконання господарських договорів застосовуються відповідні положення ЦК України з урахуванням особливостей, передбачених цим кодексом.

За приписами статті 626 ЦК України, договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Договір є двостороннім, якщо правами та обов`язками наділені обидві сторони договору.

Статтею 627 ЦК України встановлено, що відповідно до статті 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

За змістом статті 275 ГК України за договором енергопостачання енергопостачальне підприємство (енергопостачальник) відпускає електричну енергію, пару, гарячу і перегріту воду споживачеві (абоненту), який зобов`язаний оплатити прийняту енергію та дотримуватися передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного обладнання, що ним використовується. Відпуск енергії без оформлення договору енергопостачання не допускається. Предметом договору енергопостачання є окремі види енергії з найменуванням, передбаченим у державних стандартах або технічних умовах.

Згідно з частинами 6, 7 статті 276 ГК України розрахунки за договорами енергопостачання здійснюються на підставі цін (тарифів), встановлених/визначених відповідно до вимог закону. Оплата енергії, що відпускається, здійснюється відповідно до умов договору. Договір може передбачати попередню оплату, планові платежі з наступним перерахунком або оплату, що проводиться за вартість прийнятих ресурсів.

Відповідно до частини 1 статті 175 ГК України майнові зобов`язання, які виникають між учасниками господарських відносин, регулюються ЦК України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом.

За приписами частини 1 статті 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

До договору постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, положення про договір поставки, якщо інше не встановлено законом або не випливає із суті відносин сторін (частина 2 статті 714 Кодексу).

Відповідно до статті 712 ЦК України за договором поставки продавець (постачальник), який здійснює підприємницьку діяльність, зобов`язується передати у встановлений строк (строки) товар у власність покупця для використання його у підприємницькій діяльності або в інших цілях, не пов`язаних з особистим, сімейним, домашнім або іншим подібним використанням, а покупець зобов`язується прийняти товар і сплатити за нього певну грошову суму.

До договору поставки застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено договором, законом або не випливає з характеру відносин сторін.

За приписами статті 655 ЦК України за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму.

Відповідно до частини 1 статті 692 ЦК України покупець зобов`язаний оплатити товар після його прийняття або прийняття товаророзпорядчих документів на нього, якщо договором або актами цивільного законодавства не встановлений інший строк оплати товару.

Статтею 629 ЦК України встановлено, що договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Згідно зі статтями 525, 526 ЦК України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

За приписами частини 1 статті 530 ЦК України якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Як вбачається з матеріалів справи, 20.10.2020 між Публічним акціонерним товариством «Черкасиобленерго» в особі Черкаського міського району електричних мереж ПАТ «Черкасиобленерго» (оператор системи розподілу) та Фізичною особою-підприємцем Третяком Василем Григоровичем (споживач) укладено договір споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії №5651 (далі договір), за умовами якого оператор системи розподілу надає споживачу послуги з розподілу електричної енергії параметри якості якої відповідають показникам, визначеним Кодексом системи передачі, затвердженого постановою НКРЕКП від 14.03.2018 №309, та Кодексу систем розподілу затвердженого постановою НКРЕКП від 14 березня 2018 року №310, за об?єктом (об?єктами), технічні параметри якого фіксуються в "Паспорті точки (точок) розподілу електричної енергії об?єкта (об?єктів) споживача", який є додатком 2 до цього Договору, та в особовому рахунку споживача, облікових базах даних Оператора системи розподілу.

Пунктом 1.1 Договору визначено, що цей договір споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії є публічним договором приєднання, який встановлює порядок та умови розподілу електричної енергії споживачам як послуги Оператора системи розподілу. Цей договір укладається сторонами з урахуванням статей 633, 634, 641, 642 Цивільного кодексу України шляхом приєднання Споживача до умов цього договору згідно із заявою-приєднання, що є додатком 1 до цього договору.

Оператор системи, згідно з підпунктами 2, 5-8 пункту 7.1. Договору від 20.10.2020, має право: на безперешкодний доступ (за пред`явленням службового посвідчення) до електричних установок споживача для проведення технічної перевірки та контрольного огляду вузла вимірювання, контролю за рівнем споживання електричної енергії, а також для виконання відключення та обмеження споживання відповідно до встановленого ПРРЕЕ порядку та умов договору; вимагати від споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними споживачем під час користування електричною енергією; контролювати додержання споживачем вимог ПРРЕЕ; складати акти про невідповідність дій (бездіяльності) споживача умовам договору про розподіл електричної енергії та порушення вимог законодавства України в електроенергетиці; надавати споживачу, який є власником засобу вимірювання, обґрунтовані вимоги щодо приведення розрахункового обліку в технічний стан відповідно до вимог нормативних документів.

Відповідно до п. 8.6. Договору від 20.10.2020 у разі порушення розрахункового обліку з вини споживача споживач сплачує оператору системи вартість необлікованої електричної енергії, визначену відповідно до вимог ПРРЕЕ.

У разі виявлення однією із сторін порушень умов договору іншою стороною, за які законодавством передбачене застосування санкцій чи які тягнуть за собою збитки, недоотриману продукцію або вигоду тощо, на місці оформлюється двосторонній акт порушень. Акт складається у присутності представників обох сторін у двох примірниках. Сторона, дії або бездіяльність якої стала причиною складання акта, має право внести до акта свої зауваження. Сторона, яка виявила порушення своїх прав, зобов`язана попередити іншу Сторону про необхідність складення акта. Сторона, яка здійснила таке порушення, не може без будь-яких поважних причин відмовитись від складення та підписання відповідного акту (п. 8.9. Договору).

20.10.2020 Фізична особа-підприємець Третяк Василь Григорович підписав заяву-приєднання до умов договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії (додаток №1), на підставі якої приєднався до публічного договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії, розробленому і розміщеному позивачем на своєму веб-сайті в мережі Інтернет http://cherkasyoblenergo.com/ на умовах договору про постачання електричної енергії від 20.10.2020 №5651.

Пунктом 12.8 Договору передбачено, що невід`ємною частиною договору є додатки: заява приєднання (додаток 1); Паспорт точки (точок) розподілу електричної енергії об`єкта (об`єктів) споживача (додаток №2); відомості про розрахункові засоби комерційного обліку активної та реактивної електричної енергії (додаток №3); порядок розрахунків (додаток №4); порядок участі споживача в графіках обмеження електроспоживання та графіках відключень (додаток №5); акт розмежування балансової належності електромереж та експлуатаційної відповідальності сторін (додаток №6); однолінійну схему (схема електропостачання споживача із зазначенням ліній, що живлять електроустановки споживача, і точок їх приєднання) (додаток №7); порядок розрахунку втрат електроенергії в мережах споживача (додаток №8); відомості про обсяги очікуваного споживання та режими об`єкта (додаток №10); звіт про покази засобів обліку за розрахунковий місяць (додаток 12); акт про фактичне надання послуг з розподілу електричної енергії та акт про фактичне надання послуг з забезпечення перетікань реактивної електричної енергії (додаток №13); перелік уповноважених осіб споживача (додаток №14).

Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 №312 затверджено ПРРЕЕ, якими врегульовано взаємовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником (електропостачальниками) та споживачем (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії, визначеними цими Правилами.

Відповідно до частини 1 статті 275 Господарського кодексу України (далі по тексту ГК України) за договором енергопостачання енергопостачальне підприємство (енергопостачальник) відпускає електричну енергію, пару, гарячу і перегріту воду (далі - енергію) споживачеві (абоненту), який зобов`язаний оплатити прийняту енергію та дотримуватися передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного обладнання, що ним використовується.

Окремим видом договору енергопостачання є договір постачання електричної енергії споживачу. Особливості постачання електричної енергії споживачам та вимоги до договору постачання електричної енергії споживачу встановлюються Законом України «Про ринок електричної енергії».

Закон України «Про ринок електричної енергії» від 13.04.2017 №2019-VIII (далі по тексту - Закон №2019-VIII) визначає правові, економічні та організаційні засади функціонування ринку електричної енергії, регулює відносини, пов`язані з виробництвом, передачею, розподілом, купівлею-продажем, постачанням електричної енергії для забезпечення надійного та безпечного постачання електричної енергії споживачам з урахуванням інтересів споживачів, розвитку ринкових відносин, мінімізації витрат на постачання електричної енергії та мінімізації негативного впливу на навколишнє природне середовище.

Відповідно до частин 1, 2 статті 56 Закону №2019-VIII постачання електричної енергії споживачам здійснюється електропостачальниками, які отримали відповідну ліцензію, за договором постачання електричної енергії споживачу.

Договір постачання електричної енергії споживачу укладається між електропостачальником та споживачем та передбачає постачання всього обсягу фактичного споживання електричної енергії споживачем у певний період часу одним електропостачальником. Постачання електричної енергії споживачам здійснюється за вільними цінами.

Згідно із частиною 3 статті 58 Закону №2019-VIII споживач зобов`язаний:

1) сплачувати за електричну енергію та надані йому послуги відповідно до укладених договорів;

2) надавати постачальникам послуг комерційного обліку, з якими він уклав договір, доступ до своїх електроустановок для здійснення монтажу, технічного обслуговування та зняття показників з приладів обліку споживання електричної енергії;

3) дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів;

4) врегулювати у порядку, визначеному кодексом систем розподілу, відносини щодо технічного забезпечення розподілу електричної енергії з оператором системи розподілу.

Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг постановою від 14.03.2018 №311 затвердила Кодекс комерційного обліку електричної енергії (далі - Кодекс КОЕЕ), який визначає принципи організації комерційного обліку електричної енергії на ринку електричної енергії України, процеси та процедури для забезпечення формування даних щодо обсягу виробленої, переданої, розподіленої, спожитої, імпортованої та експортованої електричної енергії з метою використання таких даних на ринку електричної енергії, права та обов`язки сторін стосовно організації комерційного обліку електричної енергії та отримання точних і достовірних даних комерційного обліку для здійснення комерційних розрахунків із дотриманням рівних прав і без дискримінації учасників ринку електричної енергії.

Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг постановою від 14.03.2018 № 312 затвердила Правила роздрібного ринку електричної енергії (далі - ПРРЕЕ), які регулюють взаємовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником (електропостачальниками) та споживачем (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії, визначеними цими Правилами.

Відповідно до пункту 2.3.4 ПРРЕЕ відповідальність за збереження і цілісність засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування покладається на власника (користувача) електроустановки або організацію, на території (у приміщенні) якої вони встановлені.

Відповідальним за експлуатацію та технічний стан засобів (вузлів) вимірювальної техніки є їх власник.

Обсяги спожитої електричної енергії визначаються за розрахунковий період, який становить 1 календарний місяць. Обсяг спожитої протягом розрахункового періоду електричної енергії визначається в порядку, встановленому Кодексом комерційного обліку (пункт 2.3.13 ПРРЕЕ).

Відповідно до п. 5.1.1 ПРРЕЕ оператор системи має право на безперешкодний доступ (за пред`явленням представником службового посвідчення) до розрахункових засобів вимірювання електричної енергії, що встановлені на об`єктах споживачів та інших учасників роздрібного ринку, електроустановки яких приєднані до електричних мереж на території діяльності оператора системи;

проводити (за пред`явленням представником службового посвідчення) обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза засобами вимірювання та інших порушень, що викликають неправильне вимірювання обсягів споживання електричної енергії;

на безперешкодний доступ (за пред`явленням представником службового посвідчення) до електричних установок споживача для проведення технічної перевірки засобів вимірювання, контролю за рівнем споживання електричної енергії та потужності, вимірювання показників якості електричної енергії, контрольного огляду електричних мереж від межі балансової належності до точки вимірювання та/або точки обліку відповідно до умов укладених договорів, а також для виконання відключення та обмеження споживання відповідно до встановленого цими Правилами порядку та умов договору, виконання інших робіт відповідно до договору;

контролювати додержання споживачами та субспоживачами вимог цих Правил відповідно до умов укладених договорів;

складати акти про невідповідність дій (бездіяльності) споживача умовам договору споживача про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії та порушення вимог законодавства України у сфері енергетики;

на відшкодування збитків, які виникли через дії чи бездіяльність споживача, основного споживача, електропостачальника, власника мереж, оператора малої системи розподілу, суміжного оператора системи, постачальника послуг комерційного обліку.

Згідно п. 5.5.5 ПРРЕЕ споживач електричної енергії зобов`язаний забезпечувати збереження і цілісність установлених на його території та/або об`єкті (у його приміщенні) розрахункових засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування;

забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та електроприладів згідно з вимогами нормативно-технічних документів та нормативно-правових актів України;

забезпечувати доступ представникам оператора системи (після пред`явлення ними службових посвідчень) до об`єкта споживача для проведення технічної перевірки засобу комерційного обліку (засобів вимірювальної техніки), електроустановок, у тому числі генеруючих установок, установок зберігання енергії та їх налаштувань, та електропроводки, вимірювання показників якості електричної енергії, контролю за рівнем споживання електричної енергії, а також для виконання відключення та обмеження споживання електричної енергії споживачу (субспоживачу) в установленому цими Правилами порядку та виконувати їх обґрунтовані письмові вимоги щодо усунення виявлених порушень;

забезпечити безперешкодний доступ представникам постачальника послуг комерційного обліку, електропостачальника та/або оператора системи (після пред`явлення ними службових посвідчень) до розрахункових засобів комерційного обліку електричної енергії, що встановлені на об`єктах споживача, для візуального або автоматизованого зняття показів розрахункових засобів комерційного обліку;

своєчасно вживати відповідних заходів для усунення виявлених порушень;

не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача.

Згідно із частинами 1, 2 статті 77 Закону №2019-VIII учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом.

Правопорушеннями на ринку електричної енергії є, зокрема, недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії; пошкодження приладів обліку, використання приладів обліку електричної енергії, неповірених або неатестованих в установленому порядку.

Згідно із пунктом 8.2.4 ПРРЕЕ у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до порядку, визначеного главою 8.4 цього розділу.

У відповідності до п. 8.2.5 ПРРЕЕ у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 9 до цих Правил.

Акт про порушення складається представниками оператора системи, які мають таке право згідно з посадовою інструкцією, пройшли відповідне навчання та інструктаж, після пред`явлення ними службових посвідчень.

В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил та всі необхідні для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням: меж балансової належності; перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення; номінальної сили струму спрацювання комутаційних апаратів, задіяних у схемі підключення; фазування лічильника на дату оформлення акта про порушення.

Споживачі, представники оператора системи, інші особи, присутні при перевірці, під час здійснення перевірки електроустановок мають право здійснювати фото- та відеозйомку для фіксації виявлених порушень та/або відмови споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписувати акт про порушення, про що зазначається в акті про порушення.

В акті про порушення заповнюються всі графи та рядки без пропусків. Виправлення чи підчищення не допускаються. Текст повинен бути однозначним, без можливості подвійного тлумачення.

В акті зазначаються заходи, яких було вжито або яких необхідно вжити для усунення допущених порушень.

Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві.

Акт про порушення підписується представником (представниками) оператора системи, який (які) брали участь у перевірці, та споживачем (представником споживача) або іншою особою, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи).

У разі відмови споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписати акт про порушення в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт про порушення вважається дійсним, якщо його підписали більше одного уповноваженого представника оператора системи та незаінтересована особа (представник житлово-експлуатаційної організації, балансоутримувача або управителя будинку, виборна особа будинкового, вуличного, квартального чи іншого органу самоорганізації населення або представник органу місцевого самоврядування, інший споживач тощо) за умови посвідчення цієї особи або більше одного уповноваженого представника оператора системи, а відмова споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписувати акт про порушення підтверджується відеозйомкою.

До акта про порушення сторонами можуть бути додані пояснення, зауваження та докази, перелік яких (за наявності) зазначається в цьому акті.

Представники оператора системи перед складанням акта про порушення зобов`язані повідомити споживача про його право внести пояснення та зауваження до акта, викласти мотиви своєї відмови від його підписання або підписати його без зауважень.

Облік бланків актів про порушення ведеться оператором системи у пронумерованому, прошнурованому та скріпленому печаткою журналі.

Акти про порушення та документи, що підтверджують факт їх отримання споживачем, повинні зберігатися оператором системи протягом трьох років з дня оформлення акта про порушення.

Відповідно до пункту 6.5.13. Кодексу КОЕЕ у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, мережами якого передається/розподіляється електрична енергія споживачу, порушень цього Кодексу або Правил роздрібного ринку, зокрема фактів безоблікового споживання електричної енергії, пошкодження чи зриву пломб, пломбувального матеріалу та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про збереження пломб, або пошкодження відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження ЗКО, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення відповідно до Правил роздрібного ринку.

Відповідно до пункту 8.2.6 ПРРЕЕ на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.

Комісія з розгляду актів про порушення створюється оператором системи і має складатися не менше ніж з 3 уповноважених представників оператора системи.

Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення.

У разі відмови споживача або представника споживача від отримання акта про порушення, у якому визначено місце, час та дату проведення засідання комісії, або окремого повідомлення про місце, час і дату засідання комісії оператор системи направляє споживачу таке повідомлення рекомендованим листом з повідомленням про вручення поштового відправлення на адресу, визначену в даних щодо споживача, наявних в оператора системи. У такому разі оператор системи має право розглянути акт про порушення на засіданні комісії, яке має відбутися по закінченню 30 календарних днів від дати направлення споживачу такого повідомлення. За зверненням споживача оператор системи може розглянути акт про порушення на засіданні комісії раніше указаного терміну.

Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу.

Відповідно до пункту 8.4.1 ПРРЕЕ оператор системи визначає обсяг та вартість електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення цих Правил та/або виявлення фактів безоблікового споживання електричної енергії, самовільного підключення до об`єктів електроенергетики і споживання електричної енергії без засобів вимірювальної техніки, відповідно до вимог цієї глави.

Згідно із підпунктом 4 пункту 8.4.2 ПРРЕЕ визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється оператором системи на підставі акта про порушення, складеного у порядку, визначеному цими Правилами, у разі виявлення таких порушень фіксація індикаторами впливу на лічильник електричної енергії постійного (змінного) магнітного або електричного полів (далі - фіксація індикаторами впливу фізичних полів), пошкодження або відсутність індикаторів (за умови наявності акта про пломбування, складеного в порядку, визначеному Кодексом комерційного обліку, або іншого документа, який підтверджує факт встановлення та передачі на збереження індикаторів).

Відповідно до пункту 8.4.4 ПРРЕЕ факт пошкодження пломб та/або індикаторів, та/або засобів вимірювальної техніки, факт втручання споживача в роботу засобів вимірювальної техніки, крім випадків спрацювання індикаторів (фіксації індикаторами впливу фізичних полів), має бути підтверджений експертизою, проведеною спеціалізованою організацією (підприємством), яка має право на її проведення відповідно до законодавства (далі - експертиза). До отримання оператором системи результатів експертизи положення цієї глави не застосовуються для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, за винятком випадків, передбачених цим пунктом.

Місцевим господарським судом встановлено, що 09.02.2023 позивач розглянув акт порушення №001707 від 20.04.2022 за межами строку, встановленого пунктом 8.2.6 глави 8.2 розділу VІІІ Правил роздрібного ринку електричної енергії.

Відповідно до приписів пункту 8.2.6 глави 8.2 розділу VІІІ Правил роздрібного ринку електричної енергії акт про порушення, не розглянутий у визначеному цими Правилами порядку протягом 90 календарних днів від дня його складення, вважається недійсним та підлягає скасуванню, крім випадків необхідності проведення експертизи або отримання висновку заводу виробника пломб, індикаторів та/або засобу вимірювальної техніки електричної енергії для встановлення факту порушення. Якщо для розгляду акта про порушення необхідні результати експертного дослідження та/або обстеження заводом виробником, перебіг зазначеного терміну починається з дати їх отримання оператором системи.

Позивачем зазначено, що останнім отримано 14.12.2022 висновок експертного дослідження від 14.10.2022 № ЕД-19/124-22/8921-ТР і що строк розгляду комісією акту про порушення становить 90 днів з 14.12.2022 по 14.03.2023.

На підтвердження обставини отримання висновку експертного дослідження 14.12.2022 року позивач подав копію висновку, на титульній сторінці якого міститься відтиск штампу Черкаської міської філії позивача, номер 8292 та дата 14.12.2022.

Оглянувши у судовому засіданні оригінал висновку експертного дослідження №ЕД-19/124-22/8921-ТР від 14.10.2022 суд першої інстанції встановив відсутність на оригіналі висновку відтиску штампу Черкаської міської філії позивача та інших позначень, які свідчили б про отримання висновку позивачем 14.12.2022 чи в іншу дату.

Інших доказів факту та дати отримання позивачем висновку експертного дослідження 14.12.2022 позивач суду не подав.

Відповідачем поставлено під сумнів отримання позивачем висновку експертного дослідження упродовж двох місяців від дати його складання враховуючи територіальну наближеність позивача та Черкаського науково-дослідного експертного-криміналістичного центру МВС України, місцезнаходження яких місто Черкаси.

Суд першої інстанції з урахуванням вимог пункту 8.2.6 Правил роздрібного ринку електричної енергії встановив, що акт про порушення №001707 від 20.04.2022 є недійсним та не може слугувати підставою для розрахунку обсягу та вартості електричної енергії відповідачу, що і стало підставою для відмови в задоволенні позовних вимог.

Дослідивши матеріали позовної заяви, колегією суддів встановлено, що позивачем не надано жодних належних доказів, які б підтвердили факт отримання позивачем висновку експертного дослідження №ЕД-19/124-22/8921-ТР від 14.10.2022 саме 14.12.2022.

Суд апеляційної інстанції зазначає, що відмітка вхідної кореспонденції, на яку посилається апелянт як на доказ дати отримання висновку експертного дослідження №ЕД-19/124-22/8921-ТР від 14.10.2022 саме 14.12.2022 не є доказом дати отримання висновку, так як реєстрація вхідної кореспонденції є односторонньою дією, тому штамп вхідної кореспонденції не може бути самостійним доказом отримання висновку експертного дослідження №ЕД-19/124-22/8921-ТР від 14.10.2022 саме 14.12.2022 у певну дату, оскільки така відмітка проставляється власноруч позивачем, який є зацікавленою особою.

Таким чином, судова колегія погоджується з висновком місцевого господарського суду про пропуск позивачем встановленого пунктом 8.2.6 ПРРЕЕ 90-денного строку для розгляду акта про порушення правил відповідачем, що свідчить про недійсність зазначеного акта та не може бути підставою для нарахування відповідачу вартості не облікованої електричної енергії за порушення, зафіксоване в ньому.

Пунктом 8.2.7 ПРРЕЕ передбачено, що у разі незгоди споживача з фактом безоблікового споживання електричної енергії та відмови від сплати вартості необлікованої електричної енергії оператор системи звертається з позовом до суду для підтвердження факту безоблікового споживання електричної енергії та стягнення вартості необлікованої електричної енергії.

Згідно зі статтею 79 ГПК України наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Тлумачення змісту статті 79 ГПК України свідчить, що нею покладено на суд обов`язок оцінювати докази, обставини справи з огляду на їх вірогідність, яка дозволяє дійти висновку, що факти, які розглядаються скоріше були (мали місце), аніж не були.

Слід зауважити, що Верховний Суд в ході касаційного перегляду судових рішень неодноразово звертався загалом до категорії стандарту доказування та відзначав, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Цей принцип передбачає покладання тягаря доказування на сторони. Одночасно цей принцип не передбачає обов`язку суду вважати доведеною та встановленою обставину, про яку сторона стверджує. Така обставина підлягає доказуванню таким чином, аби задовольнити, як правило, стандарт переваги більш вагомих доказів, тобто коли висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається більш вірогідним, ніж протилежний (зазначену правову позиція викладено у постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 02.10.2018 у справі №910/18036/17, від 23.10.2019 у справі №917/1307/18, від 18.11.2019 у справі №902/761/18, від 04.12.2019 у справі №917/2101/17). Аналогічний стандарт доказування застосовано Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 18.03.2020 у справі №129/1033/13-ц (провадження №14-400цс19).

Такий підхід узгоджується з судовою практикою Європейського суду з прав людини, юрисдикція якого поширюється на всі питання тлумачення і застосування Конвенції (пункт 1 статті 32 Конвенції). Так, зокрема, у рішенні 23.08.2016 у справі "Дж. К. та Інші проти Швеції" ("J.K. AND OTHERS v. SWEDEN") ЄСПЛ наголошує, що "у країнах загального права у кримінальних справах діє стандарт доказування "поза розумним сумнівом ("beyond reasonable doubt"). Натомість, у цивільних справах закон не вимагає такого високого стандарту; скоріше цивільна справа повинна бути вирішена з урахуванням "балансу вірогідностей". Суд повинен вирішити, чи являється вірогідність того, що на підставі наданих доказів, а також правдивості тверджень заявника, вимога цього заявника заслуговує довіри".

Таким чином, враховуючи принцип змагальності сторін, з огляду на відсутність в матеріалах справи належних та допустимих доказів отримання позивачем висновку експертного дослідження 14.12.2022 впродовж двох місяців після його складання, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що відповідач більш вірогідними доказами спростував наявність підстав для стягнення з нього вартості не облікованої електричної енергії за актом про порушення від 20.04.2022 №001407, аніж це підтвердив позивач.

З огляду на наведене, місцевий господарський суд дійшов обґрунтованого висновку, з яким погоджується судова колегія, що позивачем не доведено належними та допустимими доказами обґрунтованості заявлених до стягнення з відповідача збитків, заподіяних внаслідок безоблікового використання електричної енергії, у зв`язку з чим позовні вимоги про стягнення з відповідача вартості не облікованої електроенергії внаслідок порушення ПРЕЕ на суму 80 745, 95 грн не підлягають задоволенню.

Інші доводи апеляційної скарги, взяті судом до уваги, однак не спростовують вищенаведених висновків суду.

Відповідно до частини 1 статті 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтуються на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Згідно з частиною 1 статті 73 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Частиною 1 статті 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

За приписами статей 76, 77 ГПК України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Відповідно до частини 4 статті 11 ГПК України суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 10.02.2010 у справі "Серявін та інші проти України" зауважив, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною, залежно від характеру рішення.

В пункті 53 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Федорченко та Лозенко проти України" від 20.09.2012 зазначено, що при оцінці доказів суд керується критерієм доведення "поза розумним сумнівом". Тобто, аргументи сторони мають бути достатньо вагомими, чіткими та узгодженими.

Доводи наведені апелянтом в апеляційній скарзі не спростовують правильних висновків суду першої інстанції, при цьому апеляційним судом при винесені даної постанови було надано обґрунтовані та вичерпні висновки доводам сторін із посиланням на норми матеріального і процесуального права, які підлягають застосуванню для вирішення спірних правовідносин.

Відповідно до статті 276 ГПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Зважаючи на вищенаведене, колегія суддів Північного апеляційного господарського суду дійшла висновку про те, що судове рішення прийняте з повним та всебічним дослідженням обставин, які мають значення для справи, а також з дотриманням норм матеріального і процесуального права, у зв`язку з чим апеляційна скарга позивача задоволенню не підлягає.

Згідно зі статтею 129 ГПК України судові витрати за подання апеляційної скарги покладаються на позивача.

Керуючись статтями 129, 269, 270, 275, 276, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства «Черкасиобленерго» в особі Черкаської міської філії Публічного акціонерного товариства «Черкасиобленерго» на рішення Господарського суду Черкаської області від 05.03.2024 у справі №925/1774/23 залишити без задоволення.

2. Рішення Господарського суду Черкаської області від 05.03.2024 у справі №925/1774/23 залишити без змін.

3. Судові витрати за подання апеляційної скарги покласти на Публічне акціонерне товариство «Черкасиобленерго» в особі Черкаської міської філії Публічного акціонерного товариства «Черкасиобленерго».

4. Матеріали справи №925/1774/23 повернути до Господарського суду Черкаської області.

5. Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, що визначені в частині 3 статті 287 Господарського процесуального кодексу України.

Головуючий суддя С.В. Владимиренко

Судді А.М. Демидова

І.П. Ходаківська