УХВАЛА

17 червня 2024 року

м. Київ

cправа № 911/217/23

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Студенець В.І. - головуючий, судді: Бакуліна С.В., Кібенко О.Р.

розглянувши матеріали касаційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "Український Капітал Груп"

на ухвалу Північного апеляційного господарського суду

(головуючий суддя - Євсіков О.О., судді: Корсак В.А., Алданова С.О.)

від 29.05.2024

у справі № 911/217/23

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Український Капітал Груп"

до Державного підприємства "Міжнародний аеропорт "Бориспіль"

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача: Приватне акціонерне товариство "Страхова компанія "Універсальна"

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Компанія "AIR BALTIC CORPORATION A/S"

про стягнення 1 542 459, 60 грн,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Господарського суду Київської області від 30.01.2024 у справі №911/217/23 у задоволенні позову відмовлено повністю.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 29.05.2024 відмовлено у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "Український Капітал Груп" на рішення Господарського суду Київської області від 30.01.2024 у справі №911/217/23.

Не погоджуючись з ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 29.05.2024 у справі №911/217/23, Товариство з обмеженою відповідальністю "Український Капітал Груп" подало касаційну скаргу на зазначене судове рішення.

Крім того, від Приватного акціонерного товариства "Страхова компанія "Універсальна" надійшло заперечення проти відкриття касаційного провадження у справі, в якому товариство просить відмовити у відкритті касаційного провадження у даній справі, оскільки вважає, що позивачем не доведено належними доказами наявність визначених ГПК України поважних підстав пропуску строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції, що свідчить про відсутність підстав для його поновлення.

Відповідно до статті 55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом.

Стаття 129 Конституції України серед основних засад судочинства визначає забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 15.05.2024 апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Український Капітал Груп" на рішення Господарського суду Київської області від 30.01.2024 у справі №911/217/23 залишено без руху на підставі ч. 3 ст. 260 Господарського процесуального кодексу України, оскільки оскаржуване судове рішення ухвалено судом першої інстанції 30.01.2024, повний текст його складено та підписано 21.02.2024, отже, строк на апеляційне оскарження рішення суду сплив 12.03.2024. Скаржником апеляційну скаргу подано до суду апеляційної інстанції через підсистему ЄСІТС «Електронний суд» 11.04.2024 з пропуском встановленого Господарським процесуальним кодексом України строку. У зв`язку з чим ухвалою суду від 15.05.2024 надано Товариству з обмеженою відповідальністю "Український Капітал Груп" строк десять днів з дня отримання копії даної ухвали для усунення недоліків апеляційної скарги, а саме: для надання заяви/клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку на подання апеляційної скарги з відповідними доказами та обґрунтуванням інших причин такого пропуску. Роз`яснено, що у випадку неусунення у встановлений термін недоліків апеляційну скаргу буде повернуто скаржнику або відмовлено у відкритті апеляційного провадження.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 29.05.2024 відмовлено у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "Український Капітал Груп" на рішення Господарського суду Київської області від 30.01.2024 у справі №911/217/23 на підставі п. 4 ч. 1 ст. 261 ГПК України.

При цьому судом апеляційної інстанції встановлено, що на виконання вимог ухвали Північного апеляційного господарського суду від 15.05.2024 у справі №911/217/23 про залишення апеляційної скарги без руху представником скаржника адвокатом Ягічевим С.О. подано заяву про поновлення процесуального строку, яку обґрунтовано тим, що у період з 18.02.2024 по 08.04.2024 включно Товариство з обмеженою відповідальністю "Український Капітал Груп" не мало доступу до інтернету по технічним причинам (лист ПП НВП "Спецтех Капітал" від 09.04.2024).

Також адвокат Ягічев С.О. зазначає, що договір №22/11 від 22.11.2022 про надання адвокатом Міняєвим А.О. (який був представником скаржника у суді першої інстанції) правової допомоги Товариству з обмеженою відповідальністю "Український Капітал Груп" був розірваний за домовленістю сторін 30.01.2024 згідно угоди №1 (додається до заяви).

Крім того, представник скаржника зазначив, що згідно з умовами договору (п. 4.2) про надання правової допомоги, укладеного між Товариством з обмеженою відповідальністю "Український Капітал Груп" та Адвокатським бюро Сергія Ягічева послуги з підготовки та подання апеляційної скарги надаються виконавцем на підставі доручення клієнта після отримання клієнтом повного тексту рішення Господарського суду Київської області у справі №911/217/23. А отже після отримання Товариством з обмеженою відповідальністю "Український Капітал Груп" повного тексту рішення (отримано поштою 02.04.2024), 05.04.2024 Адвокатському бюро Сергія Ягічева було направлено доручення згідно умов договору.

Питання про поважність причин пропуску процесуального строку в розумінні ст. 256 ГПК України вирішується судом за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Клопотання чи заява про відновлення процесуального строку повинна містити роз`яснення причин пропуску і підстави, з яких заявник вважає ці причини поважними. В клопотанні чи заяві повинні бути визначені докази того, що здійснити відповідні процесуальні дії у визначений строк у заявника не було можливості.

Поважними визнаються лише ті обставини, які є об`єктивно непереборними і пов`язані з дійсними істотними труднощами для вчинення відповідних процесуальних дій конкретною особою.

Поновлення пропущеного процесуального строку є правом господарського суду, яке він використовує, виходячи із поважності причин пропуску строку на оскарження.

Для поновлення процесуального строку суд має встановити відповідні обставини, задля чого заявник має довести суду їх наявність та непереборність для нього, у зв`язку з тим, що фактично норма про можливість поновлення процесуальних строків є, по суті, пільгою, яка може застосовуватись як виняток із загального правила, оскільки в іншому випадку нівелюється значення чіткого визначення законодавцем кожного з процесуальних строків.

Сам лише факт подання стороною клопотання про поновлення строку не зобов`язує суд автоматично поновити цей строк, оскільки клопотання про поновлення строку подання апеляційної скарги з огляду на положення ГПК України повинно містити обґрунтування поважності пропуску цього строку.

Судом апеляційної інстанції встановлено, що представник Товариства з обмеженою відповідальністю "Український Капітал Груп" адвокат Міняєв А.О. був присутній у судовому засіданні 30.01.2024, де оголошувалась вступна та резолютивна частини рішення Господарського суду Київської області, а отже скаржник знав про винесене рішення у справі №911/217/23 в період з 30.01.2024 по 11.04.2024 (день подачі апеляційної скарги).

Згідно з Положенням про порядок функціонування окремих підсистем Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженим рішенням Вищої ради правосуддя №1845/0/15-21 від 17.07.2021, а також ГПК України не містять положень, які б ставили у залежність початок обліку процесуальних строків від наявності у учасника справи доступу до мережі Інтернет. Представник скаржника також не надає жодних доказів на підтвердження того, що в період з 21.02.2024 (дата складання повного тексту оскаржуваного рішення) по 11.04.2024 (дата подачі апеляційної скарги) не мав доступу до мережі інтернет, а саме до Електронного кабінету ЄСІТС.

При цьому неналежна організація процесу із оскарження судового рішення з боку відповідальних осіб, виникнення організаційних складнощів у скаржника для своєчасного подання апеляційної скарги є суто суб`єктивною причиною, а негативні наслідки, які настають у зв`язку з такою причиною, є певною мірою відповідальністю за неналежне виконання своїх процесуальних обов`язків, які для усіх учасників справи мають бути рівними. Позивач не може та не повинен намагатись отримати вигоду від організаційних складнощів, які склались у нього на поточний день, шляхом уникнення або зволікання виконання ним своїх процесуальних обов`язків, в тому числі і щодо вчасного подання апеляційної скарги (аналогічна позиція викладена Верховним Судом у постановах від 03.11.2022 у справі №560/15534/21, від 28.11.2022 у справі №560/10645/21).

Водночас сторона повинна надати докази того, що обставини, на які вона посилається, обґрунтовуючи клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, існували безперервно до моменту оскарження рішення.

Згідно зі ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка є частиною національного законодавства України з 1997 року, кожному гарантується право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Європейський суд з прав людини у своєму рішенні у справі "Пономарьов проти України" (№3236/03 від 03.04.2008) вказав, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків на оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata (принцип юридичної визначеності).

Згідно з принципом res judicata жодна із сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і ухвалення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами (рішення Європейського суду з прав людини у справі "Рябих проти Росії").

Усі учасники справи поставлені законом у рівні умови, у зв`язку з чим вибіркове надання господарським судом суб`єктивних переваг одній зі сторін перед іншими учасниками судового процесу призведе до порушення вказаного конституційного принципу, що є неприпустимим.

Право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою. Отже, кожна держава встановлює правила судової процедури, зокрема й процесуальні заборони та обмеження, спрямовані на недопущення безладного перебігу судового процесу (за змістом рішення Європейського суду з прав людини від 20.05.2010 у справі "Пелевін проти України").

Враховуючи наведене у сукупності, керуючись принципами рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом та неупередженості суду, апеляційний господарський суд дійшов висновку, що скаржник не надав належних доказів на підтвердження поважності наведених в обґрунтування заяви про поновлення строку на подання апеляційної скарги підстав.

Згідно з ч. 4 ст. 260 ГПК України якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому ст. 261 цього Кодексу.

Суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними (п. 4 ч. 1 ст. 261 ГПК України).

З огляду на наведене, колегія суддів вважає, що суд апеляційної інстанції з дотриманням норм чинного законодавства відмовив у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "Український Капітал Груп" на рішення Господарського суду Київської області від 30.01.2024 у справі №911/217/23 на підставі п. 4 ч. 1 ст. 261 ГПК України.

Згідно з частиною другою статті 293 Господарського процесуального кодексу України у разі оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи) суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо правильне застосування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення.

З урахуванням наведеного суд касаційної інстанції дійшов висновку про відмову у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "Український Капітал Груп" на ухвалу Північного апеляційного господарського суду від 29.05.2024 у справі №911/217/23 у зв`язку з її необґрунтованістю, оскільки правильне застосування норм права апеляційним судом є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо їх застосування чи тлумачення.

Керуючись статтями 234, 287, ч. 2 ст. 293 Господарського процесуального кодексу України, Суд, -

У Х В А Л И В:

1. Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "Український Капітал Груп" на ухвалу Північного апеляційного господарського суду від 29.05.2024 у справі №911/217/23.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Головуючий В. Студенець

Судді С. Бакуліна

О. Кібенко