ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

"03" червня 2024 р. Справа№ 873/70/24

Північний апеляційний господарський суд

суддя: Поліщук В.Ю.

розглянувши матеріали заяви Акціонерного товариства «К.Енерго»,

у третейській справі №84/23 (суддя Оберемко Р.А.),

про скасування рішення Постійно діючого Третейського суду при Асоціації українських банків від 15.12.2023 року,

за позовом Публічного акціонерного товариства «Банк Столиця»,

до:

1. Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «Ресурси»,

2. Товариства з обмеженою відповідальністю «Укрметалзабезпечення»,

3. Товариства з обмеженою відповідальністю «Альтернатива Груп»,

про звернення стягнення на заставне майно, -

В С Т А Н О В И В:

У 2023 році ПАТ «Банк Столиця» звернулось до Постійно діючого Третейського суду при Асоціації українських банків з позовом до ТзОВ «Торговий дім «Ресурси», ТзОВ «Укрметалзабезпечення» та ТзОВ «Альтернатива Груп» про звернення стягнення на заставне майно.

Рішенням Постійно діючого Третейського суду при Асоціації українських банків від 15.12.2023 року у третейській справі №84/23 позов ПАТ «Банк Столиця» задоволено частково. Звернуто стягнення на предмет застави (товари в обороті), а саме: мазут - 100 в кількості 12 066,95 тон., що належить ТзОВ «Торговий дім «Ресурси» та зберігається за адресою: м. Київ, вул. Пухівська, 1-а, АЕК «Київенерго» (філія «Теплоелектроцентраль» №6 Київенерго»), встановлено, згідно зі ст. 21 Закону України «Про заставу», спосіб реалізації предмета застави шляхом продажу на прилюдних торгах у межах процедури виконавчого провадження, передбаченої Законом України «Про виконавче провадження» з метою погашення заборгованості ТзОВ «Укрметалзабезпечення» за договором про надання кредиту № 19/07-К від 19.09.2007 року перед ПАТ «Банк Столиця» у розмірі 14 840 061,36 грн; звернуто стягнення на предмет застави (товари в обороті), а саме: мазут М-100 в кількості 16 097,30 тон., що належить Товариству з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «Ресурси» та зберігається за адресою: м. Київ, вул. Пухівська, 1-а, АЕК «Київенерго» (філія «Теплоелектроцентраль» № 6 Київенерго»), встановлено, згідно зі ст. 21 Закону України «Про заставу», спосіб реалізації предмета застави шляхом продажу на прилюдних торгах у межах процедури виконавчого провадження, передбаченої Законом України «Про виконавче провадження» з метою погашення заборгованості ТзОВ «Альтернатива груп» за договором про надання кредиту № 24/07-К від 26.12.2007 року перед ПАТ «Банк Столиця» у розмірі 19 789 667,30 грн. Присуджено до стягнення з ТзОВ «Ресурси» на користь ПАТ «Банк Столиця» 25 500,00 грн третейського збору.

30.04.2024 року АТ «К.Енерго» звернулось до Північного апеляційного господарського суду із Заявою про скасування рішення Постійно діючого Третейського суду при Асоціації українських банків від 15.12.2023 року у справі №84/23 за позовом ПАТ «Банк Столиця» до ТзОВ «Торговий дім «Ресурси», ТзОВ «Укрметалзабезпечення» та ТзОВ «Альтернатива Груп» про звернення стягнення на заставне майно.

Поряд з цим, вказана Заява містить клопотання про поновлення стоку на подання Заяви про скасування рішення третейського суду (п. 1 прохальної частини), яке обгрунтовано тим, що у розгляді цієї третейської справи АТ «К.Енерго» не приймало участі та не отримувало рішення по цій справі, натомість АТ «К.Енерго» дізналось по факт прийняття третейським судом оскаржуваного рішення тільки 20.03.2024 року, з тексту ухвали Північного апеляційного господарського суду від 20.03.2024 року у справі № 873/47/24, поводячи моніторинг судових рішень в Єдиному державному реєстрі судових рішень.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 30.04.2024 року заяву АТ «К.Енерго» у справі № 873/70/24 передано на розгляд головуючого судді (судді - доповідача) Поліщука Ю.В.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 06.05.2024 року встановлювався строк для усунення недоліків, а саме не більше семи днів з дня отримання копії ухвали заяву усунути недоліки шляхом подання до суду оригіналу рішення третейського суду або належним чином завірена його копія. Роз`яснено заявнику, що при невиконанні вимог даної ухвали, заява про скасування рішення вважається неподаною та повертається особі, яка подала заяву.

22.05.2024 року через відділ забезпечення автоматизованого розподілу, контролю та моніторингу виконання документів від АТ «К.Енерго» надійшли пояснення, відповідно до яких заявник зазначає про неможливість отримання рішення третейського суду від 15.12.2023 року у справі №84/23. Одночасно з поданням заяви про усунення недоліків скаржником заявлено клопотання про поновлення пропущеного строку на подання заяви про усунення недоліків.

Аргументуючи клопотання про поновлення пропущеного строку на подання заяви про усунення недоліків, заявник зазначає, що про відмову у видачі копії рішення третейського суду останній дізнався 21.05.2024 року з листа третейського суду від 21.05.2024 року №28, у зв`язку з чим товариство було позбавлено можливості усунути недоліки заяви про скасування рішення в межах строків встановлених судом.

Проте, апеляційний господарський суд вважає доводи заявника стосовно поважності причин пропуску строку на подання заяви про усунення недоліків необґрунтованими та такими, що не підтверджені належними доказами у зв`язку з наступним.

Апеляційний господарський суд зазначає, що копію ухвали Північного апеляційного господарського суду від 06.05.2024 року, було доставлено електронний кабінет представника Паркулаба Володимира Григоровича 07.05.2024 року. В той же час, судом прийнято до уваги, що ухвалу надіслано до електронного кабінету пізніше 17 години, а відтак ухвала вважається врученою у робочий день, наступний за днем його відправлення, тобто 08.05.2024 року.

Таким чином, оскільки у цьому випадку ухвалу Північного апеляційного господарського суду від 06.05.2024 року отримано 08.05.2024 року, заявник мав подати клопотання про усунення недоліків у строк до 15.05.2024 року включно. Разом з цим, вказане клопотання подано лише 21.05.2024 року, тобто з пропуском строку.

В той же час, при зверненні до суду із заявою про поновлення строку, заявником не зазначено будь-яких обставин та не наведено аргументів стосовно поважності причин пропуску строку на звернення з заявою про усунення недоліків. Посилання заявника на лист третейського суду, про який останній дізнався 21.05.2024 року, як на підставу для поновлення пропущеного строку, апеляційний господарський суд вважає безпідставним, оскільки, з заяви про видачу копії рішення третейського суду вбачається, що остання направлялась засобами електронного зв`язку лише 16.05.2024 року, тобто вже поза межами строку, встановленого судом, для усунення недоліків.

При цьому, суд вважає за необхідне наголосити заявнику на наступних положеннях.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Пономарьов проти України" Європейський суд з прав людини зробив висновок про те, що правова система багатьох країн-членів передбачає можливість продовження строків, якщо для цього є обґрунтовані підстави. Разом з тим, якщо строк на ординарне апеляційне оскарження поновлений зі спливом значного періоду часу та за підстав, які не видаються переконливими, таке рішення може порушити принцип юридичної визначеності. Суд визнає, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими, тому від судів вимагається вказувати підстави для поновлення строку. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata (принцип юридичної визначеності).

Поряд з цим, у рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Мушта проти України" зазначено: "…право на суд, одним з аспектів якого є право на доступ до суду, не є абсолютним, воно за своїм змістом може підлягати обмеженням, особливо щодо умов прийнятності скарги на рішення. Однак такі обмеження не можуть обмежувати реалізацію цього права у такий спосіб або до такої міри, щоб саму суть права було порушено. Ці обмеження повинні переслідувати легітимну мету та має бути розумний ступінь пропорційності між використаними засобами та поставленими цілями. Норми, які регламентують строки подання скарг, безумовно, передбачаються для забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності, а їх застосування має відповідати принципу юридичної визначеності та не перешкоджати сторонам використовувати наявні засоби; зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані.".

Апеляційний суд зазначає, що вирішення питання щодо поновлення строку перебуває в межах дискреційних повноважень суду, який, згідно з ч. 1 ст. 119 ГПК України, за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Таким чином, суд з урахуванням конкретних обставин справи має оцінити на предмет поважності причини пропуску встановленого законом процесуального строку і залежно від встановленого постановити ухвалу про поновлення або відмову у поновленні цього строку.

У пункті 24 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Надточій проти України" та пункті 23 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Гурепка проти України № 2" наголошується на принципі рівності сторін, одному із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду, який передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість відстоювати свою позицію у справі в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом.

На зацікавлену сторону покладається обов`язок проявляти належну увагу в захисті своїх інтересів та вживати необхідних заходів, щоб ознайомитись з подіями процесу (рішення Європейського суду з прав людини "Богонос проти Росії" від 05.02.2004 року).

Відповідно до п.6 ч.2 ст. 42 ГПК України, учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлений законом або судом строки, а тому процесуальна бездіяльність заявника не може ставити під сумнів здійснення судочинства судом відповідно до вимог процесуального закону.

Звернувшись до суду 21.05.2024 року з клопотанням про усунення недоліків, заявником було пропущено строк на усунення недоліків.

Згідно з ч. 5 ст. 347 ГПК України, до заяви про скасування рішення третейського суду, яка подана без додержання вимог, визначених у цій статті, застосовуються правила ст. 174 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 4 ст. 174 ГПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Беручи до уваги, що у встановлений судом строк заявником недоліки, вказані в ухвалі Північного апеляційного господарського суду від 06.05.2024 року, заяви про скасування рішення третейського суду не були усунені, колегія суддів дійшла висновку, що заява про скасування рішення Постійно діючого Третейського суду при Асоціації українських банків від 15.12.2023 року у третейській справі №84/23 підлягає поверненню.

Поряд з цим, апеляційний господарський суд вважає за необхідне наголосити, що листом Постійно діючого Третейського суду при Асоціації українських банків № 28 від 21.05.2024 року зазначено, що рішенням Постійно діючого Третейського суду при Асоціації українських банків від 15.12.2023 року у справі № 84/23 не встановлювались права та/або обов`язки АТ «К.Енерго» по відношенню до сторін справи.

Керуючись ст.ст. 119,174,234,347 ГПК України, апеляційний господарський суд,-

У Х В А Л И В :

1. Відмовити АТ «К.Енерго» у поновленні процесуального строку на подання клопотання про усунення недоліків заяви про скасування рішення Постійно діючого Третейського суду при Асоціації українських банків від 15.12.2023 року у третейській справі №84/23.

2. Повернути АТ «К.Енерго» заяву про скасування рішення Постійно діючого Третейського суду при Асоціації українських банків від 15.12.2023 року у третейській справі №84/23.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Верховного Суду у строк, передбачений ст. 256 ГПК України.

Суддя В.Ю. Поліщук