ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 червня 2024 року

м. Київ

cправа № 920/768/23

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Дроботової Т. Б. - головуючого, Багай Н. О., Чумака Ю. Я.,

розглянувши у порядку письмового провадження касаційну скаргу Акціонерного товариства "Сумиобленерго"

на постанову Північного апеляційного господарського суду від 16.04.2024 (судді: Кропивна Л. В. - головуючий, Пономаренко Є. Ю., Барсук М. А.) та ухвалу Господарського суду Сумської області від 08.11.2023 (суддя Резніченко О. Ю.) у справі

за позовом Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго"

до Акціонерного товариства "Сумиобленерго"

про стягнення 72 333 128,41 грн,

В С Т А Н О В И В:

1. Короткий зміст позовних вимог

1.1. У липні 2023 року Приватне акціонерне товариство "Національна енергетична компанія "Укренерго" (далі - ПрАТ "НЕК "Укренерго") звернулося до Господарського суду Сумської області з позовом до Акціонерного товариства "Сумиобленерго" (далі - АТ "Сумиобленерго") про стягнення заборгованості у сумі 72 333 128,41 грн, у тому числі 3% річних у розмірі 666 187,35 грн та інфляційних втрат у розмірі 1 072 674,57 грн за несвоєчасну оплату послуг згідно з договором про надання послуг з передачі електричної енергії від 27.06.2019 № 0511-02041, укладеного між сторонами, з посиланням, зокрема, на статті 525, 526, 530, 629 Цивільного кодексу України та положення Закону України "Про ринок електричної енергії".

1.2. Ухвалою Господарського суду Сумської області від 11.07.2023 відкрито провадження у справі № 920/768/23 за правилами загального позовного провадження.

1.3. У серпні 2023 АТ "Сумиобленерго" подало зустрічний позов від 31.07.2023 з вимогами до ПрАТ "НЕК "Укренерго" про тлумачення умов пункту 5.5 договору від 27.06.2019 № 0511-02041 у редакції додаткових угод до нього, вказуючи, зокрема, на те, що зазначеним пунктом договору передбачено, що оплата наданих послуг здійснюється на підставі рахунків та актів надання послуг. ПрАТ "НЕК "Укренерго" трактує вказаний пункт договору, який потребує тлумачення, таким чином, що АТ "Сумиобленерго" має здійснювати оплату за фактичний обсяг послуг лише на підставі актів надання послуг. У свою чергу, АТ "Сумиобленерго" вважає, що здійснення оплати за надані послуги можливе лише на підставі рахунків.

2. Короткий зміст оскаржуваних судових рішень

2.1. Ухвалою Господарського суду Сумської області від 08.11.2023, залишеною без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 16.04.2024, повернуто АТ "Сумиобленерго" зустрічну позовну заяву.

2.2. Суд першої інстанції, з яким погодився суд апеляційної інстанції, виходячи з положень статті 180 Господарського процесуального кодексу України зазначив, що враховуючи те, що первісні та зустрічні позовні вимоги ґрунтуються на різних правових підставах, то поданий заявником позов зустрічним не являється, оскільки не має на меті захист від первісного позову та не спростовує його частково чи повністю, що свідчить про відсутність взаємної пов`язаності первісного позову із зустрічним. Подання такого зустрічного позову не доведе відсутності у позивача матеріально-правової підстави для задоволення первісного позову, з яких випливає суб`єктивне право позивача за первісним позовом.

3. Короткий зміст касаційної скарги і заперечень на них

3.1. Не погоджуючись із висновками судів попередніх інстанції, АТ "Сумиобленерго" подало касаційну скаргу, в якій просить постанову Північного апеляційного господарського суду від 16.04.2024 та ухвалу Господарського суду Сумської області від 08.11.2023 скасувати і направити справу для продовження розгляду до Господарського суду Сумської області для вирішення питання про прийняття до розгляду зустрічної позовної заяви АТ "Сумиобленерго" від 31.07.2023 та об`єднати її розгляд в одне провадження з первісним позовом ПрАТ "НЕК "Укренерго", вказуючи на порушення судами норм процесуального права, а також неврахування такого:

- у первісному позові ПрАТ "НЕК "Укренерго" як на правову підставу порушення АТ "Сумиобленерго" строків оплати наданих послуг посилався на пункти 5.2 та 5.5 договору про надання послуг з передачі електричної енергії від 27.06.2019 № 0511-02041 в редакції додаткової угоди від 28.12.2021 та додаткової угоди від 21.03.2023. У своїй зустрічній позовній заяві АТ "Сумиобленерго" просить розтлумачити саме пункт 5.5 договору про надання послуг з передачі електричної енергії від 27.06.2019 № 0511-02041 в редакції додаткових угод від 28.12.2021 та від 21.03.2023 щодо вірності його застосування при складанні розрахунку заборгованості і документарному підтвердженні суми боргу. Тобто підстави позовів, як первісного, так і зустрічного, співпадають і виникають саме з договору про надання послуг з передачі електричної енергії від 27.06.2019 № 0511-02041 в редакції додаткових угод від 28.12.2021 та від 21.03.2023;

- АТ "Сумиобленерго" на підтвердження його вимог до зустрічного позову були подані такі саме докази, які було подано ПрАТ "НЕК "Укренерго" до первісного позову;

- предметом первісного позову є стягнення заборгованості на підставі пунктів 5.2, 5.5 договору про надання послуг з передачі електричної енергії від 27.06.2019 № 0511-02041 у редакції додаткових угод від 28.12.2021 та від 21.03.2023, а також на підставі статті 625 Цивільного кодексу України інфляційних втрат і 3% річних, а предметом зустрічного позову є тлумачення пункту 5.5 договору про надання послуг з передачі електричної енергії від 27.06.2019 № 0511-02041 у редакції додаткових угод від 28.12.2021 та від 21.03.2023, а саме щодо вірності сум і строків нарахування та оплат заборгованості, і документарного підтвердження суми боргу. АТ "Сумиобленерго" вважає, що ПрАТ "НЕК "Укренерго" за зустрічним позовом невірно тлумачить пункт 5.5 договору, внаслідок чого невірно нарахована заборгованість, яка стягується у помилкові строки та у помилковому розмірі. У зв`язку з цим виникає доцільність розгляду первісного позову і зустрічного позову в одному провадженні у зв`язку з процесуальною економією та уникненням винесення судом незаконного, необґрунтованого і не об`єктивного рішення у даній справі;

- задоволення зустрічного позову АТ "Сумиобленерго" може виключати часткове задоволення первісного позову ПрАТ "НЕК "Укренерго", так як порядок розрахунку та сам розрахунок первісного позову виконаний з порушенням пункту 5.5 договору про надання послуг з передачі електричної енергії від 27.06.2019 № 0511-02041 у редакції додаткових угод від 28.12.2021 та від 21.03.2023 в силу невірного тлумачення ПрАТ "НЕК "Укренерго" цього пункту договору, про що зазначено у зустрічній позовній заяві АТ "Сумиобленерго".

3.2. У відзиві на касаційну скаргу ПрАТ "НЕК "Укренерго" просить відмовити в її задоволенні, зазначаючи, що предметом дослідження у цій справі за первісним позовом є наявність та розмір заборгованості за надані послуги за спірним договором за період, визначений у позові, а також момент (дата) та підстави виникнення в АТ "Сумиобленерго" зобов`язання з оплати, порядок розрахунків. Тобто під час розгляду первісного позову буде здійснюватися аналіз умов спірного договору. при цьому предмет дослідження за зустрічним позовом, окрім розміру суми основного боргу, лежить в площині доказування за первісним позовом. Обґрунтування зустрічних позовних вимог по суті є запереченнями проти первісного позову і є частиною відзиву на позов.

Крім того АТ "Сумиобленерго" не надало жодного документарного підтвердження існування між сторонами спору щодо застосування пункту 5.5 договору. З 28.12.2021 (додаткова угода) АТ "Сумиобленерго" виконувало свої зобов`язання з оплати наданих послуг і до подання первісного позову (30.06.2023) між сторонами спір щодо застосування умов пункту 5.5 договору був відсутній і така вимога позивача за зустрічним позовом не відповідає судовій практиці (постанови Верховного Суду у справах № 910/9525/19, № 916/2500/15, № 916/1171/18, № 922/3740/18, № 904/2581/19, № 753/22010/14-ц).

4. Розгляд касаційної скарги та позиція Верховного Суду

4.1. Переглянувши оскаржені у справі судові рішення, дослідивши доводи наведені у касаційній скарзі та запереченнях на неї, перевіривши наявні матеріали справи щодо правильності застосування судами норм процесуального права, колегія суддів вважає, що правових підстав для задоволення касаційної скарги немає.

4.2. Відповідно до частин 1, 2 статті 180 Господарського процесуального кодексу України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Взаємна пов`язаність зустрічного та первісного позовів може виявлятись у такому:

- обидва позови взаємно пов`язані і їх спільний розгляд сприятиме оперативному і правильному вирішенню спору. Взаємна пов`язаність первісного і зустрічного позову може виражатись у підставах цих позовів або поданих доказах;

- вимоги за зустрічним і первісним позовами можуть зараховуватись;

- задоволення зустрічного позову виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову. Подання такого зустрічного позову має на меті довести відсутність у позивача матеріально-правової підстави на задоволення первісного позову через відсутність матеріальних правовідносин, з яких випливає суб`єктивне право позивача за первісним позовом. У таких випадках задоволення зустрічного позову тягне за собою відмову у первісному позові повністю або частково.

Частиною 6 статті 180 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої цієї статті, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

Отже, враховуючи положення частини 2 статті 180 Господарського процесуального кодексу України зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом за умови не лише їх взаємопов`язаності, а й доцільності їх спільного розгляду (постанова Верховного Суду від 07.08.2023 у справі № 909/161/23).

Взаємопов`язаність зустрічного та первісного позовів може виражатись у підставах цих позовів або поданих доказах, вимоги за зустрічним і первісним позовами можуть зараховуватись. Водночас подання зустрічного позову, задоволення якого виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову, має на меті довести відсутність матеріально-правової підстави для задоволення первісного позову через відсутність матеріальних правовідносин, з яких випливає суб`єктивне право позивача за первісним позовом.

У постанові Верховного Суду від 07.08.2023 у справі № 909/161/23 зазначено, що конструкція частини 2 статті 180 Господарського процесуального кодексу України вказує на її імперативність, тобто суд позбавлений у даному випадку широкого розсуду щодо доцільності прийняття зустрічного позову. Умовою цього є посилання у зустрічному позові на обставини, за якими задоволення зустрічного позову матиме наслідком повну або часткову відмову у задоволенні первісного позову, та виникнення позовів з одних правовідносин.

4.3. Як встановлено судами попередніх інстанцій та вбачається з матеріалів справи, підставою звернення ПрАТ "НЕК "Укренерго" з позовом до АТ "Сумиобленерго" про стягнення заборгованості, 3% річних та інфляційних втрат стало неналежне виконання відповідачем своїх зобов`язань за договором про надання послуг з передачі електричної енергії від 27.06.2019 № 0511-02041 щодо своєчасної оплати послуг, з посиланням на положення статей 525, 526, 530, 626, 629 Цивільного кодексу України та умови укладеного між сторонами договору, зокрема пункти 5.2 та 5.5.

За зустрічним позовом АТ "Сумиобленерго" просило розтлумачити умови пункту 5.5 договору в редакції додаткових угоди від 28.12.2021 та від 21.03.2023, а саме щодо вірності строків нарахування та оплат заборгованості.

За змістом статей 213, 637 Цивільного кодексу України тлумаченням правочину є встановлення його змісту відповідно до волевиявлення сторін при його укладенні, усунення суперечностей та прогалин у трактуванні його положень. Метою тлумачення правочину є з`ясування його змісту, який становить права та обов`язки сторін, тлумачення слід розуміти як спосіб можливості виконання сторонами умов правочину. Підставою для тлумачення судом договору є наявність спору між сторонами договору щодо його змісту, невизначеність і незрозумілість буквального значення слів, понять і термінів тексту всього договору або його частини, що не дає змоги з`ясувати дійсний зміст договору/умов договору, а волевиявлення сторони правочину не дозволяє однозначно встановити його намір, при цьому тлумачення не може створювати нових умов, тільки роз`яснювати вже існуючі умови договору (постанова Верховного Суду від 18.03.2021 у справі № 910/9525/19).

Як вбачається з матеріалів справи ПрАТ "НЕК "Укренерго" у первісному позові просило стягнути з АТ "Сумиобленерго" заборгованість за надані послуги за період з листопада 2022 року по червень 2023 року. Як зазначало ПрАТ "НЕК "Укренерго" до листопада 2022 року АТ "Сумиобленерго" сплачувало кошти за надані послуги за договором від 27.06.2019 № 0511-02041 в редакції додаткових угод, зокрема, угоди від 28.12.2021, і спору між сторонами не було.

При цьому у відзиві на позову заяву АТ "Сумиобленерго" не зазначало про наявність спору щодо тлумачення умов пункту 5.5 договору.

4.4. Суди попередніх інстанцій установили, що первісні та зустрічні позовні вимоги у цій справі ґрунтуються на різних правових підставах, а поданий АТ "Сумиобленерго" позов не є зустрічним позовом у розумінні статті 180 Господарського процесуального кодексу України, оскільки не має на меті захист від первісного позову та не спростовує його частково чи повністю, що свідчить про відсутність взаємної пов`язаності первісного позову із зустрічним.

5. Висновки Верховного Суду

5.1. Ураховуючи те, що доводи скаржника про порушення судами попередніх інстанцій норм процесуального законодавства при постановленні оскаржених судових рішень не знайшли підтвердження, а викладені у касаційній скарзі доводи в цілому зводяться до незгоди скаржника з прийнятими судами попередніх інстанцій рішеннями та суб`єктивного тлумачення скаржником обставин, встановлених судами попередніх інстанцій, тому підстав для скасування судових рішень та задоволення касаційної скарги колегія суддів не вбачає.

5.2. Переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права (частина 1 статті 300 Господарського процесуального кодексу України).

5.3. Згідно з пунктом 1 частини 1 статті 308 зазначеного Кодексу суд касаційної інстанції за результатами розгляду касаційної скарги має право залишити судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій без змін, а скаргу - без задоволення.

Відповідно до частини 1 статті 309 Господарського процесуального кодексу України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення без змін, якщо судове рішення, переглянуте в передбачених статтею 300 цього Кодексу межах, ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права.

6. Розподіл судових витрат

6.1. Судовий збір за подання касаційної скарги в порядку статті 129 Господарського процесуального кодексу України необхідно покласти на скаржника.

Керуючись статтями 300, 301, 308, 309, 314, 315, 317 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд

П О С Т А Н О В И В :

Касаційну скаргу Акціонерного товариства "Сумиобленерго" залишити без задоволення.

Північного апеляційного господарського суду від 16.04.2024 та ухвалу Господарського суду Сумської області від 08.11.2023 у справі № 920/768/23 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Головуючий Т. Б. Дроботова

Судді Н. О. Багай

Ю. Я. Чумак