УХВАЛА

20 червня 2024 року

м. Київ

cправа № 906/291/22

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Колос І.Б. (головуючий), Булгакової І.В., Жайворонок Т.Є.,

розглянувши матеріали касаційної скарги фізичної особи - підприємця Мещерякова Сергія Миколайовича

на додаткову ухвалу господарського суду Житомирської області від 11.04.2024

та ухвалу Північно-західного апеляційного господарського суду від 03.06.2024

у справі № 906/291/22

за позовом фізичної особи - підприємця Мещерякова Сергія Миколайовича

до акціонерного товариства "Житомиробленерго"

про скасування рішення оформленого протоколом від 23.02.2022 № 1/02-22 засідання комісії з розгляду актів про порушення ПРРЕЕ,

ВСТАНОВИВ:

Додатковою ухвалою господарського суду Житомирської області від 11.04.2024 у справі № 906/291/22 заяву представника акціонерного товариства "Житомиробленерго" (далі - АТ "Житомиробленерго") про стягнення витрат на професійну правничу допомогу від 05.02.2024 задоволено частково; стягнуто з фізичної особи - підприємця Мещерякова Сергія Миколайовича (далі - ФОП Мещеряков С. М.) на користь АТ "Житомиробленерго" 13 000,00 грн витрат на професійну правничу допомогу; у іншій частині заяви відмовлено.

Ухвалою Північно-західного апеляційного господарського суду від 03.06.2024 відмовлено у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ФОП Мещерякова С. М. на додаткову ухвалу господарського суду Житомирської області від 11.04.2024 у справі № 906/291/22.

Представник ФОП Мещерякова С. М., адвокат Янчук Максим Олександрович (на підставі ордера від 12.06.2024 АМ № 1088863) 12.06.2024, через підсистему "Електронний суд", звернувся до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду з касаційною скаргою, у якій просить скасувати додаткову ухвалу господарського суду Житомирської області від 11.04.2024 (за результатом розгляду заяви АТ "Житомиробленерго" про стягнення витрат на професійну правничу допомогу) та ухвалу Північно-західного апеляційного господарського суду від 03.06.2024 (про відмову у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ФОП Мещерякова С. М. на додаткову ухвалу господарського суду Житомирської області від 11.04.2024) у справі № 906/291/22 за позовом ФОП Мещерякова С. М. до АТ "Житомиробленерго" про скасування рішення оформленого протоколом від 23.02.2022 № 1/02-22 засідання комісії з розгляду актів про порушення ПРРЕЕ та постановити нове рішення, яким відмовити в задоволенні заяви про стягнення витрат на професійну правничу допомогу в повному обсязі.

Одночасно у касаційній скарзі просить відстрочити сплату судового збору.

Дослідивши матеріали касаційної скарги ФОП Мещерякова С. М., Касаційний господарський суд дійшов висновку про відмову у відкритті касаційного провадження в частині оскарження додаткової ухвали господарського суду Житомирської області від 11.04.2024 у справі № 906/291/22 з огляду на таке.

Відповідно до статті 17 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки, мають право на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення. Не допускається касаційне оскарження судового рішення суду першої інстанції без його перегляду в апеляційному порядку.

У силу положень частини п`ятої статті 244 ГПК України додаткове рішення або ухвала про відмову в прийнятті додаткового рішення можуть бути оскаржені.

Виходячи з аналізу наведених норм процесуального права, у касаційному порядку можуть бути оскаржені, зокрема, ухвали суду першої інстанції тільки після їх перегляду в апеляційному порядку.

Ухвалою Північно-західного апеляційного господарського суду від 03.06.2024 відмовлено у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ФОП Мещерякова С. М. на додаткову ухвалу господарського суду Житомирської області від 11.04.2024 у справі № 906/291/22.

У касаційній скарзі ФОП Мещеряков С. М., зокрема, просить скасувати додаткову ухвалу господарського суду Житомирської області від 11.04.2024 у справі № 906/291/22, яка не переглядалась у апеляційному порядку, що виключає можливість касаційного оскарження такого рішення.

Згідно з пунктом 1 частини першої статті 293 ГПК України суд касаційної інстанції відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо касаційну скаргу подано на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню.

Верховний Суд звертає увагу на те, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини щодо застосування статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визнає, що доступ до суду не є абсолютним і національним законодавством може обмежуватись, зокрема для дотримання правил судової процедури і це не є порушенням права на справедливий суд (рішення у справі "Станков проти Болгарії" від 12.07.2007).

З огляду на викладене, Суд дійшов висновку про відмову у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ФОП Мещерякова С. М. на додаткову ухвалу господарського суду Житомирської області від 11.04.2024 у справі № 906/291/22, оскільки в цій частині оскаржується судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню.

Водночас, в частині оскарження ухвали Північно-західного апеляційного господарського суду від 03.06.2024 про відмову у відкритті апеляційного провадження, Суд дійшов висновку про залишення її без руху з огляду на таке.

Щодо підстав касаційного оскарження судового рішення.

Статтею 290 ГПК України встановлено вимоги до форми і змісту касаційної скарги.

Абзацом другим частини другої статті 287 ГПК України передбачено, що підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 2, 3 частини першої статті 287 ГПК України, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Відповідно до абзацу третього пункту 5 частини другої статті 290 ГПК України встановлено, що у разі подання касаційної скарги на судове рішення, зазначене у пунктах 2 і 3 частини першої статті 287 цього Кодексу, в касаційній скарзі зазначається обґрунтування того, в чому полягає неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, що призвело до ухвалення незаконного судового рішення (рішень).

Верховний Суд зауважує, що частина друга статті 287 ГПК України визначає і розмежовує підстави оскарження судових рішень передбачених пунктами 1, 4 частини першої статті 287 ГПК України та підстави оскарження судових рішень визначених пунктами 2, 3 частини першої статті 287 ГПК України.

Отже процесуальний закон покладає на скаржника обов`язок зазначати у касаційній скарзі про неправильне застосування яких конкретно норм матеріального та/або порушення норм процесуального права припустився суд нижчої інстанції при ухваленні оскаржуваного судового рішення та чітко визначити підставу касаційного оскарження судового рішення, передбачену абзацом другим частини другої статті 287 ГПК України.

Відповідно до частини першої статті 300 ГПК України, переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права.

У поданій касаційній скарзі скаржник вказує на порушення норм процесуального права, зазначає про те, що просив суд апеляційної інстанції визнати причину пропуску строку на апеляційне оскарження поважною та поновити такий строк, враховуючи, що суд першої інстанції визначив строк на оскарження додаткової ухвали протягом 20 днів.

Однак у касаційній скарзі скаржник не зазначає порушення норм процесуального права, передбачених абзацом другим частини другої статті 287 ГПК України підстав для оскарження судового рішення, визначеного пунктами 2, 3 частини першої зазначеної норми.

За таких обставин, Суд доходить висновку, що касаційна скарга оформлена з порушенням вимог статті 290 ГПК України, оскільки не містить чіткого визначення підстав, на яких подається касаційна скарга з належним обґрунтуванням, у чому полягало порушення норм процесуального права судом апеляційної інстанції під час прийняття оскаржуваної ухвали.

Верховний Суд звертає увагу скаржника, що наведений перелік статей ГПК України у контексті доводів касаційної скарги не може автоматично ототожнюватись Судом з власної ініціативи як обґрунтування неправильного застосовування судом апеляційної інстанції норм процесуального права, без прямої вказівки на це скаржника.

Разом з тим відповідно до пункту 2 частини четвертої статті 290 ГПК України до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платники, об`єкти, розміри ставок судового збору, порядок сплати та звільнення від сплати судового збору встановлено Законом України "Про судовий збір".

За приписами статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до підпункту 7 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" ставку судового збору за подання касаційної скарги на ухвалу господарського суду встановлено 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб (станом на 01 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду).

Відповідно до частини третьої статті 4 Закону України "Про судовий збір" при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2024 рік" прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01.01.2024 установлено у розмірі 3 028,00 грн.

З огляду на те, що касаційну скаргу подано через підсистему Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи "Електронний суд" судовий збір підлягає сплаті з урахуванням понижуючого коефіцієнта 0,8.

Предметом касаційного оскарження є ухвала Північно-західного апеляційного господарського суду від 03.06.2024 про відмову у відкритті апеляційного провадження у справі № 906/291/22.

Таким чином, згідно з приписами Закону України "Про судовий збір" при поданні касаційної скарги мав бути сплачений судовий збір у сумі 2 422,40 грн (3 028,00 грн х 0,8).

З урахуванням наведеного Суд дійшов висновку, що касаційна скарга оформлена з порушенням вимог статті 290 ГПК України, оскільки до касаційної скарги не додано доказів, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку та розмірі.

Натомість у касаційній скарзі ФОП Мещеряков С. М. просить про відстрочення сплати судового збору.

Питання відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати врегульоване статтею 8 Закону України "Про судовий збір", норма якої є спеціальною.

Відповідно до статті 8 Закону України "Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Положення вказаної норми містять виключний перелік умов, за наявності яких суд може відстрочити або розстрочити сплату судового збору, зменшити його розмір або звільнити від сплати судового збору.

Ураховуючи те, що вказане клопотання заявлено, передбачених статтею 8 Закону України "Про судовий збір" умов взагалі не зазначено, тому клопотання про відстрочення сплати судового збору задоволенню не підлягає.

Суд зауважує, що необхідність сплати судового збору є певним обмеженням при зверненні до суду, однак таке обмеження є загальним для всіх суб`єктів, узгоджується зі статтею 129 Конституції України, якою як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом та не може бути визнане обмеженням права доступу до суду в розумінні пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Приписами частини другої статті 292 ГПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Відповідно до частини другої статті 174 ГПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

З огляду на наведене, для усунення недоліків касаційної скарги скаржнику необхідно зазначити, які саме норми процесуального права, на його думку, порушено апеляційним господарським судом при ухвалені оскаржуваного судового рішення і в чому полягає таке порушення та надати докази сплати судового збору у сумі 2 422,40 грн на реквізити для перерахування до державного бюджету судового збору за розгляд справ Верховним Судом:

- отримувач коштів: ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102;

- код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783;

- банк отримувача: Казначейство України (ЕАП);

- рахунок отримувача: UA0026007;

- код класифікації доходів бюджету: 22030102;

- найменування податку, збору, платежу: "Судовий збір (Верховний Суд, 055)".

Суд зауважує, що на офіційному веб-сайті Верховного Суду в розділі "судовий збір" зазначено приклад заповнення графи "Призначення платежу" в платіжному документі.

Враховуючи викладене, касаційна скарга подана без додержання відповідних вимог процесуального законодавства, а тому підлягає залишенню без руху на підставі частини другої статті 292 ГПК України.

Суд вважає за необхідне зазначити, що неусунення названих недоліків протягом установленого строку буде наслідком повернення касаційної скарги у відповідності до положень статей 174, 292 ГПК України.

На підставі викладеного та керуючись статтями 174, 234, 235, 290, 292, 293 Господарського процесуального кодексу України, Суд

У Х В А Л И В:

1. Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою фізичної особи - підприємця Мещерякова Сергія Миколайовича в частині оскарження додаткової ухвали господарського суду Житомирської області від 11.04.2024 у справі № 906/291/22.

2. Відмовити фізичній особі - підприємцю Мещерякову Сергію Миколайовичу у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору.

3. Касаційну скаргу фізичної особи - підприємця Мещерякова Сергія Миколайовича в частині оскарження ухвали Північно-західного апеляційного господарського суду від 03.06.2024 у справі № 906/291/22 залишити без руху.

4. Надати фізичній особі - підприємцю Мещерякову Сергію Миколайовичу строк для усунення недоліків касаційної скарги тривалістю не більше 10 днів з дня вручення цієї ухвали.

5. Документи про усунення недоліків направляти поштою на адресу Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду: вул. О. Копиленка, 6, м. Київ, 01016 або через підсистему "Електронний суд".

6. Роз`яснити фізичній особі - підприємцю Мещерякову Сергію Миколайовичу, що у разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційну скаргу буде повернуто.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя І. Колос

Суддя І. Булгакова

Суддя Т. Жайворонок