ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 червня 2024 року Справа № 925/1812/23

Господарський суд Черкаської області у складі головуючого судді Васяновича А.В.,

секретар судового засідання Ібрагімова Є.Р.,

за участі представників сторін:

від позивача Стойко А.Ю. - адвокат,

від відповідача Коханій О.В. - адвокат,

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу

за позовом комунального некомерційного підприємства Обласний центр

екстреної медичної допомоги та медичних катастроф Черкаської

обласної ради, м. Черкаси

до фізичної особи-підприємця Кущенка Геннадія Миколайовича,

м. Черкаси

про стягнення 907 812 грн. 22 коп.

ВСТАНОВИВ:

До Господарського суду Черкаської області з позовом звернулось комунальне некомерційне підприємство Обласний центр екстреної медичної допомоги та медичних катастроф Черкаської обласної ради до фізичної особи-підприємця Кущенка Геннадія Миколайовича про стягнення з відповідача 907 812 грн. 22 коп., а саме: 789 037 грн. 32 коп. пені та 118 774 грн. 90 коп. - штрафу, у зв`язку із порушенням відповідачем умов договору підряду №КР/У/23 від 18 липня 2023 року.

Ухвалою Господарського суду Черкаської області від 02 січня 2024 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Справу вирішено розглядати за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання призначено на 10 год. 00 хв. 06 лютого 2024 року.

В судовому засіданні, яке відбулося 06 лютого 2024 року суд оголосив перерву до 11 год. 30 хв. 29 лютого 2024 року.

В судовому засіданні, яке відбулося 29 лютого 2024 року суд продовжив строк підготовчого провадження на тридцять днів та оголосив перерву в судовому засіданні до 11 год. 00 хв. 13 березня 2024 року.

Ухвалою суду від 13 березня 2024 року відкладено підготовче засідання на 11 год. 00 хв. 27 березня 2024 року.

Ухвалою суду, занесеною до протоколу судового засідання від 27 березня 2024 року, суд вирішив закрити підготовче провадження та призначити справу до судового розгляду по суті. Розгляд справи по суті призначено на 10 год. 30 хв. 25 квітня 2024 року.

Ухвалою суду від 25 квітня 2024 року відкладено розгляд справи по суті на 10 год. 30 хв. 30 травня 2024 року.

В судовому засіданні, яке відбулося 30 травня 2024 року суд оголосив перерву до 12 год. 00 хв. 18 червня 2024 року.

05 лютого 2024 року від відповідача надійшов відзив на позовну заяву в якому останній проти позову заперечував, з підстав викладених у відзиві.

29 травня 2024 року від відповідача до суду надійшла заява про зменшення неустойки.

18 червня 2024 року, перед судовими дебатами, від відповідача до суду надійшла письмова заява про визнання позову.

Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав та просив суд позов задовольнити повністю.

Представник відповідача в судовому засіданні позовні вимоги визнав повністю, водночас просив суд зменшити розмір штрафних санкцій до 19 767 грн.

В судовому засіданні, яке відбулося 18 червня 2024 року згідно ч. 1 ст. 240 ГПК України було оголошено вступну та резолютивну частини судового рішення зі справи №925/1812/23.

Розглянувши матеріали справи, дослідивши докази, а також заслухавши пояснення представників сторін, суд вважає, що позовні вимоги слід задовольнити частково виходячи з наступного:

Як вбачається з матеріалів справи та було встановлено господарським судом під час її розгляду, 18 липня 2023 року між комунальним некомерційним підприємством Обласний центр екстреної медичної допомоги та медичних катастроф Черкаської обласної ради (замовник) та фізичною особою-підприємцем Кущенком Геннадієм Миколайовичем (підрядник) в результаті проведення процедури закупівлі за ідентифікатором UA-2023-06-08-015852-а було укладено договір підряду №КР/У/23.

Згідно п.1.1. договору підрядник зобов`язався виконати капітальний ремонт покрівлі будівлі швидкої медичної допомоги Уманської СЕШМД за адресою: Черкаська обл., м. Умань, вул. Велика Фонтанна, буд.45 (згідно з КНУ Настанова з визначення вартості будівництва, затверджених наказом Міністерства розвитку громад та територій України Про затвердження кошторисних норм України у будівництві від 01.11.2021 р. №281 на заміну ДСТУ Б.Д.1.1-1:2013, код ДК 021:2015 - 45260000-7 Покрівельні роботи та інші спеціалізовані будівельні роботи) (далі - об`єкт), за переліком, обсягами робіт та використовуючи матеріали, наведені у додатках №№1-3 договору, які є невід`ємними його частинами, а також згідно проектно-кошторисної документації на виконання цих робіт.

Відповідно до ч. 1 та ч. 2 ст. 837 Цивільного кодексу України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу. Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові.

Ціна договору становить 2 375 498 грн. 00 коп. без ПДВ (п. 3.1. договору).

Пунктом 4.4 договору зазначено, що замовник має право протягом 3 банківських днів після підписання договору перерахувати підряднику аванс, розмір якого не може перевищувати 30% вартості річного обсягу робіт та в сумі, що становить 712 649 грн. 40 коп. без ПДВ.

Підрядник підтверджує відпрацювання авансу шляхом подання замовнику документів про обсяги виконаних робіт форми КБ-2в згідно Кошторисних норм України Настанова з визначення вартості будівництва та їх вартість форми КБ-3 згідно Кошторисних норм України Настанова з визначення вартості будівництва.

Відповідно до п. 4.4 позивач перерахував відповідачу 30% вартості річного обсягу робіт, що становить 712 649 грн. 40 коп. без ПДВ, що підтверджується копією платіжної інструкції №7962 від 19 липня 2023 року.

Згідно п.5.1 договору підрядник зобов`язаний розпочати роботи за договором протягом 3 днів з моменту отримання від замовника документів, передбачених п. 6.1.1. договору та після отримання підрядником на свій розрахунковий рахунок авансу, якщо таке передбачено умовами цього договору, і завершити виконання робіт до 01 жовтня 2023 року. Виконання робіт за договором здійснюється із дотриманням графіку виконання робіт (Додаток №4). Датою закінчення робіт вважається дата їх прийняття замовником. Виконання робіт може бути здійснено достроково.

Згідно п. 5.8 договору, після закінчення робіт підрядник готує акт виконаних робіт (форму КБ-2в) у трьох примірниках, викликає на об`єкт уповноважених представників замовника, здає їм обсяги виконаних робіт.

У пункті 12.1. договору передбачено, що договір вважається укладеним і набирає чинності з моменту його підписання сторонами та скріплення печатками сторін.

Дія договору припиняється при настанні однієї з умов:

а. закінчення терміну дії договору 31 грудня 2023 року;

б. за згодою сторін;

в. з інших підстав, передбачених чинним законодавством України (п. 12.2. договору).

Закінчення терміну дії договору не звільняє сторони від відповідальності за його порушення, яке мало місце під час дії договору (пункт 12.3. договору).

14 листопада 2023 року відповідачем надано позивачу акт приймання виконаних будівельних робіт №1 від 14 листопада 2023 року за жовтень 2023 року (форма КБ-2в) та довідку про вартість виконаних будівельних робіт та витрати від 14 листопада 2023 року за жовтень 2023 року (форма КБ-3) на загальну суму 766 083,00 грн.

Також 14 листопада 2023 року відповідачем надано позивачу акт приймання виконаних будівельних робіт №2 від 14 листопада 2023 року за листопад 2023 року (форма КБ-2в) та довідку про вартість виконаних будівельних робіт та виграти від 14 листопада 2023 року за листопад 2023 року (форма КБ-3) на загальну суму 314 972,00 грн.

14 листопада 2023 року позивачем прийняті роботи та підписані акти приймання виконаних будівельних робіт та довідки про вартість виконаних будівельних робіт на загальну суму 1 081 055,00 грн.

Позивач перерахував на розрахунковий рахунок відповідача 368 405,60 грн., що підтверджується копіями платіжних інструкцій від 15 листопада 2023 року №8854 та №8855.

Отже, прийняті роботи на суму 1 081 055,00 грн. позивачем повністю оплачені ( урахуванням раніше сплаченого авансу).

Вартість невиконаних робіт по договору складає 1 294 443,00 грн.

Відповідно до ч. 1 та ч. 2 ст. 173 Господарського кодексу України господарським визнається зобов`язання, що виникає між суб`єктом господарювання та іншим учасником (учасниками) відносин у сфері господарювання з підстав, передбачених цим Кодексом, в силу якого один суб`єкт (зобов`язана сторона, у тому числі боржник) зобов`язаний вчинити певну дію господарського чи управлінсько-господарського характеру на користь іншого суб`єкта (виконати роботу, передати майно, сплатити гроші, надати інформацію тощо), або утриматися від певних дій, а інший суб`єкт (управнена сторона, у тому числі кредитор) має право вимагати від зобов`язаної сторони виконання її обов`язку. Основними видами господарських зобов`язань є майново-господарські зобов`язання та організаційно-господарські зобов`язання.

Частина 1 ст. 174 Господарського кодексу України передбачає можливість виникнення господарських зобов`язань з господарського договору та інших угод, передбачених законом, а також з угод, не передбачених законом, але таких, які йому не суперечать.

Згідно з ч. 1 ст. 175 Господарського кодексу України майново-господарськими визнаються цивільно-правові зобов`язання, що виникають між учасниками господарських відносин при здійсненні господарської діяльності, в силу яких зобов`язана сторона повинна вчинити певну господарську дію на користь другої сторони або утриматися від певної дії, а управнена сторона має право вимагати від зобов`язаної сторони виконання її обов`язку. Майнові зобов`язання, які виникають між учасниками господарських відносин, регулюються Цивільним кодексом України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом.

Частиною 1 ст. 193 Господарського кодексу України встановлено, що суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться. До виконання господарських договорів застосовуються відповідні положення Цивільного кодексу України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ст.ст. 525, 526 Цивільного кодексу України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту.

Статтею 530 Цивільного кодексу України встановлено, що у разі, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Відповідно до ч. 1 ст. 546 та ст. 549 ЦК України виконання зобов`язання забезпечується, зокрема, неустойкою, яка визначається як пеня та штраф і є грошовою сумою або іншим майном, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення зобов`язання. Сплата неустойки є правовим наслідком у разі порушення зобов`язання (п. 3 ч. 1 ст. 611 ЦК України).

Згідно з п 8.2. договору у разі несвоєчасного виконання робіт за договором, у тому числі при виконанні гарантійних зобов`язань, визначених розділом 8 договору, підрядник сплачує замовнику пеню у розмірі 0,5% від вартості не виконаних за договором робіт за кожен день затримки, а за прострочення виконання робіт за договором понад 30 днів, додатково, підрядник сплачує замовнику штраф у розмірі 5% від вартості не виконаних за договором робіт.

Позивачем заявлено вимогу про стягнення з відповідача пені в загальному розмірі 789 037 грн. 32 коп. (510 732 грн. 07 коп. пені нарахованої на суму невиконаних робіт в розмірі 2 375 498,00 за період з 02 жовтня 2023 року по 13 листопада 2023 року та 278 305 грн. 25 коп. нарахованої за період з 14 листопада 2023 року по 26 грудня 2023 року на суму невиконаних робіт в розмірі 1 294 443,00 грн.).

Крім того позивач просив суд стягнути з відповідача штраф у розмірі 5% від вартості невиконаних за договором робіт на суму 2 375 498 грн., що складає 118 774 грн. 90 коп.

Відповідно до ч. 1 ст. 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Відповідачем всупереч ч. 1 ст. 74, ст. 76, 77 ГПК України не було доведено факту своєчасного виконання підрядних робіт.

Позов відповідач визнав повністю.

Підстав для відмови у прийнятті визнання відповідачем позову немає.

Водночас, відповідачем було подано заяву про зменшення розміру штрафних санкцій.

В обґрунтування поданої заяви, останній вказував, що збитків позивачу невчасним виконаним робіт не завдано. Отже, розмір неустойки значно перевищує розмір майнових втрат.

Відповідач, як платник податків, перебуває на спрощеній системі оподаткування та є платником єдиного податку третьої групи.

В силу особливостей податкового обліку ним не відображаються у податковій декларації витрати на провадження господарської діяльності.

Сума неустойки значно перевищує суму отриманого доходу відповідача та є для нього непомірною та такою, що не відповідає майновому стану відповідача. Неможливість сплати суми неустойки, в разі задоволення позову в повному обсязі матиме для відповідача значні негативні наслідки, у вигляді повного припинення діяльності та реальної перспективи банкрутства.

Розглянувши подану відповідачем заяву про зменшення розміру неустойки, суд дійшов висновку, що дане клопотання підлягає частковому задоволенню виходячи з наступного:

Згідно зі ст. 233 ГК України у разі якщо належні до сплати штрафні санкції надмірно великі порівняно із збитками кредитора, суд має право зменшити розмір санкцій. При цьому повинно бути взято до уваги: ступінь виконання зобов`язання боржником; майновий стан сторін, які беруть участь у зобов`язанні; не лише майнові, але й інші інтереси сторін, що заслуговують на увагу. Якщо порушення зобов`язання не завдало збитків іншим учасникам господарських відносин, суд може з урахуванням інтересів боржника зменшити розмір належних до сплати штрафних санкцій.

За положенням ч. 3 ст. 551 ЦК України розмір неустойки може бути зменшений за рішенням суду, якщо він значно перевищує розмір збитків, та за наявності інших обставин, які мають істотне значення.

Аналіз наведених норм законодавства дає підстави для висновку про те, що право суду зменшити заявлені до стягнення суми штрафних санкцій пов`язане з наявністю виняткових обставин, встановлення яких вимагає надання оцінки господарським судом як поданим учасниками справи доказам та обставинам, якими учасники справи обґрунтовують наявність підстав для зменшення штрафних санкцій, так і запереченням інших учасників щодо такого зменшення.

Вирішуючи питання про зменшення розміру пені та штрафу, які підлягають стягненню зі сторони, що порушила зобов`язання, суд повинен з`ясувати наявність значного перевищення розміру неустойки порівняно з розміром збитків, а також об`єктивно оцінити, чи є цей випадок винятковим, виходячи з інтересів сторін, які заслуговують на увагу, ступеня виконання зобов`язань, причин неналежного виконання або невиконання зобов`язання, незначності прострочення у виконанні зобов`язання, невідповідності розміру пені наслідкам порушення, негайного добровільного усунення винною стороною порушення та його наслідків та ін. При цьому обов`язок доведення існування обставин, які можуть бути підставою для зменшення розміру заявленої до стягнення суми пені, покладається на особу, яка заявляє відповідне клопотання.

Встановивши відповідні обставини, суд вирішує питання стосовно можливості зменшення розміру заявленої до стягнення пені, що є правом суду, яке реалізується ним на власний розсуд (дана правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 04 травня 2018 року у справі №917/1068/17, від 22 січня 2019 року у справі №908/868/18).

Наявність у кредитора можливості стягувати із споживача надмірні грошові суми як неустойку змінює її дійсне правове призначення. Неустойка має на меті, насамперед, стимулювати боржника до виконання основного грошового зобов`язання та не може становити непомірний тягар для споживача і бути джерелом отримання невиправданих додаткових прибутків для кредитора. Таку правову позицію викладено і в Рішенні Конституційного Суду України від 11 липня 2013 року № 7-рп/2013.

Велика Палата Верховного Суду в постанові від 18 березня 2020 року у справі №902/417/18 вказала, що у разі коли відповідальність боржника перед кредитором за неналежне виконання обов`язку щодо своєчасного розрахунку не обмежена жодними межами, а залежить виключно від встановлених договором процентів (штрафу, пені, річних відсотків), то за певних обставин обсяг відповідальності може бути нерозумним з огляду на його непропорційність наслідкам правопорушення. Він може бути несправедливим щодо боржника, а також щодо третіх осіб, оскільки майновий тягар відповідних виплат може унеможливити виконання боржником певних зобов`язань, зокрема з виплати заробітної плати своїм працівникам та іншим кредиторам, тобто цей тягар може бути невиправдано обтяжливим чи навіть непосильним. У таких випадках невизнання за судом права на зменшення розміру відповідальності може призводити до явно нерозумних і несправедливих наслідків. Тобто має бути дотриманий розумний баланс між інтересами боржника та кредитора.

З огляду на компенсаційний характер заходів відповідальності у цивільному праві та принципи розумності, справедливості та пропорційності суд за певних умов може зменшити розмір як неустойки, штрафу, так і процентів річних за час затримки розрахунку відповідно до статті 625 ЦК України, оскільки всі вони спрямовані на відновлення майнової сфери боржника.

Враховуючи загальну ціну договору, вартість невиконаних робіт та розмір неустойки, суд вважає, що в даному випадку загальний обсяг відповідальності боржника за несвоєчасне виконання ремонту покрівлі не можна визнати цілком розумним та справедливим, оскільки розмір неустойки становить більше 70% від вартості невиконаних робіт (порушеного зобов`язання).

Отже, суд вважає за можливе зменшити погоджений сторонами у договорі загальний розмір пені до розміру подвійної облікової ставки Національного банку України, а розмір штрафу, з 5% до 1% від вартості не виконаних за договором робіт.

Таким чином, розмір пені нарахований за період з 02 жовтня 2023 року по 13 листопада 2023 року на суму 2 375 498 грн. складає 102 568,15 грн.;

Розмір пені нарахований за період з 14 листопада 2023 року по 26 грудня 2023 року на суму 1 294 443 грн. складає 47 947,59 грн.

Розмір штрафу за прострочення виконання робіт за договором понад 30 днів, складає 23 754 грн. 98 коп. (1% від вартості не виконаних за договором робіт у сумі 2 375 498 грн.).

Отже, загальний розмір неустойки, який підлягає стягненню з відповідача складає 174 270 грн. 72 коп., що становить 13,46% від суми невиконаних робіт по договору, що цілком забезпечує розумний баланс між інтересами боржника та кредитора.

В решті вимог позов задоволенню не підлягає.

Судові витрати підлягають розподілу між сторонами відповідно до вимог ст. 129 ГПК України.

Згідно ч. 1 ст. 130 ГПК України у разі укладення мирової угоди до прийняття рішення у справі судом першої інстанції, відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову, а в разі якщо домовленості про укладення мирової угоди, відмову позивача від позову або визнання позову відповідачем досягнуто сторонами за результатами проведення медіації - 60 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову.

Аналогічна норма міститься в ч. 3 ст. 7 Закону України Про судовий збір.

В зв`язку з тим, що відповідач визнав позов під час розгляду справи по суті, то підстав для повернення з Державного бюджету України 50% судового збору не має.

Судовий збір в частині зменшення судом розміру штрафних санкцій покладається на відповідача повністю.

На підставі викладеного, та керуючись ст. 129, 237, 238, 240 ГПК України, суд

ВИРІШИВ:

1. Позов задовольнити частково.

2. Стягнути з фізичної особи-підприємця Кущенка Геннадія Миколайовича, АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 на користь комунального некомерційного підприємства Обласний центр екстреної медичної допомоги та медичних катастроф Черкаської обласної ради, вул. Академіка Корольова,15, м. Черкаси, ідентифікаційний код 38553482 - 150 515 грн. 74 коп. пені, 23 754 грн. 98 коп. штрафу та 13 617 грн. 18 коп. судового збору.

3. В решті вимог в позові відмовити.

Видати відповідний наказ після набрання рішення суду законної сили.

Рішення суду набирає законної сили в порядку та строк визначені ст. 241 ГПК України.

Рішення суду може бути оскаржено до Північного апеляційного господарського суду в порядку та строки передбачені розділом ІV ГПК України.

Повне рішення складено 19 червня 2024 року.

Суддя А.В.Васянович