ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

"25" червня 2024 р. м. Київ Справа № 911/1558/24

Суддя Сокуренко Л.В., розглянувши

позовну заяву Керівника Вишгородської окружної прокуратури Київської області (07101, Київська обл., м. Вишгород, вул. Кургузова, буд. 13) в інтересах держави

до Славутицької міської ради Вишгородського району Київської області (07101, Київська обл., Вишгородський р-н, м. Славутич, площа Центральна, буд. 7)

про зобов`язання вчинити дії щодо державної реєстрації права комунальної власності

ВСТАНОВИВ:

Керівник Вишгородської окружної прокуратури Київської області звернувся до Господарського суду Київської області із позовною заявою в інтересах держави до Славутицької міської ради Вишгородського району Київської області, у якій просить суд зобов`язати Славутицьку міську раду Вишгородського району Київської області вчинити дії щодо державної реєстрації права комунальної власності Славутицької міської територіальної громади на такі захисні споруди цивільного захисту:

- протирадіаційне укриття № 255027, розташоване за адресою: Вільнюський квартал, буд. 4, м. Славутич, Вишгородський р-н, Київська обл.;

- протирадіаційне укриття № 255028, розташоване за адресою: Вільнюський квартал, буд. 5, м. Славутич, Вишгородський р-н, Київська обл.;

- протирадіаційне укриття № 255030, розташоване за адресою: Вільнюський квартал, буд. 7, м. Славутич, Вишгородський р-н, Київська обл.;

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення її без руху, зважаючи на наступне.

Відповідно до пункту 4 частини 3 статті 162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Відповідно до пункту 3 частини 3 статті 162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява повинна містити: зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

За змістом ч. 1 ст. 163 Господарського процесуального кодексу України, ціна позову визначається: у позовах про стягнення коштів сумою, яка стягується, або сумою, оспорюваною за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться в безспірному (безакцептному) порядку; у позовах про визнання права власності на майно або його витребування вартістю майна; у позовах, які складаються з кількох самостійних вимог, загальною сумою всіх вимог.

Майновий позов (позовна вимога майнового характеру) це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої є благо, що підлягає грошовій оцінці. Будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання.

До позовних заяв немайнового характеру відносяться вимоги, які не підлягають вартісній оцінці. Під немайновим позовом слід розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що не піддається грошовій оцінці.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.08.2020 у справі № 910/13737/19.

В пункті 2 частини 1 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною першою статті 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ст. 7 Закону України "Про державний бюджет України на 2024 рік", прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2022 року складає 3 028,00 гривень.

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Одночасно, прокурор в якості доказів сплати судового збору долучив до матеріалів позовної заяви платіжну інструкцію № 1392 від 28.05.2024 на суму 3 028,00грн, як за одну немайнову позовну вимогу.

При досліджені позовної заяви судом встановлено, що прокурор просить суд зобов`язати відповідача вчинити дії щодо трьох окремих об`єктів нерухомого майна, а тому за подання даної позовної заяви підлягає сплаті судовий збір у розмірі 9 084,00 грн, як за три немайнові позовні вимоги.

За таких обставин, зазначена платіжна інструкція не є належним доказом сплати судового збору в установленому розмірі.

Також, відповідно до пункту 5 частини третьої статті 162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Відповідно до частини другої статті 164 Господарського процесуального кодексу України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством (частина друга, четверта статті 91 Господарського процесуального кодексу України).

Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (частина перша статті 73 Господарського процесуального кодексу України).

Відповідно до статті 74 Господарського процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Згідно зі статтею 10 Конституції України державною мовою в Україні є українська мова.

Частинами першою, другою статті 12 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» передбачено, що судочинство і діловодство в судах України проводяться державною мовою. Суди забезпечують рівність прав громадян у судовому процесі за мовною ознакою.

Суди використовують державну мову в процесі судочинства та гарантують право громадян на використання ними в судовому процесі рідної мови або мови, якою вони володіють (частина третя статті 12 Закону України «Про судоустрій та статус суддів»).

Відповідно до частини першої статті 10 Господарського процесуального кодексу України, господарське судочинство в судах здійснюється державною мовою.

Частиною першою статті 1 Закону України «Про забезпечення функціонування української мови як державної», що набрав чинності 16.07.2019, встановлено, що єдиною державною (офіційною) мовою в Україні є українська мова.

Частинами першою, шостою статті 13 Закону України «Про забезпечення функціонування української мови як державної» визначено, що мовою нормативно-правових актів і актів індивідуальної дії, діловодства і документообігу органів державної влади, органів влади Автономної Республіки Крим та органів місцевого самоврядування є державна мова. Органи державної влади, органи влади Автономної Республіки Крим та органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації державної і комунальної форм власності беруть до розгляду документи, складені державною мовою, крім випадків, визначених законом.

Згідно із положеннями статті 14 Закону України «Про забезпечення функціонування української мови як державної» у судах України судочинство провадиться, а діловодство здійснюється державною мовою.

У судовому процесі може застосовуватися інша мова, ніж державна, у порядку, визначеному процесуальними кодексами України та Законом України «Про судоустрій і статус суддів».

Суди ухвалюють рішення та оприлюднюють їх державною мовою у порядку, встановленому законом. Текст судового рішення складається з урахуванням стандартів державної мови.

Згідно зі статтею 79 Закону України «Про нотаріат», нотаріус засвідчує вірність перекладу документа з однієї мови на іншу, якщо він знає відповідні мови. Якщо нотаріус не знає відповідних мов, переклад документа може бути зроблено перекладачем, справжність підпису якого засвідчує нотаріус.

Як вбачається з переліку додатків до позовної заяви, позивачем долучено копії витягів проектної документації щодо ПРУ, актів державної приймальної комісії про прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів (будинків АДРЕСА_1 ), інвентаризаційних справ на житлові будинки АДРЕСА_2 , технічного паспорту на житлову будівлю 4 Вільнюського кварталу м. Славутич, рішень виконавчого комітету Славутицької міської Ради народних депутатів УРСР про затвердження актів, які викладено російською мовою.

Враховуючи вищевказані положення законодавства, у випадку подання до суду документів, зміст яких викладено іноземною мовою, останні повинні мати засвідчений нотаріальний переклад таких документів.

За таких обставин, позовна заява Керівника Вишгородської окружної прокуратури Київської області в інтересах держави підлягає залишенню без руху.

Суд звертає увагу позивача на те, що відповідно до ч. 4 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Враховуючи викладене та керуючись ст. 174, ч. 2 ст. 232, ст.ст. 233, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву Керівника Вишгородської окружної прокуратури Київської області залишити без руху.

2. Встановити Керівнику Вишгородської окружної прокуратури Київської області строк на усунення недоліків позовної заяви не пізніше 10 днів з дня вручення зазначеної ухвали.

3. Встановити Керівнику Вишгородської окружної прокуратури Київської області спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом надання до суду:

- доказів доплати у встановлених законом порядку і розмірі судового збору, який, з урахуванням вже сплаченого судового збору (3 028,00 грн), становитиме 9 084,00 грн;

- нотаріально посвідчені копії витягів проектної документації щодо ПРУ, актів державної приймальної комісії про прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів (будинків 4, 5 та 7 Вільнюського кварталу м. Славутич), інвентаризаційних справ на житлові будинки АДРЕСА_2 , технічного паспорту на житлову будівлю 4 Вільнюського кварталу м. Славутич, рішень виконавчого комітету Славутицької міської Ради народних депутатів УРСР про затвердження актів з офіційним перекладом на українську мову

4. Відповідно до ч. 2 ст. 235 Господарського процесуального кодексу України дана ухвала набирає законної сили з моменту її підписання. Дана ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Л.В. Сокуренко