ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

17 червня 2024 року м. Черкаси Справа № 925/685/24

Суддя Господарського суду Черкаської області Зарічанська З.В., розглянувши матеріали позовної заяви Головного управління ДПС у Черкаській області,

до відповідача 1. - Товариства з обмеженою відповідальністю "А-Транс Логістик",

до відповідача 2. - Товариства з обмеженою відповідальністю "Промислове Об`єднання "Ірві Спецтехніка Груп",

про визнання недійсним господарського зобов`язання,

УСТАНОВИЛА:

30.05.2024 за допомогою системи "Електронний суд" до Господарського суду Черкаської області надійшла позовна заява Головного управління ДПС у Черкаській області до Товариства з обмеженою відповідальністю "А-Транс Логістик" (далі - ТОВ "А-Транс Логістик"), Товариства з обмеженою відповідальністю "Промислове Об`єднання "Ірві Спецтехніка Груп" (далі - ТОВ "Промислове Об`єднання "Ірві Спецтехніка Груп") з вимогою визнати господарське зобов`язання за договором перевезення автомобільним транспортом від 22.11.2021 № 47, укладеним між ТОВ "А-Транс Логістик" та ТОВ "Промислове Об`єднання "Ірві Спецтехніка Груп" недійсним.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що ТОВ "А-Транс Логістик" надано завідомо неправдиві відомості та документи для підтвердження реальності господарських операцій за договором перевезення автомобільним транспортом від 22.11.2021 № 47, укладеним між "А-Транс Логістик" та ТОВ "Промислове Об`єднання "Ірві Спецтехніка Груп", що спростовує фактичне здійснення господарських операцій перевезення товарів та позбавляє документи юридичної значимості. Позивач вважає, що договір перевезення автомобільним транспортом від 22.11.2021 № 47, укладений між "А-Транс Логістик" та ТОВ "Промислове Об`єднання "Ірві Спецтехніка Груп" є таким, що суперечить інтересам держави і суспільства та підлягає визнанню судом недійсним.

Ухвалою від 04.06.2024 суддя залишила позовну заяву без руху, встановила для позивача строк - який не перевищує десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення недоліків позовної заяви, шляхом надання суду уточненої позовної заяви:

- на виконання п. 5 ч. 3 ст. 162 ГПК України із зазначенням правового обґрунтування правових підстав позову в частині вимоги про "визнання господарського зобов`язання недійсним";

- на виконання п. 8 ч. 3 ст. 162 ГПК України із зазначенням щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

- на виконання п. 9 ч. 3 ст. 162 ГПК України із зазначенням попереднього (орієнтовного) розрахунку суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи та докази надсилання уточненої позовної заяви з додатками відповідачам (опис вкладення в поштовий конверт та документ, що підтверджує надання поштових послуг);

- на виконання ч. 2 ст. 164 ГПК України належно засвідчені та в належній якості додатки до позовної заяви;

- на виконання ч. 4 ст. 164 ГПК України належно засвідчену копію (або оригінал) оспорюваного акта чи договору або засвідчений витяг з нього, а у разі відсутності акта чи договору у позивача - клопотання про його витребування;

- на виконання ч. 5 ст. 164 ГПК України документи, що підтверджують повноваження представника позивача (закон, статут, положення чи трудовий договір (контракт), де чітко визначено право діяти від імені юридичної особи без додаткового уповноваження).

14.06.2024, в межах строку встановленого судом, за допомогою системи "Електронний суд" позивач подав заяву про усунення недоліків, з якою позивач надав уточнену позовну заяву, підписану через електронний кабінет ОСОБА_1 . Також 14.06.2024 за допомогою системи "Електронний суд" подано клопотання про витребування договору.

Розглянувши матеріали позовної заяви, суддя дійшла висновку, що остання підлягає поверненню заявнику з огляду на таке.

В ухвалі про залишення позову без руху суддя встановила, що для визнання особи, яка підписала позовну заяву ( ОСОБА_2 ) такою, що діє у порядку самопредставництва в інтересах позивача, необхідно, щоб у відповідному законі, статуті, положенні чи трудовому договорі (контракті) було чітко визначено її право діяти від імені такої юридичної особи без додаткового уповноваження. У зв`язку з цим суддя ухвалою про залишення без руху позовної заяви зобов`язала позивача подати документи, що підтверджують повноваження представника позивача (закон, статут, положення чи трудовий договір (контракт), де чітко визначено право діяти від імені юридичної особи без додаткового уповноваження).

ОСОБА_2 подала через свій електронний кабінет позов з додатками, що, враховуючи їх подання в електронному вигляді, означає засвідчення Щербиною Н.І. письмових доказів, що додані до позовної заяви.

Проте позивач документів, які підтверджують право ОСОБА_2 представляти позивача в порядку самопредставництва разом із заявою про усунення недоліків не надав.

Водночас уточнена позовна заява підписана за допомогою системи "Електронний суд" шляхом накладення кваліфікованого електронного підпису ОСОБА_1 , посадове становище якого не вказано.

Відповідно до ч. 5 ст. 164 ГПК України, до позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

До уточненої позовної заяви додано сформована за допомогою системи "Електронний суд" довіреність від 08.09.2023 у порядку передоручення, відповідно до якої ОСОБА_3 на підставі витягу з ЄДР від 07.09.23 щодо Головного управління ДПС у Черкаській області уповноважує в порядку передоручення Кондакова Євгенія Олександровича представляти інтереси Головного управління ДПС у Черкаській області в судах.

Сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь в судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника. (ч. 1 ст. 56 ГПК України)

30.09.2016 набрав чинності Закон України "Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)", яким внесено зміни до Конституції України, та доповнено Основний Закон окремими статтями.

Статтею 59 Конституції України (в редакції цього Закону) визначено, що кожен має право на професійну правничу допомогу. У випадках, передбачених законом, ця допомога надається безоплатно. Кожен є вільним у виборі захисника своїх прав.

Також, Конституцію України було доповнено статтею 131-2, за частинами першою, третьою та четвертою якої для надання професійної правничої допомоги в Україні діє адвокатура та виключно адвокат здійснює представництво іншої особи в суді, а також захист від кримінального обвинувачення; законом можуть бути визначені винятки щодо представництва в суді у трудових спорах, спорах щодо захисту соціальних прав, щодо виборів та референдумів, у малозначних спорах, а також стосовно представництва малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена.

Підпунктом 11 пункту 16-1 розділу ХV "Перехідні положення" Конституції України визначено, що представництво відповідно до пункту 3 частини першої статті 131-1 та статті 131-2 цієї Конституції виключно прокурорами або адвокатами у Верховному Суді та судах касаційної інстанції здійснюється з 1 січня 2017 року; у судах апеляційної інстанції - з 1 січня 2018 року; у судах першої інстанції - з 1 січня 2019 року.

Статтею 8 Конституції України встановлено, що Конституція України має найвищу юридичну силу. Закони та інші нормативно-правові акти приймаються на основі Конституції України і повинні відповідати їй. Норми Конституції України є нормами прямої дії.

29.12.2019 набрав чинності Закон України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо розширення можливостей самопредставництва в суді органів державної влади, органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, інших юридичних осіб незалежно від порядку їх створення" від 18.12.2019 №390-IX.

Відповідно до вказаних змін, зокрема, ч. 3 ст. 56 ГПК України, юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Представником у суді може бути адвокат або законний представник. (ч. 1 ст. 58 ГПК України)

Отже, наведені вище положення законодавства передбачають можливість здійснення процесуального представництва юридичної особи, як в порядку самопредставництва, так й іншими особами, як представниками юридичної особи.

Самопредставництво юридичної особи - це право одноосібного виконавчого органу (керівника) чи голови (уповноваженого члена) колегіального виконавчого органу безпосередньо діяти від імені такої особи без довіреності, представляючи її інтереси в силу закону, статуту, положення.

Юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника. (ч. 3 ст. 56 ГПК України)

Аналіз наведених вище законодавчих положень дає підстави для висновку, що визнання особи такою, що діє в порядку самопредставництва, необхідно, щоб у відповідному законі, статуті, положенні чи трудовому договорі (контракті) було чітко визначене її право діяти від імені такої юридичної особи без додаткового уповноваження (довіреності).

Викладене відповідає висновкам Верховного Суду, наведеним у постановах від 17.06.2020 у справі № 922/2246/19 та від 23.11.2020 у справі № 908/592/19, які в силу положень ч. 4 ст. 236 ГПК України враховуються при виборі і застосуванні норм права.

Як встановлено суддею вище, на підтвердження наявності у Кондакова Є.О. повноважень діяти від імені та в інтересах Головного управління ДПС у Черкаській області до суду подано довіреність, що сформована в системі "Електронний суд" 08.09.2023, яка не може бути належним доказом на підтвердження самопредставництва ОСОБА_1 на представлення інтересів позивача.

Така копія довіреності не містить інформації про те, що поіменована особа наділена повноваженнями на самопредставництво у розумінні ч. 3 ст. 56 ГПК України.

Разом з цим, суд зауважує, що згідно з ч. 2 ст. 58 ГПК України при розгляді справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених статтею 59 цього Кодексу.

За приписами ч. 1, 3 ст. 12 ГПК України господарське судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: 1) наказного провадження; 2) позовного провадження (загального або спрощеного). Наказне провадження призначене для розгляду справ за заявами про стягнення грошових сум незначного розміру, щодо яких відсутній спір або про його наявність заявнику невідомо. Спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Для цілей цього Кодексу малозначними справами є: 1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. (ч. 5 ст. 12 ГПК України)

Ціна позову визначається у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, або сумою, оспорюваною за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку. (п. 1 ч. 1 ст. 163 ГПК України)

Для цілей цього Кодексу розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб вираховується станом на 1 січня календарного року, в якому подається відповідна заява або скарга, вчиняється процесуальна дія чи ухвалюється судове рішення. (ч. 7 ст. 12 ГПК України)

Водночас, відповідно до ч. 1, 2 ст. 247 ГПК України, у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються малозначні справи. У порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції господарського суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

З викладеного випливає, що ст. 247 ГПК України, є спеціальною по відношенню до ст. 12 цього Кодексу в регулюванні порядку розгляду справ саме у спрощеному позовному провадженні.

Так, ст. 247 ГПК України розрізняє (шляхом виокремлення в окремі частини правової норми) дві окремі категорії справ, які можуть бути розглянуті в порядку спрощеного позовного провадження, а саме: - малозначні справи в силу приписів Закону, якщо ціна позову не перевищує 100 прожиткових мінімумів для працездатних осіб; - будь-які інші справи, віднесені до юрисдикції господарського суду, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті в порядку спрощеного провадження, тобто справи незначної складності, визнані судом малозначними.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 21.06.2019 у справі № 910/11701/18.

Позивачем заявлені позовні вимоги про визнання недійсним договору (в уточненій позовній заяві), а відтак такий позов не є малозначною справою за Законом.

При цьому, слід зауважити на тому, що навіть за умови задоволення клопотання позивача (якого не заявлено) про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження автоматично не наділяє таку справу ознаками малозначної справи в силу вимог Закону, а лише відносить її до справ незначної складності.

Повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність". (ч. 4 ст. 60 ГПК України)

Як уже встановлено суддею, позовна заява підписана Кондаковим Є.О., який діє без надання доказів на підтвердження того, що вказана особа має статус адвоката.

Копія довіреності, яка додана до позовної заяви, на підтвердження наявності у ОСОБА_1 повноважень представляти інтереси позивача, зокрема, у Господарському суді Черкаської області, також не містить інформації, що вказана особа має статус адвоката.

Щодо подання позову ОСОБА_1 в порядку самопредставництва позивача, суд враховує таке.

Верховний Суд у своїй практиці неодноразово звертав увагу на те, що самопредставництво юридичної особи - це право одноосібного виконавчого органу (керівника) чи голови (уповноваженого члена) колегіального виконавчого органу, іншої особи безпосередньо діяти від імені такої особи без довіреності, представляючи її інтереси за законом, статутом, положенням, трудовим договором (контрактом).

Тобто у порядку самопредставництва юридичну особу може представляти за посадою її керівник або інші особи, повноваження яких визначені законодавством чи установчими документами. Визнання особи такою, що діє в порядку самопредставництва, необхідно, щоб у відповідному законі, статуті, положенні чи трудовому договорі (контракті) було чітко визначене її право діяти від імені такої юридичної особи (суб`єкта владних повноважень без права юридичної особи) без додаткового уповноваження (довіреності).

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 10.01.2024 у справі № 914/2920/23.

Як уже встановлено вище, позивачем заява про усунення недоліків підписана за допомогою системи "Електронний суд" шляхом накладення кваліфікованого електронного підпису ОСОБА_1 .

На підтвердження повноважень Кондакова Є.О. подано до уточненої позовної заяви:

- витяг з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань щодо позивача, відповідно до змісту якого, ОСОБА_3 є керівником Головного управління ДРС у Черкаській області;

- положення про відділ інформаційно-аналітичної роботи та супроводження судових спорів із загальних питань управління правового забезпечення Головного управління ДПС у Черкаській області;

- посадову інструкція державного службовця - заступника начальника управління - начальника відділу інформаційно-аналітичної роботи та супроводження судових спорів із загальних питань, затверджена в.о. начальника Головного управління ДПС у Черкаській області з написом про ознайомлення з інструкцією 15.09.2023 ОСОБА_4 .

Проте, документів на підтвердження перебування станом на час подання заяви про усунення недоліків, ОСОБА_1 на посаді начальника (в.о. начальника) відділу інформаційно-аналітичної роботи та супроводження судових спорів із загальних питань управління правового забезпечення ДПС у Черкаській області, щодо якої подано положення та посадову інструкцію, позивач не надав.

Отже, позивач не надав і належних доказів на підтвердження повноважень особи, яка підписала заяву про усунення недоліків позовної заяви - ОСОБА_1 .

Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою. (ч. 4 ст. 174 ГПК України)

Відповідно до довідки про доставку електронного листа ухвала про залишення позовної заяви без руху доставлена до електронного кабінету позивача 04.06.2024 18:05.

Згідно з абз. 7 ч. 6 ст. 242 ГПК України якщо судове рішення надіслано до електронного кабінету пізніше 17 години, судове рішення вважається врученим у робочий день, наступний за днем його відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про його доставлення.

Ухвала від 04.06.2024 вважається врученою 05.06.2024, десятиденний строк на усунення недоліків сплив 17.06.2024 (оскільки десятий день припадає на вихідний - 15.06.2024, субота).

Станом на день постановлення даної ухвали недоліки позовної заяви не усунуто.

З огляду на викладене, позовна заява з додатками Головного управління ДПС у Черкаській області.

Суддя враховує, що позовну заяву подано позивачем за допомогою системи "Електронний суд", отже, вона не підлягає поверненню у паперовому вигляді.

Відповідно до ч. 6 - 8 ст. 174 ГПК України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу, яку може бути оскаржено. Копія позовної заяви залишається в суді. У разі скасування ухвали про повернення позовної заяви та направлення справи для продовження розгляду, суд не має права повторно повертати позовну заяву.

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею до господарського суду в загальному порядку після усунення недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст. 174, 233-235 Господарського процесуального кодексу України, суддя

УХВАЛИЛА:

Повернути позовну заяву з доданими до неї документами Головному управлінню ДПС у Черкаській області.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена до Північного апеляційного господарського суду протягом десяти днів з дня її підписання.

Копію ухвали надіслати позивачу за допомогою системи "Електронний суд".

Суддя Зоя ЗАРІЧАНСЬКА