ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 червня 2024 року

м. Київ

cправа № 906/633/21

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду: Краснова Є. В. - головуючого, Волковицької Н. О., Мачульського Г. М.,

секретар судового засідання - Денисевич А. Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні касаційну скаргу Служби відновлення та розвитку інфраструктури у Житомирській області (попередня назва - Служба автомобільних доріг у Житомирській області Державного агентства автомобільних доріг України "Укравтодор") на постанову Північно-Західного апеляційного господарського суду від 12.10.2022 (колегія суддів: Олексюк Г. Є., Гудак А. В., Петухов М. Г.) у справі

за позовом заступника керівника Житомирської обласної прокуратури в інтересах держави в особі Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області до відповідачів: 1) Служби відновлення та розвитку інфраструктури у Житомирській області (попередня назва - Служба автомобільних доріг у Житомирській області Державного агентства автомобільних доріг України "Укравтодор"), 2) Товариства з обмеженою відповідальністю "Спец Комплект Постач" про визнання недійсними результатів публічних закупівель та договору про закупівлю робіт,

за участю представників:

Офісу Генерального прокурора - Яремчук А. В.,

відповідача-1 - Войдевич О. А.,

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог

1. У червні 2021 року заступник керівника Житомирської обласної прокуратури в інтересах держави в особі Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області звернувся до Господарського суду Житомирської області з позовом про:

- визнання недійсним рішення тендерного комітету Служби автомобільних доріг у Житомирській області про застосування переговорної процедури закупівлі, оформленого повідомленням від 20.11.2020 про намір укласти договір про закупівлю під час застосування переговорної процедури по предмету закупівлі: "63710000-9. Послуги з обслуговування наземних видів транспорту. (Послуги з експлуатаційного утримання автомобільних доріг загального користування державного значення Житомирської області протяжністю 337,6 км (додаткові аварійні роботи на автомобільній дорозі М-06 Київ-Чоп (на м. Будапешт через міста Львів, Мукачеве і Ужгород) км 129+600 - км 151+730)";

- визнання недійсним договору від 03.12.2020 № 171 на закупівлю послуг 63710000-9. Послуги з обслуговування наземних видів транспорту. (Послуги з експлуатаційного утримання автомобільних доріг загального користування державного значення Житомирської області протяжністю 337,6 км (додаткові аварійні роботи на автомобільній дорозі М-06 Київ-Чоп (на м. Будапешт через міста Львів, Мукачеве і Ужгород) км 129+600 - км 151+730), укладений між Службою автомобільних доріг у Житомирській області та ТОВ "Спец Комплект Постач".

2. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що спірне рішення замовника, оформлене повідомленням від 20.11.2020 та укладений на його виконання спірний договір не відповідають вимогам закону, оскільки, в даному випадку, відбулося необґрунтоване застосування переговорної процедури закупівлі додаткових аналогічних робіт у того самого учасника, недотримано визначений законодавством принцип максимальної ефективності, що унеможливило раціональне та ефективне використання державних коштів.

3. Прокурор стверджував, що замовником фактично здійснено закупівлю нових послуг (робіт) на об`єкті будівництва, де припинено роботи з реконструкції автомобільної дороги у зв`язку із неналежним виконанням контрактних зобов`язань іншим підрядником, що у свою чергу, виключає можливість застосування переговорної процедури закупівлі таких послуг на підставі пункту 5 частини другої статті 40 Закону України "Про публічні закупівлі" як додаткових аналогічних робіт.

Фактичні обставини справи, встановлені судами

4. 03.05.2019 між Службою автомобільних доріг у Житомирській області (замовник) та ТОВ "Спец Комплект Постач" (підрядник) за результатами проведення процедури публічної закупівлі укладено договір № 34 на закупівлю послуг 63710000-9. Послуги з обслуговування наземних видів транспорту. (Послуги з експлуатаційного утримання автомобільних доріг загального користування державного значення Житомирської області протяжністю 337,6 км) з додатками.

5. До Переліку автомобільних доріг загального користування (додаток № 3 до договору), які підлягають обслуговуванню за договором, включено, зокрема автомобільну дорогу М-06 Київ-Чоп (на м. Будапешт через м. Львів, м. Мукачеве, м. Ужгород) км 68+487 - км 183+500, протяжністю 157,5 км.

6. Виконання робіт з реконструкції автомобільної дороги М-06 на ділянці Північної об`їзної Житомира км 129+600 - км 151+730 здійснювалося в рамках спільного проекту Укравтодору, Європейського банку реконструкції та розвитку і Європейського інвестиційного банку підрядником Sinohydro Corporation Ltd (КНР) згідно укладеного контракту від 28.11.2017.

7. У зв`язку із порушенням підрядником контрактних зобов`язань та неспроможністю завершити будівництво у визначений строк, відповідний контракт було розірвано.

8. 19.10.2020 Управлінням патрульної поліції в Житомирській області Департаменту патрульної поліції винесено припис № 89 Службі автомобільних доріг України в Житомирській області щодо усунення виявлених порушень на автомобільній дорозі М-06 Київ-Чоп км 129+600 - км 151+730.

9. Окремим дорученням Державного агентства автомобільних доріг України № 175 від 19.10.2020 доручено Службі автомобільних доріг України в Житомирській області, ДП "Укрдорінвест", ДП "ДерждорНДІ", ДП "Дорожній науково-технічний центр" провести комісійне обстеження автомобільної дороги М-06 Київ-Чоп км 129+600 - км 151+730.

10. Окремим дорученням Державного агентства автомобільних доріг України № 178-ОД від 21.10.2020 доручено Службі автомобільних доріг у Житомирській області забезпечити виконання першочергових робіт на ділянці км 129+600 - км 151+730 автомобільної дороги М-06 Київ-Чоп за результатами спільного обстеження.

11. 20.10.2020 проведено комісійне обстеження на ділянці автомобільної дороги загального користування державного значення М-06 Київ-Чоп (на м. Будапешт через м. Львів, м. Мукачеве, м. Ужгород) км 129+600 - км 151+730, про що складено акт обстеження від 20.10.2020.

12. В акті обстеження вказано, що під час проведення обстеження комісією виявлено ряд дефектів, що потребують термінового усунення. Незавершені роботи потребують консервування, так як можуть здійснити негативний вплив на транспортно-експлуатаційні показники споруджених елементів автомобільної дороги та рівень безпеки руху.

13. На виконання окремих доручень Державного агентства автомобільних доріг України, акта обстеження від 20.10.2020 та припису Управління патрульної поліції в Житомирській області Департаменту патрульної поліції від 19.10.2020 № 89, комісією Служби автомобільних доріг у Житомирській області складено акт дефектів, яким визначено перелік та кількість робіт і витрат (додаткові аварійні роботи), необхідних для забезпечення проїзду під час зимового утримання.

14. Наказом в.о. начальника Служби автомобільних доріг у Житомирській області № 236 від 05.11.2020 затверджено кошторисну документацію на послуги з експлуатаційного утримання автомобільних доріг загального користування державного значення Житомирської області протяжністю 337,6 км (додаткові аварійні роботи), загальною вартістю 45 207,29 тис. грн.

15. Службою автомобільних доріг у Житомирській області 20.11.2020 у системі публічних закупівель оприлюднено повідомлення про намір укласти договір про закупівлю під час застосування переговорної процедури за предметом закупівлі: "63710000-9. Послуги з обслуговування наземних видів транспорту. (Послуги з експлуатаційного утримання автомобільних доріг загального користування державного значення Житомирської області протяжністю 337,6 км (додаткові аварійні роботи на автомобільній дорозі М-06 Київ-Чоп (на м. Будапешт через м. Львів, м. Мукачеве, м. Ужгород) км 129+600-км 151+730)) (ідентифікатор закупівлі: ИА- 2020-11-20-008353-с).

16. У повідомленні замовника про намір укласти договір зазначено, що правовою підставою для застосування переговорної процедури закупівлі визначено пункт 5 частини другої статті 40 Закону України "Про публічні закупівлі", а саме: "якщо після укладення договору про закупівлю у замовника виникла необхідність у закупівлі додаткових аналогічних робіт чи послуг у того самого учасника. Можливість і умови таких додаткових робіт чи послуг можуть бути передбачені в основному договорі про закупівлю, який укладено за результатами проведення тендера. Закупівля додаткових аналогічних робіт чи послуг у того самого учасника здійснюється протягом трьох років після укладення договору про закупівлю, якщо загальна вартість таких робіт чи послуг не перевищує 50 відсотків ціни основного договору про закупівлю, укладеного за результатами проведення тендера".

17. В обґрунтуванні застосування переговорної процедури закупівель у якості посилань на експертні, нормативні, технічні та інші документи, що підтверджують наявність умов застосування такої закупівлі наведено наступне:

"Виникла необхідність у закупівлі додаткових аналогічних робіт чи послуг у того самого учасника, тобто у Товариства з обмеженою відповідальністю "Спец Комплект Постач" щодо основного договору №34 від 03.05.2019 на закупівлю послуг 63710000-9. Послуги з обслуговування наземних видів транспорту (Послуги з експлуатаційного утримання автомобільних доріг загального користування державного значення Житомирської області протяжністю 337,6 км), де ціна договору становить 92 400 000,00 гривень по відкритих торгах UA-2019-02-14-002444-b та проведення переговорної процедури закупівлі відповідно до пункту 5 частини 2 статті 40 Закону України "Про публічні закупівлі".

18. 03.12.2020 за результатами проведення процедури публічної закупівлі між Службою автомобільних доріг у Житомирській області (замовник) ТОВ "Спец Комплект Постач" (виконавець) укладено договір № 171 на закупівлю послуг, за умовами якого виконавець зобов`язується у 2020-2021 роках надати замовнику послуги 63710000-9. Послуги з обслуговування наземних видів транспорту. (Послуги з експлуатаційного утримання автомобільних доріг загального користування державного значення Житомирської області протяжністю 337,6 км) (додаткові аварійні роботи на автомобільній дорозі М-06 Київ-Чоп (на м. Будапешт через м.м. Львів, Мукачеве і Ужгород) км 129+600 - км 151+730).

19. За результатами виконання робіт за договором № 171 від 03.12.2020, сторонами в грудні 2020 року були підписані акти виконаних будівельних робіт № 176 на суму 8 792 095,27 грн та № 207 на суму 26 464 703,42 грн.

20. 31.12.2021 в системі публічних закупівель "PROZORRО" Службою автомобільних доріг у Житомирській області опубліковано звіт про виконання вищезазначеного договору про закупівлю.

21. В період з 25.03.2021 по 15.04.2021 Управлінням Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області був проведений моніторинг переговорної процедури закупівлі позивачем "Послуги з обслуговування наземних видів транспорту (послуга з експлуатаційного утримання автомобільних доріг загального користування державного значення Житомирської області протяжністю 337,6 км (додаткові аварійні роботи на автомобільній дорозі М-06 Київ-Чоп (на м. Будапешт через м. Львів, м. Мукачеве, м. Ужгород) км 129-600 - км 151+730)) 41940802UAN, 63710000-9, ДК021, 1 послуга", про що складено відповідний висновок (т.1, а. с. 171-179).

22. За результатами проведеного моніторингу встановлено ряд порушень, а саме:

- щодо невідповідності повідомлення про намір укласти договір під час застосування переговорної процедури закупівель позивачем вимогам пункту 8 частини шостої статті 40 Закону України "Про публічні закупівлі";

- щодо відсутності умов, передбачених пунктом 5 частини другої статті 40 Закону України "Про публічні закупівлі" для застосування переговорної процедури закупівель.

23. Зокрема, Управлінням Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області у висновку вказано, що фактично замовником за договором від 03.12.2020 № 171 передбачено придбання частини послуг, що за своїм змістом не є тотожними конкретним видам послуг (робіт) основного договору, тобто, фактично не є аналогічними.

24. З метою усунення виявлених порушено зобов`язано здійснити заходи щодо припинення зобов`язань за договором від 03.12.2020 № 171 та протягом 5 робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушень законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку.

25. Відповідно до протоколу № 157 від 23.04.2021 засідання тендерного комітету Служби автомобільних доріг у Житомирській області вирішено надати заперечення на висновок за результатами моніторингу Управлінням Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області.

26. Рішенням Житомирського окружного адміністративного суду від 05.08.2021, залишеним без змін постановою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 30.11.2021 у справі № 240/8374/21, відмовлено у задоволенні позову Служби автомобільних доріг у Житомирській області про визнання протиправним та скасування висновку від 20.04.2021 Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області за результатами моніторингу процедури закупівлі "Послуг з обслуговування наземних видів транспорту (послуги з експлуатаційного утримання автомобільних доріг загального користування державного значення Житомирської області протяжністю 337,6 км (додаткові аварійні роботи на автомобільній дорозі М-06 Київ-Чоп (на м. Будапешт через м. Львів, м. Мукачеве, м. Ужгород) км 129+600 - 151+730)); 41940802UAH, 63710000-9, ДК021,1".

Короткий зміст судових рішень

27. 17.05.2022 Господарський суд Житомирської області ухвалив рішення про відмову у позові.

28. Судове рішення мотивовано тим, що обраний прокурором спосіб захисту порушених, на його думку, прав держави, шляхом визнання недійсними рішення про проведення переговорної процедури та укладеного правочину, без вимоги про застосування реституції або відшкодування державі розміру понесених збитків, не може забезпечити їх реального захисту.

29. Постановою Північно-Західного апеляційного господарського суду від 12.10.2022 рішення суду першої інстанції скасовано, ухвалено нове рішення, яким позов задоволено.

30. Суд апеляційної інстанції зазначив, що для визнання договору недійсним не має значення факт його повного чи часткового виконання сторонами. Ця обставина впливає лише на застосування наслідків недійсності договору. Якщо ж договір сторонами повністю чи частково виконано, то може статися так, що повернення до попереднього стану дійсно неможливе (наприклад, спожито поставлений товар, отримано надані послуги, прийнято фактично виконані роботи тощо).

31. Однак неможливість цивільно-правового повернення сторін договору до попереднього стану не спростовує факту зловживання посадовими обов`язками чи їх перевищення, що, як правило, є передумовою укладення недійсного договору, а також не усуває збитків замовника (держави), що нерідко трапляються в результаті такого недійсного договору, який може мати наслідком відповідальність посадових осіб.

32. Суд прийняв до уваги те, що пред`явлення цього позову прокурором зумовлене очевидним завданням шкоди інтересам держави в бюджетній сфер. Недотримання процедури закупівлі, визначеної Законом України "Про публічні закупівлі", створює загрозу економічній безпеці держави, порушує порядок використання бюджетних коштів та може призвести до неможливості виконання завдань держави.

33. Також суд наголосив, що за період з січня до червня 2021 року (у період дії договору від 03.12.2020 № 171) Служба автомобільних доріг у Житомирській області провела оплату ТОВ "Спец комплект постач" за надані послуги з утримання автомобільної дороги в межах виконання договору від 03.05.2019 № 34 на суму понад 30 349 000 грн. Водночас згідно з договором про закупівлю послуг від 03.12.2020 № 171 субпідрядник - ПП "Автомагістраль" у грудні 2020 року на цій же ділянці автодороги виконало додаткові аварійні роботи на суму 35 256 798,69 грн, що підтверджується актами приймання виконаних робіт за грудень 2020 року № 176, 207.

34. Отже, запланований обсяг коштів за договором від 03.05.2019 № 34 був достатнім для проведення робіт з експлуатаційного утримання всієї ділянки дороги у повному обсязі, що свідчить про неефективне використання бюджетних коштів та завідомо суперечну інтересам держави і суспільства мету укладення договору про закупівлю послуг від 03.12.2020 № 171.

Короткий зміст касаційної скарги та позиція інших учасників справи

35. У касаційній скарзі заявник просить скасувати постанову апеляційної інстанції, а рішення суду першої інстанції залишити без змін.

36. Підставою касаційного оскарження скаржник визначив пункт 1 частини другої статті 287 Господарського процесуального кодексу України, зазначаючи про неврахування судом апеляційної інстанції правових позицій суду касаційної інстанції, викладених ним у касаційній скарзі.

37. Прокурор у відзиві на касаційну скаргу просить залишити її без задоволення, а постанову суду апеляційної інстанції - без змін, наголошуючи на її законності і обґрунтованості.

38. Позивач у письмових поясненнях вважає оскаржувану постанову суду апеляційної інстанції обґрунтованою та такою, що не підлягає скасуванню.

Позиція Верховного Суду

39. Відповідно до частини першої статті 15 Цивільного кодексу України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

40. Позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову.

41. Предметом позову є певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, а підставою позову - факти, які обґрунтовують вимогу про захист права чи законного інтересу. При цьому особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. У свою чергу, суд має перевірити доводи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, у тому числі щодо матеріально-правового інтересу у спірних відносинах, і у разі встановлення порушеного права з`ясувати, чи буде воно відновлено у заявлений спосіб.

42. Під захистом права розуміється державно-примусова діяльність, спрямована на відновлення порушеного права суб`єкта правовідносин і забезпечення виконання юридичного обов`язку зобов`язаною стороною, внаслідок чого реально відбудеться припинення порушення (чи оспорювання) прав цього суб`єкта, він компенсує витрати, що виникли у зв`язку з порушенням його прав, або в інший спосіб нівелює негативні наслідки порушення його прав.

43. Під захистом легітимного інтересу розуміється відновлення можливості досягнення прагнення до користування конкретним матеріальним та/або нематеріальним благом.

44. Спосіб захисту може бути визначено як концентрований вираз змісту (суті) міри державного примусу, за допомогою якого відбувається досягнення бажаного для особи, право чи інтерес якої порушені, правового результату.

45. Спосіб захисту втілює безпосередню мету, якої прагне досягти суб`єкт захисту (позивач), вважаючи, що таким чином буде припинено порушення (чи оспорювання) його прав, він компенсує витрати, що виникли у зв`язку з порушенням його прав, або в інший спосіб нівелює негативні наслідки порушення його прав.

46. Гарантоване статтею 55 Конституції України й конкретизоване у законах України право на судовий захист передбачає можливість звернення до суду за захистом порушеного права, але вимагає, щоб твердження позивача про порушення було обґрунтованим. Таке порушення прав має бути реальним, стосуватися індивідуально виражених прав або інтересів особи, яка стверджує про їх порушення.

47. Отже, захисту підлягає наявне законне порушене право (інтерес) особи, яка є суб`єктом (носієм) порушених прав чи інтересів та звернулася за таким захистом до суду. Тому для того, щоб особі було надано судовий захист, суд встановлює, чи особа дійсно має порушене право (інтерес), і чи це право (інтерес) порушено відповідачем.

48. Застосування будь-якого способу захисту цивільного права та інтересу має бути об`єктивно виправданим та обґрунтованим. Це означає, що: застосування судом способу захисту, обраного позивачем, повинно реально відновлювати його наявне суб`єктивне право, яке порушене, оспорюється або не визнається; обраний спосіб захисту повинен відповідати характеру правопорушення; застосування обраного способу захисту має відповідати цілям судочинства; застосування обраного способу захисту не повинно суперечити принципам верховенства права та процесуальної економії, зокрема не повинно спонукати позивача знову звертатися за захистом до суду (див. постанови Великої Палати Верховного Суду від 19.01.2021 у справі № 916/1415/19, від 26.01.2021 у справі № 522/1528/15-ц, від 08.02.2022 у справі № 209/3085/20). Спосіб захисту права є ефективним тоді, коли він забезпечуватиме поновлення порушеного права, а в разі неможливості такого поновлення - гарантуватиме можливість отримати відповідну компенсацію. Тобто цей захист має бути повним і забезпечувати у такий спосіб досягнення мети правосуддя та процесуальну економію (див. постанову Великої Палати Верховного Суду від 22.09.2020 у справі № 910/3009/18).

49. Надаючи правову оцінку належності обраного позивачем способу захисту, суди повинні зважати й на його ефективність з погляду Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція). У § 145 рішення від 15.11.1996 у справі "Чахал проти Сполученого Королівства" (Chahal v. the United Kingdom, заява № 22414/93, [1996] ECHR 54) Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ, Суд) зазначив, що стаття 13 Конвенції гарантує на національному рівні ефективні правові способи для здійснення прав і свобод, що передбачаються Конвенцією, незалежно від того, яким чином вони виражені в правовій системі тієї чи іншої країни. Таким чином, суть цієї статті зводиться до вимоги надати особі такі способи правового захисту на національному рівні, що дозволили б компетентному державному органові розглядати по суті скарги на порушення положень Конвенції й надавати відповідний судовий захист, хоча держави-учасниці Конвенції мають деяку свободу розсуду щодо того, яким чином вони забезпечують при цьому виконання своїх зобов`язань.

50. При цьому обов`язок надати правову кваліфікацію відносинам сторін, виходячи з фактів, установлених під час розгляду справи, та визначити, яка правова норма підлягає застосуванню для вирішення спору, покладено саме на суд, що є складовою класичного принципу jura novit curia (такий висновок викладено в постанові Великої Палати Верховного Суду від 15.06.2021 у справі № 904/5726/19).

51. У постанові Великої Палати Верховного Суду від 02.08.2023 у справі № 924/1288/21 сформовано висновок про те, що, якщо публічна закупівля завершується оформленням відповідного господарського договору, то оскаржити можна такий договір, а вимога про визнання недійсною закупівлі не є ефективним способом захисту. При цьому, оскільки процедура закупівлі завершується укладенням договору, рішення уповноваженої особи замовника, оформлене відповідним протоколом, є таким, що вичерпало дію фактом його виконання (укладенням договору).

52. Як вбачається із матеріалів справи та встановлено судами попередніх інстанцій, за результатами проведення процедури публічної закупівлі 03.12.2020 Служба автомобільних доріг у Житомирській області (замовник) та ТОВ "Спец Комплект Постач" (виконавець) уклали договір № 171 на закупівлю послуг.

53. Отже, місцевий господарський суд дійшов обґрунтованого висновку, що прокурором в частині позовної вимоги про визнання недійсним рішення тендерного комітету обрано неефективний спосіб захисту.

54. З аналізу правової природи відкритих торгів, як способу забезпечення потреб замовника шляхом закупівлі товарів, робіт, послуг, ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення відкритих торгів, вбачається, що оформлення за їх результатом договору про закупівлю, є правочином, який може бути визнаний недійсним у судовому порядку з підстав недодержання при його вчиненні вимог, передбачених частинами першою-третьою, п`ятою, шостою статті 203 Цивільного кодексу України.

55. При цьому підставою визнання такого договору недійсним є порушення передбачених законодавством правил проведення торгів, визначених, зокрема, Законом України "Про публічні закупівлі" та наслідком проведення яких фактично є дії сторін щодо укладання договору.

56. Частинами першою та другою статті 216 Цивільного кодексу України передбачено, що недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю. У разі недійсності правочину кожна із сторін зобов`язана повернути другій стороні у натурі все, що вона одержала на виконання цього правочину, а в разі неможливості такого повернення, зокрема тоді, коли одержане полягає у користуванні майном, виконаній роботі, наданій послузі, - відшкодувати вартість того, що одержано, за цінами, які існують на момент відшкодування. Якщо у зв`язку із вчиненням недійсного правочину другій стороні або третій особі завдано збитків та моральної шкоди, вони підлягають відшкодуванню винною стороною.

57. Двостороння реституція є обов`язковим наслідком визнаного судом недійсним правочину та не може бути проігнорована сторонами. Тобто при недійсності правочину повернення отриманого сторонами за своєю правовою природою становить юридичний обов`язок, що виникає із закону та юридичного факту недійсності правочину (аналогічний висновок викладено у постанові Верховного Суду від 23.09.2021 у справі № 904/1907/15).

58. Проте згідно з частиною п`ятою статті 216 Цивільного кодексу України вимога про застосування наслідків недійсності нікчемного правочину може бути пред`явлена будь-якою заінтересованою особою. Суд може застосувати наслідки недійсності нікчемного правочину з власної ініціативи.

59. Відповідно до статей 215 та 216 Цивільного кодексу України вимога про застосування наслідків недійсності оспорюваного правочину, як і про визнання його недійсним, може бути заявлена однією зі сторін правочину або іншою заінтересованою особою, права та законні інтереси якої порушено вчиненням правочину. Така вимога може бути об`єднана з вимогою про визнання правочину недійсним, що в цілому сприяє швидкому та ефективному відновленню правового становища сторін, яке існувало до вчинення правочину, або заявлена як самостійна вимога у вигляді окремого позову. Якщо позов щодо застосування наслідків недійсності правочину не подано, суд не може застосувати наслідки недійсності оспорюваного правочину з власної ініціативи, оскільки згідно з абзацом 2 частини п`ятої статті 216 Цивільного кодексу України зазначене право є у суду лише щодо нікчемних правочинів (такий правовий висновок викладено в пунктах 80-82 постановах Верховного Суду від 23.09.2021 у справі № 904/1907/15 та від 09.09.2021 у справі № 925/1276/19).

60. Разом з цим, Верховний Суд у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду у постанові від 26.05.2023 у справі № 905/77/21 уточнив висновок, викладений у постанові від 03.12.2021 у справі № 906/1061/20, з урахуванням актуальних правових висновків, сформульованих у постановах Великої Палати Верховного Суду від 21.09.2022 у справі №908/976/19, від 01.03.2023 у справі № 522/22473/15-ц:

"Позовна вимога про визнання недійсним договору є належним способом захисту, який передбачено законом.

Разом із тим позовна вимога про визнання виконаного/частково виконаного правочину недійсним може бути ефективним способом захисту цивільних прав лише в разі, якщо вона поєднується з позовною вимогою про застосування наслідків недійсності правочину, зокрема, про стягнення коштів на користь позивача, витребування майна з володіння відповідача.

Окреме заявлення позовної вимоги про визнання виконаного/частково виконаного договору недійсним без вимоги про застосування наслідків його недійсності не є ефективним способом захисту, бо не призводить до поновлення майнових прав позивача.

Водночас, у випадку звернення прокурора в інтересах держави з позовом про визнання недійсним виконаного/частково виконаного договору про закупівлю без заявлення вимоги про застосування наслідків недійсності правочину, виключається як необхідність дослідження господарськими судами наслідків визнання договору недійсним для держави як позивача, так і необхідність з`ясування того, яким чином будуть відновлені права позивача, зокрема, обставин можливості проведення реституції, можливості проведення повторної закупівлі товару (робіт, послуг) у разі повернення відповідачем коштів, обов`язку відшкодування іншій стороні правочину вартості товару (робіт, послуг) чи збитків, оскільки обрання позивачем неефективного способу захисту своїх прав є самостійною підставою для відмови в позові".

61. З урахуванням вищезазначеного, оскільки спірний договір виконаний сторонами, а прокурор у цій справі не заявляв до суду вимогу про застосування наслідків виконання недійсного правочину або стягнення збитків в дохід держави, колегія суддів погоджується з висновком місцевого господарського суду про те, що обраний прокурором спосіб захисту прав не є ефективним.

62. Обрання ж позивачем неналежного способу захисту своїх прав є самостійною підставою для відмови у позові (див., зокрема, постанови Великої Палати Верховного Суду від 19.01.2021 у справі № 916/1415/19, від 02.02.2021 у справі № 925/642/19, від 06.04.2021 у справі № 910/10011/19, від 22.06.2021 у справі № 200/606/18, від 02.11.2021 у справі № 925/1351/19, від 25.01.2022 у справі № 143/591/20, від 23.11.2021 у справі № 359/3373/16-ц.

Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

63. Відповідно до пункту 4 частини першої статті 308 Господарського процесуального кодексу України суд касаційної інстанції за результатами розгляду касаційної скарги має право скасувати постанову суду апеляційної інстанції повністю або частково і залишити в силі рішення суду першої інстанції у відповідній частині.

64. Відповідно до статті 312 Господарського процесуального кодексу України суд касаційної інстанції скасовує постанову суду апеляційної інстанції повністю або частково і залишає в силі судове рішення суду першої інстанції у відповідній частині, якщо в передбачених статтею 300 цього Кодексу межах встановить, що судом апеляційної інстанції скасовано судове рішення, яке відповідає закону.

65. Зважаючи на викладене, касаційна скарга підлягає задоволенню, постанова суду апеляційної інстанції від 12.10.2022 - скасуванню із залишенням в силі рішення місцевого господарського суду від 17.05.2022.

Судові витрати

66. З огляду на задоволення касаційної скарги, скасування постанови суду апеляційної інстанції та залишення в силі рішення суду першої інстанції, з прокуратури стягненню на користь скаржника підлягають судові витрати, понесені у зв`язку з розглядом справи в суді касаційної інстанції, у розмірі 9 080,00 грн.

Керуючись статтями 129, 240, 300, 301, 308, 312, 314, 315, 317 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Касаційну скаргу Служби відновлення та розвитку інфраструктури у Житомирській області (попередня назва - Служба автомобільних доріг у Житомирській області Державного агентства автомобільних доріг України "Укравтодор") задовольнити.

2. Постанову Північно-Західного апеляційного господарського суду від 12.10.2022 у справі № 906/633/21 скасувати.

3. Рішення Господарського суду Житомирської області від 17.05.2022 у справі № 906/633/21 залишити в силі.

4. Стягнути з Житомирської обласної прокуратури (10008, м. Житомир, вул. Святослава Ріхтера, 11, ) на користь Служби відновлення та розвитку інфраструктури у Житомирській області (попередня назва - Служба автомобільних доріг у Житомирській області Державного агентства автомобільних доріг України "Укравтодор") (10029, м. Житомир, вул. Покровська, 16, ) 9 080,00 (дев`ять тисяч вісімдесят) грн витрат зі сплати судового збору за подання касаційної скарги.

5. Доручити Господарському суду Житомирської області видати відповідний наказ.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною та не підлягає оскарженню.

Суддя Є. В. Краснов

Суддя Н. О. Волковицька

Суддя Г. М. Мачульський