УХВАЛА

24.06.2024Справа № 910/12058/23
Господарський суд міста Києва у складі судді Трофименко Т.Ю., розглянувши в судовому засіданні

клопотання Акціонерного товариства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом»

про відстрочення виконання рішення

у справі за позовом Корпорації «ТСМ ГРУП»

до Акціонерного товариства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом»

про стягнення 3 982 172,91 грн,

Представники учасників судового процесу:

від позивача: Носик Б.М. ( в режимі відеоконференції)

від відповідача: не з`явився

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Рішенням Господарського суду міста Києва від 15.11.2023, залишеним без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 21.02.2024 та постановою Верховного Суду від 16.05.2024 у справі № 910/12058/23, позовні вимоги задоволено частково. Вирішено стягнути з Державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» (вул. Назарівська, 3, м. Київ, 01032; ідентифікаційний код 24584661) на користь Корпорації «ТСМ Груп» (вул. Ямська, 72, м. Київ, 03150; ідентифікаційний код 37034171) 955 365 (дев`ятсот п`ятдесят п`ять тисяч триста шістдесят п`ять) гривень 15 коп. основного боргу, 243 459 (двісті сорок три тисячі чотириста п`ятдесят дев`ять) гривень 78 коп. 3% річних, 1 254 687 (один мільйон двісті п`ятдесят чотири тисячі шістсот вісімдесят сім) гривень 80 коп. інфляційних втрат, 436 481 (чотириста тридцять шість тисяч чотириста вісімдесят одна гривня) 08 коп. пені, 59 626 (п`ятдесят дев`ять тисяч шістсот двадцять шість) гривень 74 коп. судового збору та 56 897 (п`ятдесят шість тисяч вісімсот дев`яносто сім) гривень 40 коп. витрат на професійну правничу допомогу. Постановлено органу (особі), який здійснюватиме примусове виконання рішення Господарського суду міста Києва від 15.11.2023 у справі № 910/12058/23, в порядку ч. 10 ст. 238 Господарського процесуального кодексу України нараховувати 3% річних на фактичну (не сплачену) суму основного боргу, починаючи з дати набрання даним рішенням суду законної сили до моменту повної оплати основного боргу за такою формулою: (СОБ*3*КДП)/КДР/100 = сума процентів річних, де СОБ - сума основного боргу, 3 - 3 % річних, КДП - кількість днів прострочення, КДР - кількість днів у році, а також стягнути вказану суму нарахованих процентів з Державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» (вул. Назарівська, 3, м. Київ, 01032; ідентифікаційний код 24584661) на користь Корпорації «ТСМ Груп» (вул. Ямська, 72, м. Київ, 03150; ідентифікаційний код 37034171). В іншій частині позову відмовлено.

17.04.2024 на виконання вказаного рішення видано наказ.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 12.06.2024 у справі № 910/12058/23 клопотання Корпорації «ТСМ ГРУП» про заміну боржника у справі № 910/12058/23 правонаступником задоволено, замінено боржника - Державне підприємство «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» (вул. Назарівська, 3, м. Київ, 01032; ідентифікаційний код 24584661) на його правонаступника - Акціонерне товариство «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» (вул. Назарівська, 3, м. Київ, 01032; ідентифікаційний код 24584661) в наказі Господарського суду міста Києва від 17.04.2024 у справі № 910/12058/23.

05.06.2024 від Акціонерного товариства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» надійшла заява про відстрочення виконання рішення суду, у якій заявник просить відстрочити виконання рішення Господарського суду міста Києва від 15.11.2023 у справі № 910/12058/23 на один рік з моменту його ухвалення до 15.11.2024.

Подана заява про відстрочення виконання рішення суду мотивована тим, що дохід ДП «НАЕК «Енергоатом» на 99% складається з виручки від реалізації електричної енергії, що виробляється її відокремленими підрозділами - атомними електростанціями.

У зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 в Україні запроваджений воєнний стан, який був неодноразово продовжений Указами Президента України.

З 04.03.2022 місто Енергодар Запорізької області та філія «Відокремлений підрозділ «Запорізька атомна електрична станція» були захоплені силами російської федерації та до теперішнього часу перебувають в тимчасовій окупації. З моменту окупації ЗАЕС працювала в екстремальних умовах, майже весь час на мінімально допустимих потужностях, а з 11.09.2022 повністю зупинена. У структурі електроенергії, виробленої відокремленими підрозділами АТ «НАЕК «Енергоатом», до моменту окупації, найбільшу частку складала електроенергія, вироблена саме Запорізькою АЕС, оскільки з 15 діючих атомних енергоблоків енергосистеми України, 6 належать Запорізькій АЕС. Внаслідок цього відповідач втратив виробничі потужності, що забезпечували майже половину його доходу від реалізації електроенергії. Поряд із цим, відповідач продовжує нести витрати на утримання об`єктів і персоналу Запорізької АЕС не одержуючи від діяльності цього відокремленого підрозділу жодного доходу. Зазначені втрати виробничих потужностей вкрай негативно вплинули на фінансовий стан відповідача. Так відповідач вказує, що за перше півріччя 2022 рік ДП «НАЕК «Енергоатом» отримані збитки в розмірі 4,8 млрд гривень. За таких обставин, у період втрати відповідачем значної сили своїх виробничих потужностей, об`єктивно унеможливлені своєчасні та у повному обсязі розрахунки АТ «НАЕК «Енергоатом» перед позивачем.

Водночас, відповідач зазначає, що його внесено до Переліку об`єктів державної власності, що мають стратегічне значення для економіки і безпеки держави, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 04.03.2015 № 83, а тому безпека держави та населення України знаходяться у безпосередній залежності від сталої роботи об`єктів АТ «НАЕК «Енергоатом», яка, в свою чергу, залежить від повного та своєчасного фінансування всіх виробничих потреб цих об`єктів.

Відтак, на переконання відповідача, негайне виконання рішення Господарського суду міста Києва від 15.11.2023 у справі № 910/12058/23 і стягнення з АТ «НАЕК «Енергоатом» грошових коштів ставить під загрозу фінансування заходів із забезпечення сталої та безпечної роботи об`єктів атомної енергетики чим загрожує безпеці держави та населенню України.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 10.06.2024 заяву Акціонерного товариства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» про відстрочення судового рішення призначено до розгляду на 24.06.2024.

19.06.2024 до суду за допомогою системи «Електронний Суд» представником Корпорації «ТСМ ГРУП» подано заяву про участь у судовому засіданні 24.06.2024 в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 21.06.2024 вказану вище заяву представника позивача задоволено.

20.06.2024 через систему «Електронний суд» від стягувача (позивача) до суду надійшли письмові заперечення на заяву про відстрочення виконання рішення. Так, позивач зазначив, що відповідачем не було надано належних доказів існування обставин, які можуть стати підставою для відстрочення виконання рішення суду. При цьому, наведена інформація про фінансовий стан відповідача не відповідає дійсності. Позивач також вказав, що ним вже понесено втрати через несвоєчасне здійснення розрахунків відповідача, а надання останньому відстрочення у виконанні рішення суду лише збільшить такі втрати.

У судове засідання 24.06.2023 з`явився представник стягувача (позивача), представник заявника (боржника) не з`явився, однак просив здійснювати розгляд заяви про відстрочення виконання рішення за його відсутності.

Представник стягувача (позивача) в судовому засіданні проти задоволення заяви заперечив із підстав, викладених в письмових поясненнях.

В судовому засіданні 24.06.2024 судом оголошено вступну та резолютивну частину ухвали суду.

Розглянувши подану заяву та заслухавши пояснення представника відповідача, суд відзначає наступне

Відповідно до ст. 331 Господарського процесуального кодексу України за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання.

Підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочки або розстрочки виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

Вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує:

1) ступінь вини відповідача у виникненні спору;

2) стосовно фізичної особи - тяжке захворювання її самої або членів її сім`ї, її матеріальний стан;

3) стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.

Розстрочення та відстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення такого рішення, ухвали, постанови.

Про відстрочення або розстрочення виконання судового рішення, встановлення чи зміну способу та порядку його виконання або відмову у вчиненні відповідних процесуальних дій постановляється ухвала, яка може бути оскаржена. У необхідних випадках ухвала надсилається установі банку за місцезнаходженням боржника або державному виконавцю, приватному виконавцю.

Відстрочення виконання рішення - це відтермінування у часі належного строку виконання рішення суду в цілому. Надання відстрочки судом полягає у визначенні нової конкретної, більш пізньої ніж первинна, дати, з настанням якої й після завершення строку відстрочки рішення має бути виконано повністю.

Підставою для відстрочення можуть бути конкретні існуючі, об`єктивні, виключні обставини, що ускладнюють виконання судового рішення у встановлений строк або фактично унеможливлюють таке.

При розгляді заяв щодо відстрочення виконання судового рішення необхідно виходити з міркувань доцільності та об`єктивної необхідності надання саме таких строків відтермінування виконання рішення в цілому. Наявність підстав для відтермінування має бути доведена боржником. Строки відтермінування знаходяться у прямій залежності від обставин, що викликають необхідність надання додаткового строку для повного виконання рішення суду. Надання такого не може створювати занадто або безпідставно привілейовані умови для боржника, натомість повинне базуватися на принципах співмірності і пропорційності з метою забезпечення балансу прав і законних інтересів стягувачів і боржників.

Оцінюючи доводи заяв про відстрочення або розстрочення виконання судового рішення, суди повинні враховувати, що ці заходи не повинні створювати боржнику можливість ухилятися від виконання судового рішення. До уваги повинні братися не лише реальний майновий стан боржника, але й його наміри, що свідчать про бажання виконати рішення.

Вирішуючи питання про відстрочку чи розстрочку виконання рішення, зміну способу і порядку виконання рішення, господарський суд повинен враховувати матеріальні інтереси сторін, їх фінансовий стан, ступінь вини відповідача у виникненні спору, наявність інфляційних процесів у економіці держави та інші обставини справи, зокрема, стосовно юридичної особи - наявну загрозу банкрутства, відсутність коштів на банківських рахунках і майна, на яке можливо було б звернути стягнення, щодо як фізичних, так і юридичних осіб - стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.

Неможливість виконання рішення не є тотожною неможливості виконання зобов`язання, яке є одним із способів його припинення. З огляду на це обставини, з`ясування сутності та настання яких зумовлює вирішення спору щодо права цивільного, не віднесені законом до таких, які істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

Відповідно до статуту АТ НАЕК «Енергоатом», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 24.02.2021 № 302, підприємство утворене з метою виробництва електричної енергії, забезпечення безпечної експлуатації та підвищення ефективності роботи атомних електростанцій, безпеки під час будівництва, введення в експлуатацію та зняття з експлуатації ядерних установок, безперебійного енергопостачання суб`єктів господарювання та населення, а також у межах своєї компетенції забезпечення постійної готовності України до швидких ефективних дій у разі виникнення аварій на підприємствах атомної енергетики, радіаційних аварій у промисловості, дотримання вимог ядерного законодавства, норм та правил ядерної та радіаційної безпеки.

Відповідно до ст. 27 Статуту АТ НАЕК «Енергоатом», єдиним засновником та акціонером товариства є держава в особі Кабінету Міністрів України.

НАЕК «Енергоатом» належить до суб`єктів господарської діяльності, у власності та користуванні яких є об`єкти підвищеної небезпеки відповідно до вимог Закону України «Про об`єкти підвищеної небезпеки».

При цьому, НАЕК «Енергоатом» входить до переліку підприємств, які мають стратегічне значення для економіки і безпеки держави (постанова Кабінету Міністрів України від 04.03.2015 № 83 «Про затвердження переліку об`єктів державної власності, що мають стратегічне значення для економіки і безпеки держави»).

Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» № 64/2022 від 24.02.2022, затвердженого Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні», на території України із 05 години 30 хвилин 24.02.2022 введено воєнний стан, строк якого неодноразово продовжувався та станом на момент прийняття даної ухвали не є скасованим.

З 04.03.2022 місто Енергодар Запорізької області та відокремлений підрозділ «ЗАЕС» АТ «НАЕК «Енергоатом» та по теперішній час перебувають в тимчасовій окупації.

Таким чином, на теперішній час відповідачем втрачено виробничі потужності, що забезпечували майже половину його доходу від реалізації електроенергії.

Зазначені втрати виробничих потужностей вкрай негативно вплинули на фінансовий стан відповідача, що призвело до отримання збитків.

Також загальновідомо, що через масові ракетні удари з боку російської федерації по об`єктам інфраструктури України, їх пошкодженням, в нашій країні існує проблема з енергопостачанням. У зв`язку із дефіцитом потужності енергоносіїв запроваджені аварійні, планові та непланові відключення електроенергії у багатьох містах і селах України. Тоді як, метою діяльності Акціонерного товариства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» є безпечне та надійне виробництво електроенергії задля енергетичної безпеки, енергонезалежності, безпеки життєдіяльності персоналу та населення, сталого розвитку економіки та без вуглецевого енергетичного майбутнього України.

У рішенні Конституційного Суду України від 26.06.2013 №5-пр/2013 вказано, що розстрочка (відстрочка) виконання рішення має базуватися на принципах співмірності і пропорційності з метою забезпечення балансу прав і законних інтересів стягувача і боржника.

Під час розв`язання питання про відстрочення чи розстрочення виконання рішення, суд має свободу розсуду при врахуванні майнових інтересів сторін, їхнього фінансового стану, ступеня вини кожної сторони у виникненні спору, наявності надзвичайних непереборних подій, інфляційних процесів у економіці держави та інших обставин.

Дана правова позиція викладена Верховним Судом у постанові від 06.03.2019 у справі № 2а25767/10/0570.

За наведених обставин відстрочення виконання рішення суду для відповідача в даному випадку не є інструментом ухилення від виконання судового рішення, а відповідною заявою він лише намагається через існування певних обставин, які таке виконання ускладнюють, забезпечити у майбутньому повне виконання рішення та погашення заборгованості перед позивачем.

Надання відстрочки виконання рішення суду у даній справі, на думку суду, сприятиме належному виконанню заявником своїх наявних зобов`язань, а отже належним чином виконати рішення суду у справі та, як наслідок, буде сприяти захисту інтересів обох сторін та переслідує мету недопущення значного погіршення економічної ситуації боржника.

Враховуючи викладене вище, суд дійшов висновку про достатність підстав для застосування визначеної ст. 331 Господарського процесуального кодексу України процедури відстрочення виконання судового рішення та, встановлюючи строк такого відстрочення до 15.11.2024 враховує вимоги ч. 5 вказаної статті.

При цьому суд звертає увагу, що передбачена процесуальним законом можливість відстрочення виконання судового рішення жодним чином не звільняє сторону боржника від виконання взятих на себе зобов`язань та виконання безспірних вимог стягувача, проте, надає сторонам можливість врегулювати фінансові питання зі зменшенням ризику негативних наслідків для обох сторін, а саме: для боржника - загроза неможливості подальшого виконання своїх зобов`язань, а для стягувача - загроза можливості неотримання одразу протягом тривалого часу присудженої до стягнення суми коштів внаслідок переходу відповідача у стан неплатоспроможності.

При вирішенні питання строку відстрочки суд вважає, що відстрочення виконання рішення суду до 15.11.2024 не порушить інтереси сторін, забезпечить їх баланс, буде співмірним можливості поновлення порушеного права стягувача з можливістю відповідача забезпечити таке поновлення. Відстрочення матиме наслідком дотримання балансу інтересів сторін і унеможливить надмірне обтяження фінансової спроможності відповідача.

За таких обставин, керуючись ст. ст. 232-235, 331 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва, -

УХВАЛИВ:

1. Заяву Акціонерного товариства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» про відстрочення виконання рішення Господарського суду міста Києва від 15.11.2024 у справі № 910/12058/23 задовольнити.

2. Відстрочити виконання рішення Господарського суду міста Києва від 15.11.2023 у справі № 910/12058/23 строком до 15.11.2024.

Ухвала набирає законної сили негайно після її оголошення та може бути оскаржена в порядку та строк, передбачені ст.ст. 254-256 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст ухвали складено та підписано: 26.06.2024.

Суддя Т. Ю. Трофименко