ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20.06.2024м. ХарківСправа № 922/831/23 (922/571/24)

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Усатого В.О.

без повідомлення (виклику) учасників справи

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження справу

за позовом Приватного акціонерного товариства "Страхова компанія "Арсенал Страхування" ( 03056, м.Київ, вул. Борщагівська, б.154, )
до Комунального підприємства "Житлокомсервіс" ( 61052, м.Харків, вул.Конторська,б.35 , )
про стягнення коштів в межах справи про банкрутство Комунального підприємства "Жилкомсервіс"

ВСТАНОВИВ:

Позивач, Приватне акціонерне товариство "Страхова компанія "Арсенал Страхування" звернулося до Господарського суду Харківської області з позовом до відповідача, Комунального підприємства "Житлокомсервіс", в якому просить суд стягнути з відповідача на свою користь суму страхового відшкодування у загальному розмірі 49566,44 грн. та суму сплаченого судового збору у розмірі 3 028,00 грн.

Попередній орієнтовний розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи складаються із 3 028,00 грн. сплаченого судового збору, 10 000,00 грн витрат на отримання правничої допомоги, 15 000,00 грн витрати на проведення експертного дослідження.

Відповідно до ч. 2 статті 7 Кодексу України з процедур банкрутства господарський суд, у провадженні якого перебуває справа про банкрутство, в межах цієї справи вирішує всі майнові спори, стороною яких є боржник; спори з позовними вимогами до боржника та щодо його майна; спори про визнання недійсними результатів аукціону; спори про визнання недійсними будь-яких правочинів, укладених боржником; спори про повернення (витребування) майна боржника або відшкодування його вартості відповідно; спори про стягнення заробітної плати; спори про поновлення на роботі посадових та службових осіб боржника; спори щодо інших вимог до боржника.

Відповідно до протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду позовна заява в межах справи про банкрутство (вхідний номер 571/24 від 22.02.2024) передана на розгляд головуючому судді Усатому В.О.

Ухвалою суду від 26.02.2024 позовну заяву Приватного акціонерного товариства "Страхова компанія "Арсенал Страхування" (вхідний номер 571/24 від 22.02.2024) залишено без руху. Запропоновано позивачу - Приватному акціонерному товариству "Страхова компанія "Арсенал Страхування" у десятиденний строк з дня вручення цієї ухвали усунути недоліки, визначитись з правовою природою своїх вимог, з урахуванням ухвали суду від 21.03.2023 про відкриття провадження у справі про банкрутство Комунального підприємства "Жилкомсервіс".

Згідно з даними КП "Діловодство спеціалізованого суду" вищевказану ухвалу суду направлено до Електронного кабінету Приватного акціонерного товариства "Страхова компанія "Арсенал Страхування" та отримано останнім 28.02.2024.

У встановлений ухвалою Господарського суду Харківської області від 26.02.2024 строк позивачем не було подано до суду жодних заяви чи клопотань.

Враховуючи перебування с. Усатого В.О. на лікарняному з 18.03.2024 по 26.03.2024, ухвалу у даній справі постановлено у перший робочий день судді, а саме 27.03.2024.

Ухвалою суду від 27.03.2024, крім іншого, прийнято позовну заяву Приватного акціонерного товариства "Страхова компанія "Арсенал Страхування" (вхідний номер 571/24 від 22.02.2024) до розгляду в межах справи № 922/831/23 про банкрутство Комунального підприємства "Житлокомсервіс". Постановлено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи. Відповідачу, у разі наявності заперечень проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, постановлено подати суду заяву із обґрунтуванням своїх заперечень протягом п`яти днів з дня вручення даної ухвали. Встановлено відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву. У зазначений строк відповідач має надіслати суду відзив, який повинен відповідати вимогам статті 165 Господарського процесуального кодексу України, і всі письмові та електронні докази, висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову. Копію відзиву та доданих до нього документів відповідач має надіслати (надати) іншим учасникам справи одночасно із надсиланням (наданням) відзиву до суду та докази надіслання надати суду разом із відзивом на позов. Встановлено позивачу строк для подання відповіді на відзив із урахуванням вимог статті 166 Господарського процесуального кодексу України протягом п`яти днів з дня отримання відзивів. Докази надіслання відповіді на відзив іншим сторонам постановлено надати суду. Встановлено відповідачу строк для подання заперечень на відповідь на відзив із урахуванням вимог статті 167 Господарського процесуального кодексу України протягом п`яти днів з дня отримання відповіді на відзив. Докази надіслання заперечень іншим сторонам постановлено надати суду.

22.04.2024 від відповідача надійшов відзив на позовну заяву (вх.№10631), який долучено судом до матеріалів справи.

Під час дослідження відзиву на позовну заяву судом встановлено, крім іншого, що в обґрунтування заперечень на позовну заяву відповідач посилається на те, що 11.01.2021 між КП "Житлокомсервіс" та ТОВ "СБ Рембудсервіс" було укладено Договір №3-ВТ/21 про закупівлю послуг за державні кошти (далі Договір), за умовами якого ТОВ "СБ Рембудсервіс" взяло на себе зобов`язання у 2021 році надавати послуги код ДК 021:2015-90630000-2 - Послуги з прибирання льоду (послуги зі скидання з дахів та покрівель снігу, код ДК 021:2015-90620000-9 та льоду, код ДК 021:2015-90630000-2).

Разом з відзивом на позовну заяву відповідачем було надано суду копію Договору №3-ВТ/21 про закупівлю послуг за державні кошти від 11.01.2021, однак, не надано суду Додатку№2 до Договору - Перелік багатоквартирних житлових будинків м.Харків.

Враховуючи вищевикладене, ухвалою суду від 24.05.2024 запропоновано відповідачу надати суду Додаток №2 до Договору №3-ВТ/21 про закупівлю послуг за державні кошти - Перелік багатоквартирних житлових будинків м.Харкова протягом п`яти днів з дня отримання вищезазначеної ухвали.

Згідно з даними КП "Діловодство спеціалізованого суду" вищевказану ухвалу суду направлено до Електронного кабінету Комунального підприємства "Житлокомсервіс" 27.05.2024 після 17 години.

Частиною шостою статті 242 ГПК України передбачено, що якщо судове рішення надіслано до електронного кабінету пізніше 17 години, судове рішення вважається врученим у робочий день, наступний за днем його відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про його доставлення.

Отже, ухвала суду від 24.05.2024 отримана заявником 28.05.2024, з огляду на що строк на подання до суду Додатку №2 до Договору №3-ВТ/21 про закупівлю послуг за державні кошти - Перелік багатоквартирних житлових будинків м.Харкова - до 03.05.2024 включно (з урахуванням того, що 02.05.2024 - вихідний день).

28.05.2024 , тобто у встановлений ухвалою Господарського суду Харківської області від 24.04.2024 строк, від відповідача надійшло клопотання (вх.№13757) про долучення до матеріалів справи Додатку №2 до Договору №3-ВТ/21 про закупівлю послуг за державні кошти - Перелік багатоквартирних житлових будинків м.Харкова.

29.05.2024 від позивача надійшли додаткові пояснення по справі (вх.№13963).

Розглянувши додаткові пояснення (вх.№ 13963 від 29.05.2024), суд вважає за доцільне зазначити наступне. Відповідно до ч.1 ст.7 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" кожному гарантується захист його прав, свобод та інтересів у розумні строки незалежним, безстороннім і справедливим судом, утвореним законом. Згідно з частиною 3 зазначеної статті судова система забезпечує доступність правосуддя для кожної особи відповідно до Конституції та в порядку, встановленому законами України. Відповідно до частини 1 та 2 статті 2 Господарського процесуального кодексу України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі. Відповідно до ч.1 ст.13 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Судовий захист є одним із найефективніших правових засобів захисту інтересів фізичних та юридичних осіб. Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 4 листопада 1950 року кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом. Строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом (ст.113 ГПК України). Згідно з ч.4 ст.166 Господарського процесуального кодексу України, відповідь на відзив подається в строк, встановлений судом. Суд має встановити такий строк подання відповіді на відзив, який дозволить позивачу підготувати свої міркування , аргументи та відповідні докази, іншим учасникам справи - отримати відповідь на відзив завчасно до початку розгляду справи по суті, а відповідачу - надати учасникам справи заперечення завчасно до початку розгляду справи по суті. Ухвалою суду від 27.03.2024 крім іншого встановлено позивачу строк на подання відповіді на відзив із урахуванням вимог статті 166 Господарсько процесуального кодексу України протягом п`яти днів з дня отримання відзиву. Як вбачається з матеріалів справи відзив направлено до Електронного кабінету Приватного акціонерного товариства "Страхова компанія "Арсенал Страхування" - 22.04.2024. З урахуванням вимог чинного законодавства, строк для подання позивачем-1 відповіді на відзив до 29.04.2024 включно. Відповідно до ст. 118 ГПК України право на вчинення процесуальних дій втрачається із закінченням встановленого законом або призначеного судом строку. Заяви, скарги і документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом. Водночас, відповідно до вимог ч. 2 ст. 119 ГПК України суд має за власною ініціативою продовжити процесуальний строк. Згідно частин 1,2,3,5 статті 161 ГПК України при розгляді справи судом в порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення , аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно по суті справи , визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява ; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив ; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. Підстави , час та черговості подання заяв по суті справи визначаються цим Кодексом або судом у передбачених цим Кодексом випадках. Суд може дозволити учаснику справи подати додаткові пояснення щодо окремого питання, яке виникло при розгляді справи, якщо визнає це необхідним. Загальні вимоги до форми та змісту відповіді на відзив встановлені ст.166 Господарського процесуального кодексу України. Суд зазначає, що поняття "додаткові пояснення по справі позивача" норми ч.2, ч.4 ст.161 Господарського процесуального кодексу України не містять. Крім того, судом не було визнано необхідним та встановлено позивачу строк для подання додаткових пояснень щодо окремого питання, яке виникло при розгляді справи. Разом з цим суд наголошує, що право бути почутим є одним з ключових принципів процесуальної справедливості, яка передбачена статтею 129 Конституції України і статтею 6 Конвенції. Учасник справи повинен мати можливість захистити свою позицію в суді. Така можливість сприяє дотриманню принципу змагальності через право особи бути почутою та прийняттю обґрунтованого і справедливого рішення. Загальна концепція справедливого судочинства, яка охоплює основний принцип, згідно з яким провадження має бути змагальним, вимагає, щоб особа була поінформована про порушення справи та хід її розгляду. Такі принципи господарського судочинства, як рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, змагальність сторін, диспозитивність та офіційне з`ясування всіх обставин у справі, реалізуються, зокрема, шляхом надання особам, які беруть участь у справі, рівних процесуальних прав й обов`язків, до яких, зокрема, віднесено право знати про дату, час і місце судового розгляду справи, про всі судові рішення, які ухвалюються у справі та стосуються їхніх інтересів, а також право давати усні та письмові пояснення, доводи та заперечення (відповідний правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду від 03.08.2022 у справі №909/595/21). Враховуючи вищевикладене, з метою всебічного, повного, об`єктивного розгляду справи, задля забезпечення сторонам конституційного права на судовий захист та дотримання принципів господарського судочинства, суд вважає за можливе продовжити за власною ініціативою процесуальний строк на подання відповіді на відзив представнику позивача, прийняти додаткові пояснення по справі (вх.№13963 від 29.05.2024) до розгляду та долучити їх до матеріалів справи В ЯКОСТІ ВІДПОВІДІ НА ВІДЗИВ, передбачену ст.166 Господарського процесуального кодексу України.

Відповідач не скористався своїм правом на подачу заперечень на відповідь на відзив в строки, встановлені судом.

Суд бере до уваги, що за змістом ст.129 Конституції України, основними засадами судочинства є, зокрема, розумні строки розгляду справи судом.

Наведені конституційні засади означають серед іншого неприпустимість таких дій суду щодо строку розгляду справи, що не мають об`єктивного та розумного обґрунтування.

Згідно ст.2 ГПК України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави; суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі; розумність строків розгляду справи судом є одним з основних засад (принципів) господарського судочинства.

Відповідно до статті 114 Господарського процесуального кодексу України, суд має встановлювати розумні строки для вчинення процесуальних дій. Строк є розумним, якщо він передбачає час, достатній, з урахуванням обставин справи, для вчинення процесуальної дії, та відповідає завданню господарського судочинства.

Згідно статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року, яка ратифікована Україною 17 липня 1997 року, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи у продовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням частини 1 статті 6 даної Конвенції (§ 66 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08 листопада 2005 року у справі " Смірнова проти України").

Статтею 248 ГПК України унормовано, що суд розглядає справи у порядку спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Проте, 24.02.2022 Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" № 64/2022 (із змінами) введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року.

Згідно статті 26 Закону України "Про правовий режим воєнного стану" скорочення чи прискорення будь-яких форм судочинства в умовах воєнного стану забороняється.

При цьому, згідно Рекомендацій, прийнятих Радою суддів України щодо роботи судів в умовах воєнного стану, при визначенні умов роботи суду у воєнний час, рекомендовано керуватися реальною поточною обстановкою, що склалася в регіоні. У випадку загрози життю, здоров`ю та безпеці відвідувачів суду, працівників апарату суду, суддів оперативно приймати рішення про тимчасове зупинення здійснення судочинства певним судом до усунення обставин, які зумовили припинення розгляду справ.

На підставі вищевикладеного, у зв`язку із введенням в Україні воєнного стану, враховуючи поточну обстановку, що склалась в місті Харкові , для надання можливості учасникам справи скористатись своїм процесуальними правами передбаченими ст. 42 ГПК України, суд був вимушений з об`єктивних причин вийти за межі строку встановленого статтею 248 ГПК України, який у даному випадку не є розумним для розгляду даної справи.

Враховуючи викладене, розглянувши подані на розгляд суду матеріали справи, суд дійшов висновку про вчинення усіх необхідних дій для розгляду справи у розумні строки та про достатність у матеріалах справи документальних доказів для вирішення спору по суті.

З`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються заявлені позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, господарським судом встановлено наступне.

10.03.2020 року між ПРАТ "СК "Арсенал Страхування" (страховик) та ОСОБА_1 (страхувальник) було укладено договір страхування наземного транспорту №381/20-Т/Х/01.

Відповідно до п.4 Договору предметом договору є майнові інтереси Страхувальника (вигодонабувача), що не суперечать закону, пов`язані з володінням, користуванням наземним транспортним засобом та іншим майном, вказаним у розділах 5, 6 цього Договору.

Відповідно до п. 5 інформація про ТЗ: марка, модель "KIA Sportage", д.н.з. НОМЕР_1 , реєстр свідоцтво СХІ 894779, номер кузова НОМЕР_2 .

Згідно з п.22.1 Договору страхувальник бере на себе зобов`язання компенсувати страхувальнику прямі збитки , які є наслідком настання певних подій за страховими ризиками.

Відповідно п. 22.2. Договору до страхових ризиків відносяться:

п.22.2.1 "Викрадення"

п.22.2.2 "Збитки внаслідок ДТП"

п.22.2.3 "Збитки внаслідок інших подій" - викрадення окремих складових частин ТЗ чи додаткового обладнання (вказаного в розділі 6 Договору), а також пошкодження або знищення (повна загибель) ТЗ, його окремих складових частин чи додаткового обладнання (вказаного в розділі 6 Договору) внаслідок протиправних дій третіх осіб, передбачених Кримінальним кодексом України; пошкодження або знищення (повна загибель) ТЗ, його окремих складових частин чи додаткового обладнання (вказаного в розділі 6 Договору) внаслідок стихійного лиха (бурі, урагану, смерчу, повені, затоплення, паводку зливи, граду, селю, землетрусу, зсуву, оповзню осідання гранту , обвалу , лавини, незвичайних для даної місцевості морозів та великих снігопадів, дії підгрунтових вод, шторму, цунамі, удару блискавки та інших надзвичайних явищ природи, класифікованих згідно з Класифікатором надзвичайних ситуацій, затвердженим Наказом Держспоживстандарту України від 11.10.2010 №457, пожежі або вибуху, нападу тварин, падіння предметів на ТЗ (дерев, снігу, льоду, стовпів, рекламних щитів та ін.), попадання каміння або інших предметів, що відлетіли з - під коліс ТЗ, зовнішнього фізичного впливу інших випадкових, раптових та непередбачувальних подій (окрім вказаних в п.22.2.1 ,п.22.2.2 Договору), якщо такі події не є виключенням зі страхових випадків згідно з умовами цього Договору.

Позивач зазначає, що 23.02.2021 року в м.Харкові на вул.Чичибабіна,1 на транспортний засіб марки "KIA Sportage" д.н.з. НОМЕР_1 впала бриль льоду з даху вказаного будинку. В результаті даного падіння, транспортному засобу марки "KIA Sportage" д.н.з. НОМЕР_1 було заподіяно механічних пошкоджень, а власнику автомобіля матеріальний збиток.

На підтвердження вказаного позивачем долучено до позовної заяви: копію страхового акту, копію розрахунку страхового відшкодування, копію листа Департаменту патрульної поліції управління патрульної поліції в Харківській області, копію листа від Харківської міської ради №3465/9-21 від 27.04.2021, копію заяви про настання події, копію заяви щодо напрямку виплати, копію рахунку СТО №ЗиФ-0001057 від 24.02.2021, копію рахунку на оплату №848 від 16.03.2021, копію платіжного доручення №12190237 від 05.03.2021, №14813233 від 19.03.2021, копії актів виконаних робіт №13917 від 04.04.2021 р. та №16950 від 29.04.2021 р., копії акту огляду т з. та фото т.з., копію свідоцтво про реєстрацію т.з та документи власника т.з

Згідно з детальним описом події , який міститься в заяві про настання події від 24.02.2021, що має ознаки страхового випадку за договором добровільного страхування транспортного засобу вбачається, що Страхувальник прийшовши у припаркованого авто виявила що крига впала на капот, в наслідок чого були викликані співробітники поліції.

Згідно листа , який міститься в матеріалах справи, Департаменту патрульної поліції в Харківській області від 09.02.2024р. було зазначено, що 23.02.2021 року в м.Харкові на вул. Чичибабіна,1 на транспортний засіб марки "KIA Sportage" д.н.з. НОМЕР_1 впала бриль льоду з даху вказаного будинку. Згідно електронного рапорту поліцейського, який виїжджав на виклик, від заявника (потерпілої особи) було отримано заяву та пояснення стосовно пошкодженого майна.

Відповідно до умов Договору а саме п.27.10 "Кошторис збитків складається Страховиком виходячи з відновлення пошкодженого Т.З на підставі рахунків СТО.

Згідно рахунку "12иФ-0001057 від 24.02.2021 та рахунку №848 від 16.03.2021 ПАТ "Завод Фрунзе" вартість відновлюваного ремонту пошкодженого автомобіля у загальному розмірі складає 49 566,44 грн.

ПрАТ "СК Арсенал Страхування" з урахуванням вищезазначених рахунків СТО та відповідно до умов договору здійснило виплату страхового відшкодування у розмірі 49 566,44 грн., що підтверджується платіжним дорученням №12190237 від 05.03.2021 року та №14813233 від 19.03.2021 року.

Факт проведення відновлюваного ремонту автомобіля марки "KIA Sportage" д.н.з. НОМЕР_1 підтверджується Актами виконаних робіт №13917 від 04.04.2021 року та №16950 від 29.04.2021 року, що наданий ПАТ "Завод Фрунзе".

Відповідно до листа Харківської міської ради №3465/9-21 від 27.04.2021 року, який міститься в матеріалах справи, житловий будинок по вул.Чичибабіна,1 у м.Харкові знаходиться у господарському віданні КП "Жилкомсервіс".

24.06.2021 позивачем направлена претензія КП "Жилкомсервіс" з вимогою відшкодувати понесені позивачем витрати у розмірі 49 556,44 грн., у зв`язку із страховим випадком що стався 23.02.2021 року . Як зазначає позивач, станом на дату подачі позовної заяви, відповідач не задовольнив вимоги претензії та жодних виплат на користь позивача не здійснив.

Такі обставини, на думку позивача, свідчать про порушення його прав та охоронюваних законом інтересів і є підставою для їх захисту у судовому порядку, у зв`язку з чим позивач звернувся до суду з цим позовом.

Надаючи правову кваліфікацію викладеним обставинам справи, з урахуванням фактичних та правових підстав позовних вимог, суд виходить з наступного.

Згідно зі статтею 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Частини другої статті 16 ЦК України передбачено, що способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути, зокрема, відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; відшкодування моральної (немайнової) шкоди.

Правовідносини, що виникають між виробниками, виконавцями, споживачами у процесі створення, надання та споживання житлово-комунальних послуг, регулюються Законом України «Про житлово-комунальні послуги» (тут і далі - у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Відповідно до статті 6 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» учасниками правовідносин у сфері надання житлово-комунальних послуг є:

1) споживачі (індивідуальні та колективні);

2) управитель;

3) виконавці комунальних послуг;

2. Виконавцями комунальних послуг є:

1) послуг з постачання та розподілу природного газу - постачальник, який на підставі ліцензії провадить діяльність із постачання природного газу, та оператор газорозподільної системи, до якої приєднані об`єкти газоспоживання споживача;

2) послуг з постачання та розподілу електричної енергії - енергопостачальник або інший суб`єкт, визначений законом;

3) послуг з постачання теплової енергії - теплопостачальна організація;

4) послуг з постачання гарячої води - суб`єкт господарювання, який є власником (або володіє і користується на інших законних підставах) теплової, тепловикористальної або теплогенеруючої установки, за допомогою якої виробляє гарячу воду, якщо споживачами не визначено іншого постачальника гарячої води;

5) послуг з централізованого водопостачання - суб`єкт господарювання, що провадить господарську діяльність з централізованого водопостачання;

6) послуг з централізованого водовідведення - суб`єкт господарювання, що провадить господарську діяльність з централізованого водовідведення;

7) послуг з поводження з побутовими відходами - суб`єкт господарювання, визначений виконавцем послуг з вивезення побутових відходів у встановленому законодавством порядку.

Статтею 5 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» затверджено перелік житлово-комунальних послуг.

1. До житлово-комунальних послуг належать:

1) житлова послуга - послуга з управління багатоквартирним будинком.

Послуга з управління багатоквартирним будинком включає:

утримання спільного майна багатоквартирного будинку, зокрема прибирання внутрішньобудинкових приміщень та прибудинкової території, виконання санітарно-технічних робіт, обслуговування внутрішньобудинкових систем (крім обслуговування внутрішньобудинкових систем, що використовуються для надання відповідної комунальної послуги у разі укладення індивідуальних договорів про надання такої послуги, за умовами яких обслуговування таких систем здійснюється виконавцем), утримання ліфтів тощо;

купівлю електричної енергії для забезпечення функціонування спільного майна багатоквартирного будинку;

поточний ремонт спільного майна багатоквартирного будинку;

2) комунальні послуги - послуги з постачання та розподілу природного газу, постачання та розподілу електричної енергії, постачання теплової енергії, постачання гарячої води, централізованого водопостачання, централізованого водовідведення, поводження з побутовими відходами.

Відповідно до частини 2 статті 8 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» виконавець комунальної послуги зобов`язаний:

1) забезпечувати своєчасність надання, безперервність і відповідну якість комунальних послуг згідно із законодавством та умовами договорів про їх надання, у тому числі шляхом створення системи управління якістю відповідно до національних або міжнародних стандартів;

2) готувати та укладати із споживачем договори про надання комунальних послуг з визначенням відповідальності за дотримання умов їх виконання згідно з типовим договором;

3) без додаткової оплати надавати в установленому законодавством порядку необхідну інформацію про ціни/тарифи, загальну вартість місячного платежу, структуру ціни/тарифу, норми споживання та порядок надання відповідної послуги, а також про її споживчі властивості та іншу інформацію, передбачену законодавством;

4) своєчасно проводити підготовку об`єктів житлово-комунального господарства до експлуатації в осінньо-зимовий період;

5) розглядати у визначений законодавством строк претензії та скарги споживачів і проводити відповідні перерахунки розміру плати за комунальні послуги в разі їх ненадання, надання не в повному обсязі, несвоєчасно або неналежної якості, а також в інших випадках, визначених договором про надання комунальних послуг;

6) вживати заходів до ліквідації аварій, усунення порушень якості послуг у строки, встановлені законодавством;

7) виплачувати споживачу штраф за перевищення встановлених строків проведення аварійно-відновних робіт у розмірі, визначеному законодавством;

8) своєчасно реагувати на виклики споживачів, підписувати акти-претензії, вести облік вимог (претензій) споживачів у зв`язку з порушенням порядку надання житлово-комунальних послуг;

9) своєчасно та власним коштом проводити роботи з усунення виявлених неполадок, пов`язаних з наданням комунальних послуг, що виникли з його вини;

10) у разі укладення індивідуальних договорів про надання комунальних послуг здійснювати розподіл загальнобудинкового обсягу послуг між співвласниками багатоквартирного будинку у передбаченому законодавством та договором порядку;

11) інформувати споживачів про намір зміни цін/тарифів на комунальні послуги відповідно до законодавства.

Пунктом 5 частини 4 статті 8 Закону встановлено, у разі прийняття співвласниками багатоквартирного будинку відповідного рішення від імені, в інтересах та за рахунок співвласників укладати з виконавцями комунальних послуг договори про надання таких послуг, забезпечувати виконання умов договорів та контроль якості цих послуг.

Судом встановлено, що 11.01.2021 між КП "Жилкомсервіс" (далі -замовник) та ТОВ "СБ Ремсбудсервіс" (далі - учасник) було укладено Договір №3-ВТ/21 про закупівлю послуг за державні кошти (далі - Договір), за умовами якого ТОВ "СБ Ремсбудсервіс" взяло на себе зобов`язання у 2021 році надавати послуги код ДК 021:2015-90630000-2 - Послуги з прибирання льоду (послуги зі скидання з дахів та покрівель снігу, код ДК 021:2015-90620000-9 та льоду код ДК 021:2015-90630000-2).

Згідно з п.2.1 Договору учасник повинен надавати Замовнику послуги, якість яких відповідає "Примірному переліку послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій та послуг з ремонту приміщень будинків та споруд", затвердженого Наказом Держжитлокомунгоспу від 10.08.2004 року №150.

Відповідно до п.5.1 Договору строк виконання вказаного договору до 31.12.2021 року.

Пунктом 7.3.3 Договору визначено, що замовник не несе відповідальність за діяльність учасника при виконанні або неналежному виконанні умов цього договору, внаслідок яких було заподіяно шкоду життю, здоров`ю, майну третіх осіб, майну замовника і навколишньому середовищу.

Згідно Додатку №2 до Договору №3-ВТ/21 про закупівлю послуг за державні кошти який є невід`ємною частиною цього договору - міститься Перелік багатоквартирних житлових будинків м.Харкова, зокрема - вулиця Чичибабіна,1.

З огляду на вищевикладене, суд приходить до висновку, що саме на ТОВ "СБ Ремсбудсервіс" покладено обов`язок щодо надання послуг з прибирання льоду (послуги зі скидання з дахів та покрівель снігу, код ДК 021:2015-90620000-9 та льоду, код ДК 021:2015-90630000-2), відповідно до Технічного завдання (Додаток №1) по вулиці Чичибабіна,1.

Щодо правової позиції позивача, яка викладена у відповіді на відзив (вх.№13963 від 29.05.2024), що укладений Договір між КП "Жилкомсервіс" та ТОВ "СБ Ремсбудсервіс" №3-ВТ/21 про закупівлю послуг за державні кошти є " суто формальним", з огляду на те, що аналогічний Договір №2-ВТ/20 від 10.01.2020, укладений між КП "Жилкомсервіс" та ТОВ "СБ Ремсбудсервіс" було розірвано, про що зазначено в ухвалі Господарського суду Харківської області по справі №922/575/20, суд зазначає наступне.

У частині третій статті 2 ГПК України однією з основних засад (принципів) господарського судочинства визначено принцип змагальності сторін, сутність якого розкрита у статті 13 цього Кодексу. Відповідно до частин третьої четвертої статті 13 ГПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом; кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. За змістом частини 1 статті 73, частин 1, 3 статті 74 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (стаття 76 ГПК України). У статті 79 ГПК України визначено, що наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності (стаття 86 ГПК України).

Суд зазначає, що позивачем не надано суду належних та допустимих доказами в підтвердження своєї правової позиції щодо недійсності Договору №3-ВТ/21 про закупівлю послуг за державні кошти, а отже, вищезазначені твердження позивача розцінюються судом як припущення та відхиляються.

Відповідно до статті 45 Господарського процесуального кодексу України сторонами в судовому процесі - позивачами і відповідачами - можуть бути особи, зазначені у статті 4 цього Кодексу. Позивачами є особи, які подали позов або в інтересах яких подано позов про захист порушеного, невизнаного чи оспорюваного права або охоронюваного законом інтересу. Відповідачами є особи, яким пред`явлено позовну вимогу.

Згідно з частинами 1 - 3 статті 48 Господарського процесуального кодексу України суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання, залучити до участі у ній співвідповідача.

Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання, за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі.

Після спливу строків, зазначених в частинах першій та другій цієї статті, суд може залучити до участі у справі співвідповідача або замінює первісного відповідача належним відповідачем виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача.

Отже, за змістом норм господарського процесуального права з урахуванням принципу диспозитивності господарського судочинства та принципу змагальності сторін, на позивача покладено обов`язок визначати відповідача у справі. При цьому, суд під час розгляду справи має виходити із складу осіб, які залучені до участі у справі позивачем. У разі пред`явлення позову до частини відповідачів, суд не вправі зі своєї ініціативи і без згоди позивача залучати інших відповідачів до участі у справі як співвідповідачів та повинен вирішити справу за тим позовом, що пред`явлений, і відносно тих відповідачів, які зазначені в ньому.

Якщо позивач не заявляє клопотання про заміну неналежного відповідача (або залучення інших співвідповідачів в окремих справах згідно зі специфікою спірних правовідносин), суд відмовляє у задоволенні позову.

Частиною 4 статті 13 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.12.2018 у справі № 372/51/16-ц (провадження № 14-511цс18) зроблено правовий висновок, що визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача, натомість встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову є обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи.

За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача. Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи. Зазначене узгоджується з правовими висновками Великої Палати Верховного Суду, викладеними у постанові від 17.04.2018 у справі № 523/9076/16-ц (провадження № 14-61цс18).

Суд зазначає, що неналежний відповідач - це особа, притягнута позивачем як відповідач, стосовно якої встановлено, що вона не повинна відповідати за пред`явленим позовом за наявності даних про те, що обов`язок виконати вимоги позивача лежить на іншій особі - належному відповідачеві. Звернення з позовом до неналежного відповідача є самостійною підставою для відмови у позові. Аналогічна правова позиція наведена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 05.07.2023 у справі №910/15792/20.

Відповідно до частин 5, 6 статті 13 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, є обов`язковими для всіх суб`єктів владних повноважень, які застосовують у своїй діяльності нормативно-правовий акт, що містить відповідну норму права. Висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.

Частинами 1, 4 статті 236 Господарського процесуального кодексу України визначено, що судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Оскільки позовні вимоги у цій справі заявлені до неналежного відповідача, суд дійшов висновку про відмову в задоволенні позову.

Ураховуючи те, що у позові відмовлено повністю, відповідно до ст. 129 ГПК України судовий збір залишається за позивачем.

Керуючись статтями 74, 76-80, 129, 236 - 240 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

Відмовити в задоволенні позову.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене безпосередньо до Східного апеляційного господарського суду протягом двадцяти днів з дня складання повного тексту рішення відповідно до ст. 256, 257 Господарського процесуального кодексу України та з урахуванням п.п. 17.5 п.17 Перехідних положень Кодексу.

Учасники справи можуть одержати інформацію по справі зі сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою http://court.gov.ua/.

Повне текст рішення складено та підписано 20 червня 2024.

Суддя В.О. Усатий