УХВАЛА

м. Київ

20.06.2024Справа № 910/6604/24

Господарський суд міста Києва у складі судді Грєхової О.А., розглянувши заяву Приватного підприємства «Ділайт»

про скасування судового наказу виданого

за заявою Приватного акціонерного товариства «Фарлеп-інвест»

до боржника: Приватного підприємства «Ділайт»

про стягнення заборгованості за Договором надання телекомунікаційних послуг № 123369/14 від 01.03.2014 у розмірі 4 487 грн. 38 коп.

ВСТАНОВИВ:

03.06.2024 за заявою Приватного акціонерного товариства «Фарлеп-інвест» Господарським судом міста Києва видано судовий наказ № 910/6604/24 про стягнення з Приватного підприємства «Ділайт» заборгованості за Договором надання телекомунікаційних послуг № 123369/14 від 01.03.2014 у розмірі 4 487 грн. 38 коп.

18.06.2024 до Господарського суду міста Києва від Приватного підприємства «Ділайт» надійшла заява про скасування судового наказу № 910/6604/24 від 03.06.2024.

Розглянувши заяву про скасування судового наказу, господарський суд зазначає наступне.

Відповідно до частин 1, 3 та 4 ст. 157 Господарського процесуального кодексу України боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Заява про скасування судового наказу має містити, зокрема повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) заявника і боржника, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України заявника та боржника, реєстраційний номер облікової картки платника податків заявника та боржника (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта заявника та боржника (для фізичних осіб - громадян України), відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Водночас, частиною 6 ст. 6 ГПК України унормовано, що адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Однак, подана Приватним підприємством «Ділайт» заява не містить відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету в заявника, а при дослідженні заяви на відповідність вимогам статті 170 ГПК України судом також встановлено, що заявник - Приватне підприємство «Ділайт» не має зареєстрованого електронного кабінету у вказаній підсистемі ЄСІТС.

Відповідно до ч. 6 ст. 157 Господарського процесуального кодексу України у разі подання неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу суддя постановляє ухвалу про її повернення не пізніше двох днів з дня її надходження до суду.

В свою чергу, згідно з ч. 2 ст. 158 Господарського процесуального кодексу України суд повертає заяву про скасування судового наказу боржнику також встановивши, що заяву подано особою, яка відповідно до частини шостої статті 6 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його.

За наведених обставин, оскільки заява подана особою, яка відповідно до частини шостої статті 6 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, суд дійшов висновку про необхідність повернення поданої заяви без розгляду.

Суд зазначає, що відповідно до приписів статті 6 Конституції України органи судової влади здійснюють свої повноваження у встановлених цією Конституцією межах і відповідно до законів України.

При цьому, доступ до правосуддя в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та прецедентної практики Європейського суду з прав людини не може бути абсолютним і підлягає державному регулюванню й обмеженню. Кожна держава встановлює правила судової процедури, зокрема й процесуальні заборони та обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. Доступ до правосуддя здійснюється шляхом точного, послідовного і неухильного дотримання процесуального алгоритму, що передбачений Господарським процесуальним кодексом України.

Враховуючи вищевикладене та керуючись статтями 157, 158, 234 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва

УХВАЛИВ:

Заяву Приватного підприємства «Ділайт» про скасування судового наказу повернути.

Ухвала набирає законної сили 20.06.2024 та може бути оскаржена в апеляційному порядку до Північного апеляційного господарського суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 10 днів з дня набрання нею законної сили.

Суддя О.А. Грєхова