РІШЕННЯ

Іменем України

11 червня 2024 року м. Чернігівсправа № 927/1357/23

Господарський суд Чернігівської області у складі судді Моцьора В.В., за участю секретаря судового засідання Гринчук О.К., розглянув у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження господарську справу

за позовом: заступника керівника Чернігівської окружної прокуратури,

, вул. Шевченка, 1, м. Чернігів, 14000

e-mail:

в інтересах держави в особі:

позивача: Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій

у Чернігівській області,

, пр-т Миру, 190а, м. Чернігів, 14037

e-mail:

до відповідача-1: Аварійно-рятувального загону спеціального призначення ГУ ДСНС

у Чернігівській області,

, вул. Захисників України, 4, м. Чернігів, 14030

e-mail:

до відповідача-2: Товариства з обмеженою відповідальністю "ЕНЕРА ЧЕРНІГІВ"

, проспект Перемоги, буд.126Б, м. Чернігів, 14013

e-mail: ,

про визнання додаткових угод недійсними та стягнення 101 563,32 грн

Представники учасників справи:

від прокуратури: Ходико О.Є.

від позивача: не прибув

від відповідача-1: не прибув

від відповідача-2: Якимчук Ю.В.

Заступником керівника Чернігівської окружної прокуратури подано позов в інтересах держави в особі Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Чернігівській області до Аварійно-рятувального загону спеціального призначення ГУ ДСНС

у Чернігівській області та Товариства з обмеженою відповідальністю "ЕНЕРА ЧЕРНІГІВ" про:

- визнання недійсними додаткових угод №2 від 24.03.2021, №4 від 20.09.2021, №5 від 01.10.2021, №6 від 28.10.2021, №7 від 28.10.2021, №8 від 28.10.2021, №10 від 10.11.2021, №11 від 25.11.2021, №12 від 09.12.2021 щодо внесення змін до Договору про постачання електричної енергії споживачу №3103363ВЦ від 22.02.2021, укладених між Аварійно-рятувальним загоном спеціального призначення ГУ ДСНС у Чернігівській області () та Товариством з обмеженою відповідальністю "ЕНЕРА ЧЕРНІГІВ" ();

- стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю "ЕНЕРА ЧЕРНІГІВ" на користь Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Чернігівській області коштів у сумі 101 563,32 грн.

Процесуальні дії у справі.

Ухвалою Господарського суду Чернігівської області від 03.10.2023 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, постановлено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін. Відповідно до ст.165,166,251 ГПК України вказаною ухвалою учасникам справи встановлено строк для надання відзиву на позовну заяву, відповіді на відзив, заперечень.

Учасники справи були належним чином повідомлені про відкриття провадження у справі, що підтверджується рекомендованими повідомленнями про вручення поштового відправлення.

Відповідно до ч. 5, 7 ст. 252 Господарського процесуального кодексу України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої із сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву, а позивач - разом з позовом або не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву.

11.10.2024 відповідачем подано суду заяву щодо заперечень проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, в якій просить суд розгляд справи № 927/1357/23 проводити за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою суду від 16.10.2023 задоволено заяву відповідача про розгляд справи в порядку загального позовного провадження, ухвалено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 07.11.2023.

06.11.2023 від позивача надійшла заява про розгляд справи без участі представника ГУ ДСНС України у Чернігівській обалсті. У заяві позивач підтримує позовні вимоги прокурора в повному обсязі. Суд заяву задовольнив.

07.11.2023 від відповідача-2 надійшли клопотання про продовження строку на подання відзиву на позовну заяву та клопотання про зупинення провадження у справі до прийняття рішення Великою Палатою Верховного Суду у справі №922/2321/22.

Розглянувши у підготовчому засіданні 07.11.2023 клопотання про продовження строку на подання відзиву на позовну заяву, беручи до уваги те, що клопотання про продовження строку на подання відзиву на позовну заяву подано відповідачем-2 після закінчення процесуального строку, встановленого судом, суд відмовив відповідачу-2 у задоволенні клопотання про продовження строку на подання відзиву на позовну заяву.

У підготовчому засіданні 07.11.2023 суд відклав розгляд клопотання про зупинення провадження у справі до наступного судового засідання та постановив протокольну ухвалу про відкладення підготовчого засідання на 22.11.2023.

Після закінчення підготовчого засідання 07.11.2023 відповідачем-2 через канцелярію суду подано відзив на позовну заяву та заяву про продовження строку для подання відзиву на позовну заяву.

15.11.2023 від Чернігівської окружної прокуратури надійшла відповідь на відзив на позовну заяву.

21.11.2023 від відповідача-2 надійшли заперечення на відповідь на відзив.

У зв`язку з оголошенням повітряної тривоги у Чернігівській області підготовче засідання 22.11.2023 не відбулося.

Ухвалою Господарського суду Чернігівської області від 22.11.2023 повідомлено сторін про те, що підготовче засідання відбудеться 28.11.2023.

У підготовчому засіданні 28.11.2023 суд, розглянувши заяву про продовження строку для подання відзиву на позовну заяву, встановив, що вона подана зі спливом процесуального строку, встановленого судом. У той же час, з метою повного та всебічного встановлення фактичних обставин справи, суд з власної ініціативи продовжив відповідачу строк для подання відзиву на позовну заяву до 07.11.2023.

Відзив на позовну заяву, відповідь на відзив та заперечення долучено судом до матеріалів справи.

Розглянувши клопотання відповідача-2 про зупинення провадження у справі, суд його задовольнив та постановив ухвалу від 28.11.2023 про зупинення провадження у справі №927/1357/23 до закінчення перегляду Великою Палатою Верховного Суду справи №922/2321/22.

12.02.2023, від відповідача надійшла заява, в якій відповідач повідомляє суд, що 24.01.2023 Великою Палатою Верховного Суду було розглянуто справу №922/2321/22 та винесено постанову. До заяви додано копію вищевказаної постанови.

Ухвалою від 23.02.2024 суд поновив провадження у справі, продовжив строк підготовчого провадження на 30 днів та призначив підготовче засідання на 20.03.2024.

15.03.2024 від відповідача-1 надійшла заява про розгляд справи без участі представника відповідача-1 за наявними у справі матеріалами. Суд заяву задовольнив.

20.03.2024 прокурором подано заяву про зміну підстав позову.

Розглянувши у підготовчому засіданні 20.03.2024 заяву прокурора про зміну підстав позову, суд встановив наступне.

Заява обгрунтована тим, що спірні додаткові угоди суперечать нормам ЦК України та Закону України «Про публічні закупівлі», тому підлягають визнанню недійсними. Таким чином, грошові кошти в сумі 101 563,32 грн є такими, що були безпідставно одержані відповідачем-2, підстава їх набуття внаслідок недійсності додаткових угод відпала, а тому останній зобов`язаний їх повернути на користь Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Чернігівській області в силу статей 216, 1212 ЦК України. Наведена нормативно-правова кваліфікація спірних відносин узгоджується з висновками Великої Палати Верховного Суду в постанові від 24.01.2024 у справі № 922/2321/22 (що є подібною).

Згідно з частинами 3, 5 статті 46 ГПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. В разі подання будь-якої заяви, передбаченої п. 2 частини 2, частиною 3 або 4 цієї статті, до суду подаються докази направлення копій такої заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи. Таке надсилання може здійснюватися в електронній формі через електронний кабінет з урахуванням положень статті 42 цього Кодексу.

Враховуючи, що позивач наділений правом на зміну підстав позову на стадії підготовчого провадження, беручи до уваги дотримання вимог приписів частини 5 статті 46 ГПК України, суд приймає зміну підстав позову, оскільки це є процесуальним правом сторони.

Подальший розгляд справи проводиться з урахуванням поданої прокурором заяви про зміну підстав позову.

Суд постановив протокольну ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті на 11.04.2024.

У судовому засіданні 11.04.2024 суд оголосив перерву до 30.04.2024.

У судовому засіданні 30.04.2024, у звязку з оголошенням повітряної тривоги, суд оголосив перерву до 27.05.2024.

27.05.2024 судове засідання не відбулося у зв?язку з відсутністю електропостачання в Господарському суді Чернігівської області. Ухвалою суду від 27.05.2024 повідомлено учасників справи про відкладення судового зсаідання на 11.06.2024.

У судовому засіданні 11.06.2024 суд розглянув справу по суті та на підставі ч. 6 ст. 240 Господарського процесуального кодексу України суд проголосив вступну та резолютивну частини рішення.

Короткий зміст позовних вимог та узагальнені доводи учасників справи.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що при укладанні між відповідачами спірних додаткових угод було порушено вимоги п. 2 ч. 5 ст. 41 Закону України "Про публічні закупівлі", а саме змінено ціну за одиницю товару у бік збільшення за відсутності відповідного коливання ціни такого товару на ринку, внаслідок чого безпідставно зменшено обсяги закупівлі. Враховуючи те, що вищезазначені додаткові угоди укладені з порушенням вимог Закону України "Про публічні закупівлі", прокурор, посилаючись на приписи ст. 203, 215 Цивільного кодексу України, просить визнати їх недійсними. Оскільки відповідач-2 сплатив кошти за поставлену електричну енергію відповідно до ціни, вказаній у спірних додаткових угодах, тобто за збільшеною ціною, прокурор на підставі ст. 1212 Цивільного кодексу України просить стягнути з відповідача-1 до місцевого бюджету Чернігівської міської територіальної громади 101 563,32 грн безпідставно отриманих коштів.

Відповідач-1 відзиву на позов не подав.

Згідно з ч. 9 ст. 165 Господарського процесуального кодексу України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Відповідно до ч. 4 ст. 165 Господарського процесуального кодексу України якщо відзив не містить вказівки на незгоду відповідача з будь-якою із обставин, на яких ґрунтуються позовні вимоги, відповідач позбавляється права заперечувати проти такої обставини під час розгляду справи по суті, крім випадків, якщо незгода з такою обставиною вбачається з наданих разом із відзивом доказів, що обґрунтовують його заперечення по суті позовних вимог, або відповідач доведе, що не заперечив проти будь-якої із обставин, на яких ґрунтуються позовні вимоги, з підстав, що не залежали від нього.

Оскільки відповідач-1 не подав відзиву на позов, справа вирішується за наявними у ній матеріалами.

Відповідач-2 проти позову заперечує та просить відмовити у задоволенні позовних вимог, з огляду на наступне: підстави для здійснення самостійного представництва інтересів держави в суді у цій справі відсутні, оскільки прокурор звернувся в інтересах особи, яка не має статусу позивача у справах щодо оскарження процедури закупівлі; відповідачами було правомірно укладено оспорювані додаткові угоди про збільшення ціни за одиницю товару, оскільки такі зміни відповідають нормам чинного законодавства, а саме Закону України «Про публічні закупівлі»; жодна з наведених угод не містить в собі вимог щодо збільшення ціни товару понад десять відсотків, отже відповідна вимога ч.2 ст.41 Закону сторонами дотримана;

У відповіді на відзив прокурор заперечив проти доводів відповідача-2, викладених у відзиві на позов, та вважає, що належним чином обґрунтував підстави представництва інтересів держави у цій справі та звернення до суду з цим позовом. Надані відповідачем документи не можуть виступати в якості належного підьтвердження коливання ціни на електроенергію на ринку та не мождуть бути розціні, як достатнє обгрунтування необхідності внесення змін до Договору в частині збільшення вартості ціни.

Відповідач-2 у наданих запереченнях знову наголошує на відсутності підстав для здійснення прокурором представництва інтересів держави, вважає, що оскаржувані додаткові угоди були укладені правомірно та заперечує щодо застосування даних правовідносин приписів ст.216, 1212 ЦК України.

Інших заяв по суті у встановлений строк до суду не надходило.

Обставини, які є предметом доказування у справі. Докази, якими сторони підтверджують або спростовують наявність кожної обставини, яка є предметом доказування у справі.

06.01.2021 Аварійно-рятувальним загоном спеціального призначення ГУ ДСНС у Чернігівській області на веб-порталі публічних закупівель "Prozorro" розміщено оголошення про проведення відкритих торгів № UA-2021-01-06-001592-ф із закупівлі «Електрична енергія», за кодом ДК 021:2015-093100005 (Електрична енергія) обсягом 827 450 кВт/год за бюджетні кошти з терміном постачання до 31.12.2021.

За результатами проведених торгів переможцем визнано ТОВ "Енера Чернігів" з ціновою пропозицією у розмірі 636 802,46 грн з ПДВ.

22.02.2021 між Товариством з обмеженою відповідальністю "Енера Чернігів" (далі - Постачальник) та Аварійно-рятувальним загоном спеціального призначення ГУ ДСНС у Чернігівській області (далі - Споживач) укладено договір про постачання електричної енергії споживачу №3103363ВЦ (далі - Договір).

Згідно з п. 2.1 Договору Постачальник продає електричну енергію згідно ДК 021:2015, код 09310000-5 - Електрична енергія (електрична енергія) Споживачу для забезпечення потреб електроустановок Споживача, а Споживач оплачує Постачальнику вартість використованої (споживаної/купованої) електричної енергії та здійснює інші платежі згідно з умовами цього Договору.

Згідно з п. 2.2. Договору очікувані обсяги закупівлі електричної енергії за цим Договором визначені у Додатку 1 до Договору. Кількість товару за цим Договором: 281 771 кВт/год.

Термін поставки (передачі) товару: по 31.12.2021 (п.3.1. Договору).

У пункті 5.1. Договору визначено, що сзагальна вартість цого Договору складає 636 802,46 грн з ПДВ.

Згідно з п.5.2. Договору ціна за 1 кВт/год електричної енергії за цим Договором становить 2,26 грн з ПДВ.

Ціна за одиницю товару за Договором може змінюватися з дотриманням сторонами норм, передбачених ч.5 ст.41 Закону України «Про публічні закупівлі».

Згідно пункту 13.1. Договір набуває чинності з дати підписання сторонами і розповсюджується на відносини які виникли 22.02.2021 та діє по 31.12.2021, а в частині розрахунків - до повного виконання сторонами взятих на себе зобов?язань за цим Договором.

Істотні умови Договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань Сторонами в повному обсязі крім випадків, , передбачених ст.41 Закону України «Про публічні закупівлі», зокрема, збільшення ціни за одиницю Товару до 10 відсотків пропорційно збільшенню ціни такого Товару на ринку у разі коливання ціни такого Товару на ринку за умови, що така зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в Договорі про закупівлю.

22.02.2021 Споживач підписав також додатки до Договору, зокрема заяву-приєднання до умов Договору, в якій зазначено початок постачання електричної енергії з 22.02.2021.

26.02.2021 між ТОВ «Енера Чернігів» та Аварійно-рятувальним загоном спеціального призначення ГУ ДСНС у Чернігівській області укладено додаткову угоду № 1 про внесення змін та доповнень до Договору, що набуває чинності з 26.02.2021, за умовами якої, відповідно до п.2 частини 5 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі", сторони домовились викласти п. 5.1. Договору в наступній редакції: загальна вартість цього Договору становить 508 109,51 грн з ПДВ.

ТОВ "Енера Чернігів" звернулось до відповідача-1 з листом №03.1/1044 від 09.03.2021, в якому зазначило про різке підвищення законодавчо встановленого рівня на електричну енергію, що діють в торговій зоні «ОЕС України». Враховуючи, що ТОВ «Енера Чернігів» не може постачати електричну енергію за збитковою ціною, просило підписати додаткову угоду щодо зміни електричної енергії ціни.

На підтвердження зростання ціни на електричну енергію відповідач-2 надав Експертний висновок Чернігівської регіональної торгово-промислової палати №ЧК-99 від 09.03.2021, в якому зазначено, що середньозважена ціна електроенергії на РДН ОЕС України (без ПДВ) за 1 мВт/год у січні 2021 року становила 1462,52 грн; у лютому 2021 року - 1632,56 грн; тенденція росту цін +11,63%.

24.03.2021 між ТОВ «Енера Чернігів» та Аварійно-рятувальним загоном спеціального призначення ГУ ДСНС у Чернігівській області укладено додаткову угоду № 2 про внесення змін та доповнень до Договору (Додаткова угода № 2 від 24.03.2021), що поширює свою дію на відносини сторін з 01.02.2021, за умовами якої, відповідно до п.2 частини 5 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі", сторони домовились збільшити ціну за 1 кВт/год на 2,71% і викласти, зокрема, 5.2. Договору в наступній редакції: ціна за 1 кВт/год електричної енергії за цим Договором становить - 2,31168 грн з ПДВ.

ТОВ "Енера Чернігів" звернулось до відповідача-1 з листом №03.1/3469 від 16.08.2021, в якому зазначило про різке підвищення законодавчо встановленого рівня на електричну енергію, що діють в торговій зоні «ОЕС України». Враховуючи, що ТОВ «Енера Чернігів» не може постачати електричну енергію за збитковою ціною, просило підписати додаткову угоду щодо зміни електричної енергії ціни.

На підтвердження зростання ціни на електричну енергію відповідач-2 надав Експертний висновок Харківської торгово-промислової палати № 1842/21 від 10.08.2021, де зазначено середньозважену ціну на РДН в ОЕС України за липень 2021 року (01.07 - 31.07) - 1 444,05 грн/МВт.год та за 5 серпня 2021 року - 1 988,79 грн/МВт.год; тенденція росту цін +37,72%.

20.09.2021 між ТОВ «Енера Чернігів» та Аварійно-рятувальним загоном спеціального призначення ГУ ДСНС у Чернігівській області укладено додаткову угоду № 4 про внесення змін та доповнень до Договору (Додаткова угода № 4 від 20.09.2021), що поширює свою дію на відносини сторін з 10.08.2021, за умовами якої, відповідно до п.2 частини 5 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі", сторони домовились збільшити ціну за 1 кВт/год на 9,99% і викласти, зокрема, 5.2. Договору в наступній редакції: ціна за 1 кВт/год електричної енергії за цим Договором становить - 2,507381 грн з ПДВ.

ТОВ "Енера Чернігів" звернулось до відповідача-1 з листом №03.1/4454 від 22.09.2021, в якому зазначило про різке підвищення законодавчо встановленого рівня на електричну енергію, що діють в торговій зоні «ОЕС України». Враховуючи, що ТОВ «Енера Чернігів» не може постачати електричну енергію за збитковою ціною, просило підписати додаткову угоду щодо зміни електричної енергії ціни.

На підтвердження зростання ціни на електричну енергію відповідач-2 надав Експертний висновок Харківської торгово-промислової палати № 1934/21 від 18.08.2021, де зазначено середньозважену ціну на РДН в ОЕС України станом на 05.08.2021 - 1988,79 грн/МВт.год та станом на 09.08.2021 - 2240,53 грн/МВт.год; тенденція росту цін +12,65%.

01.10.2021 між ТОВ «Енера Чернігів» та Аварійно-рятувальним загоном спеціального призначення ГУ ДСНС у Чернігівській області укладено додаткову угоду № 5 про внесення змін та доповнень до Договору (Додаткова угода № 5 від 01.10.2021), що поширює свою дію на відносини сторін з 18.08.2021, за умовами якої, відповідно до п.2 частини 5 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі", сторони домовились збільшити ціну за 1 кВт/год на 9,99% і викласти, зокрема, 5.2. Договору в наступній редакції: ціна за 1 кВт/год електричної енергії за цим Договором становить - 2,722632 грн з ПДВ.

ТОВ «Енера Чернігів» звернулось до відповідача-1 із листом №03.1/4455 від 22.09.2021, в якому зазначило про різке підвищення законодавчо встановленого рівня на електричну енергію, що діють в торговій зоні «ОЕС України», та просило підписати додаткову угоду щодо зміни електричної енергії ціни.

На підтвердження зростання ціни на електричну енергію відповідач-2 надав цінову довідку Харківської торгово-промислової палати №2277-3/21 від 21.09.2021, де зазначено середньозважену ціну на РДН в ОЕС України станом на 12.09.2021 - 1889,08 грн/МВт.год та станом на 17.09.2021 - 2374,09 грн/МВт.год; тенденція росту цін +25,67%.

28.10.2021 між ТОВ «Енера Чернігів» та Аварійно-рятувальним загоном спеціального призначення ГУ ДСНС у Чернігівській області укладено додаткову угоду № 6 про внесення змін та доповнень до Договору (Додаткова угода № 6 від 28.10.2021), що поширює свою дію на відносини сторін з 06.09.2021, за умовами якої, відповідно до п.2 частини 5 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі", сторони домовились збільшити ціну за 1 кВт/год на 9,99% і викласти, зокрема, 5.2. Договору в наступній редакції: ціна за 1 кВт/год електричної енергії за цим Договором становить - 2,959387 грн з ПДВ.

Також 28.10.2021 між ТОВ «Енера Чернігів» та Аварійно-рятувальним загоном спеціального призначення ГУ ДСНС у Чернігівській області укладено додаткову угоду № 7 про внесення змін та доповнень до Договору (Додаткова угода № 7 від 28.10.2021), що поширює свою дію на відносини сторін з 12.09.2021, за умовами якої, відповідно до п.2 частини 5 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі", сторони домовились збільшити ціну за 1 кВт/год на 9,99% і викласти, зокрема, 5.2. Договору в наступній редакції: ціна за 1 кВт/год електричної енергії за цим Договором становить - 3,219793 грн з ПДВ.

Підставою для її укладання стала надана відповідачем-2 цінова довідка Харківської торгово-промислової палати №2631/21 від 21.10.2021, в якій зазначено, що середньозважена ціна електроенергії на РДН ОЕС України (без ПДВ) за 1 мВт/год станом на 14.09.2021 становила 2596,47 грн; станом на 19.09.2021 - 2840,05 грн; тенденція росту цін +9,38%.

ТОВ «Енера Чернігів» звернулось до відповідача-1 із листом №03.1/5084 від 23.10.2021, в якому зазначило про різке підвищення законодавчо встановленого рівня на електричну енергію, що діють в торговій зоні «ОЕС України», та просило підписати додаткову угоду щодо зміни електричної енергії ціни.

На підтвердження зростання ціни на електричну енергію відповідач-2 надав цінову довідку Харківської торгово-промислової палати - №2277-4/21 від 21.09.2021, де зазначено середньозважену ціну на РДН в ОЕС України станом на 06.09.2021 - 2261,59 грн/МВт.год та станом на 14.09.2021 - 2596,47 грн/МВт.год; тенденція росту цін +14,81%.

28.10.2021 між ТОВ «Енера Чернігів» та Аварійно-рятувальним загоном спеціального призначення ГУ ДСНС у Чернігівській області укладено додаткову угоду № 8 про внесення змін та доповнень до Договору (Додаткова угода № 8 від 28.10.2021), що поширює свою дію на відносини сторін з 01.10.2021, за умовами якої, відповідно до п.2 частини 5 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі", сторони домовились збільшити ціну за 1 кВт/год на 9,38% і викласти, зокрема, 5.2. Договору в наступній редакції: ціна за 1 кВт/год електричної енергії за цим Договором становить - 3,488725 грн з ПДВ.

28.10.2021 між ТОВ «Енера Чернігів» та Аварійно-рятувальним загоном спеціального призначення ГУ ДСНС у Чернігівській області укладено додаткову угоду № 9 про внесення змін та доповнень до Договору, за умовами якої, відповідно до п.2 частини 5 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі", сторони домовились викласти п. 5.1. Договору в наступній редакції: загальна вартість цього Договору становить 500 609,51 грн з ПДВ.

ТОВ «Енера Чернігів» звернулось до відповідача-1 із листом №03.1/5347 від 02.11.2021, в якому зазначило про різке підвищення законодавчо встановленого рівня на електричну енергію, що діють в торговій зоні «ОЕС України», та просило підписати додаткову угоду щодо зміни електричної енергії ціни.

На підтвердження зростання ціни на електричну енергію відповідач-2 надав експертний висновок Харківської торгово-промислової палати №2710/21 від 29.10.2021, в якому зазначено, що середньозважена ціна електроенергії на РДН в ОЕС України (без ПДВ та без урахування тарифу на передачу електричної енергії) за 1 мВт/год становила: станом на 03.10.2021 - 2 535,12 грн; станом на 28.10.2021 - 3 113,44 грн; відсоток коливання ціни +22,81 %; станом на 19.10.2021 - 2 840,05 грн; станом на 28.10.2021 - 3 113,44 грн; відсоток коливання ціни +9,63 %.

10.11.2021 між ТОВ «Енера Чернігів» та Аварійно-рятувальним загоном спеціального призначення ГУ ДСНС у Чернігівській області укладено додаткову угоду № 10 про внесення змін та доповнень до Договору (Додаткова угода № 10 від 10.11.2021), що поширює свою дію на відносини сторін з 19.10.2021, за умовами якої, відповідно до п.2 частини 5 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі", сторони домовились збільшити ціну за 1 кВт/год на 9,62% і викласти, зокрема, 5.2. Договору в наступній редакції: ціна за 1 кВт/год електричної енергії за цим Договором становить - 3,790409 грн з ПДВ.

ТОВ «Енера Чернігів» звернулось до відповідача-1 із листом №03.1/5690 від 15.11.2021, в якому зазначило про різке підвищення законодавчо встановленого рівня на електричну енергію, що діють в торговій зоні «ОЕС України», та просило підписати додаткову угоду щодо зміни електричної енергії ціни.

На підтвердження зростання ціни на електричну енергію відповідач надав експертний висновок Харківської торгово-промислової палати №2849/21 від 10.11.2021, в якому зазначено, що середньозважена ціна електроенергії на РДН ОЕС України (без ПДВ) за 1 мВт/год станом на 28.10.2021 становила 3113,44 грн; станом на 06.11.2021 - 3415,42 грн; тенденція росту цін +9,70%.

25.11.2021 між ТОВ «Енера Чернігів» та Аварійно-рятувальним загоном спеціального призначення ГУ ДСНС у Чернігівській області укладено додаткову угоду № 11 про внесення змін та доповнень до Договору (Додаткова угода № 11 від 25.11.2021), що поширює свою дію на відносини сторін з 01.11.2021, за умовами якої, відповідно до п.2 частини 5 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі", сторони домовились збільшити ціну за 1 кВт/год на 9,70% і викласти, зокрема, 5.2. Договору в наступній редакції: ціна за 1 кВт/год електричної енергії за цим Договором становить - 4,123865 грн з ПДВ.

ТОВ «Енера Чернігів» звернулось до відповідача-1 із листом №03.1/6147 від 29.11.2021, в якому зазначило про різке підвищення законодавчо встановленого рівня на електричну енергію, що діють в торговій зоні «ОЕС України», та просило підписати додаткову угоду щодо зміни електричної енергії ціни.

На підтвердження зростання ціни на електричну енергію відповідач надав експертний висновок Харківської торгово-промислової палати №2985/21 від 25.11.2021, в якому зазначено, що середньозважена ціна електроенергії на РДН ОЕС України (без ПДВ) за 1 мВт/год за першу декаду жовтня (01.10.-10.10.) 2021 року становила 2568,15 грн; за першу декаду листопада (01.11.-10.11.) 2021 року - 3374,95 грн; відсоток коливання ціни +31,42%; - станом на 07.11.2021 - 3013,92 грн; станом на 09.11.2021 - 3502,09 грн; відсоток коливання +16,20%.

09.12.2021 між ТОВ «Енера Чернігів» та Аварійно-рятувальним загоном спеціального призначення ГУ ДСНС у Чернігівській області укладено додаткову угоду № 12 про внесення змін та доповнень до Договору (Додаткова угода № 12 від 09.12.2021), що поширює свою дію на відносини сторін з 09.11.2021, за умовами якої, відповідно до п.2 частини 5 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі", сторони домовились збільшити ціну за 1 кВт/год на 9,99% і викласти, зокрема, 5.2. Договору в наступній редакції: ціна за 1 кВт/год електричної енергії за цим Договором становить - 4,500602 грн з ПДВ.

24.12.2021 між ТОВ «Енера Чернігів» та Аварійно-рятувальним загоном спеціального призначення ГУ ДСНС у Чернігівській області укладено додаткову угоду № 13 про внесення змін та доповнень до Договору, що набуває чинності з 01.01.2022, якою продовжено термін дії Договору на строк до 31.01.2022, достатній для проведення процедури закупівлі в обсязі, що не перевищує 20 відсотків суми, визначеної у договорі. Постановою НКРЕКП від 01.12.2021 № 2454 «Про встановлення тарифу на послуги з передачі електричної енергії НЕК «Укренерго» на 2022 рік» було встановлено тариф на послуги з передачі електричної енергії на рівні 0,34564 грн кВт/год (без ПДВ), у зв??язку з чим сторонами встановлено ціну за 1 кВт/год електричної енергії - 4,5626544 грн.

Аварійно-рятувальним загоном спеціального призначення ГУ ДСНС у Чернігівській області та ТОВ «Енера Чернігів» підписано наступні акти прийому-передачі електроенергії:

-акт приймання-передавання товарної продукції - активної електричної енергії від 01.03.2021 №3103363ВЦ/18989/1 за лютий 2021 року обсягом 1311 кВт/год на загальну суму 2 964,82 грн з ПДВ;

- акт приймання-передавання товарної продукції - активної електричної енергії від 12.03.2021 №31033 63ВЦ/31676/1 за лютий 2021 року обсягом 22 383 кВт/год на загальну суму 51 887,64 грн з ПДВ;

-акт приймання-передавання товарної продукції - активної електричної енергії від 13.04.2021 № 3103363ВЦ/43529/21 за березень 2021 року обсягом 20 690 кВт/год на загальну суму 47 828 66 грн з ПДВ;

-акт приймання-передавання товарної продукції - активної електричної енергії від 18.05.2021 №3103363ВЦ/64823/ за квітень 2021 року обсягом 17 749 кВт/год на загальну суму 41 030 грн з ПДВ;

-акт приймання-передавання товарної продукції - активної електричної енергії від 10.06.2021 № 310103363ВЦ/81523/1 за травень 2021 року обсягом 18 061 кВт/год на загальну суму 41 751,25 грн з ПДВ;

-акт приймання-передавання товарної продукції - активної електричної енергії від 01.09.2021 №3101033 63ВЦ/97417/1 за червень 2021 року обсягом 10 092 кВт/год на загальну суму 23 329,48 грн з ПДВ;

-акт приймання-передавання товарної продукції - активної електричної енергії від 14.08.2021 №310103363ВЦ/115315/1 за липень 2021 року обсягом 13 981 кВт/год на загальну суму 32 319,60 грн з ПДВ;

-акт приймання-передавання товарної продукції - активної електричної енергії від 09.09.2021 №310103363ВЦ/128826/1 за серпень 2021 року обсягом 12 891 кВт/год на загальну суму 35 097,44 грн з ПДВ;

-акт приймання-передавання товарної продукції - активної електричної енергії від 14.10.2021 №310103363ВЦ/144825/1 за вересень 2021 року обсягом 17 577 кВт/год на загальну суму 56 594,30 грн з ПДВ;

-акт приймання-передавання товарної продукції - активної електричної енергії від 16.11.2021 №310103363ВЦ/160553/1 за жовтень 2021 року обсягом 22 867 кВт/год на загальну суму 82 669,51 грн з ПДВ;

-акт приймання-передавання товарної продукції - активної електричної енергії від 15.12.2021 №310103363ВЦ/176418/1 за листопад 2021 року обсягом 18 195 кВт/год на загальну суму 81 660,16 грн з ПДВ;

-акт приймання-передавання товарної продукції - активної електричної енергії від 23.12.2021 №310103363ВЦ/179423/1 за листопад 2021 року обсягом 772 кВт/год на загальну суму 3 476,65 грн з ПДВ.

Аварійно-рятувальним загоном спеціального призначення ГУ ДСНС у Чернігівській області на рахунок ТОВ «Енера Чернігів» перераховано кошти згідно платіжного доручення від 02.03.2021 № 97 - 2 964,82 грн; від 12.03.2021 № 112 - 51 887,64 грн, від 22.04.2021 № 254 - 4 518,44 грн, від 22.04.2021 № 253 - 43 281,56 грн, від 13.04.2021 № 138 - 28,66 грн, від 19.05.2021 № 292 - 30 866,40 грн, від 19.05.2021 № 293 -10 163,60 грн, від 10.06.2021 №398 - 38 879,20 грн, від 10.06.2021 №399 - 2 872,05 грн, від 15.07.2021 №494 - 12 529,48 грн, від 15.07.2021 № 495 - 10 800 грн, від 13.08.2021 № 568 - 7 221,58 грн, від 13.08.2021 № 567 - 25 098,02 грн, від 09.09.2021 № 659 - 23 011,04 грн, від 09.09.2021 № 667 - 12 086,40 грн, від 11.10.2021 № 757 - 15 261,90 грн, від 11.10.2021 № 756 - 21 332,40 грн, від 11.10.2021 №755 - 20 000 грн, від 16.11.2021 № 858 - 29 569,72 грн, від 16.11.2021 № 857 - 10 019,35 грн, від 16.11.2021 № 856 - 43 080,44 грн, від 15.12.2021 № 974 - 81 660,16 грн, від 24.12.2021 № 1049 - 3 476,65 грн.

Таким чином, упродовж 2021 року за Договором відповідачем-2 фактично поставлено відповідачу-1 електричної енергії в обсязі 176 569 кВт/год на загальну суму 500 609,26 грн.

Прокурором зазначено, що внаслідок укладення з порушенням Закону України "Про публічні закупівлі" спірних додаткових угод розмір безпідставно сплачених відповідачем-1 бюджетних коштів відповідачу-2 становить 101 563,32 грн, які прокурор просить стягнути з відповідача-1.

Оцінка суду.

Щодо підстав представництва інтересів держави прокурором в даній справі.

Статтею 1 Закону України «Про прокуратуру» встановлено, що прокуратура України становить єдину систему, яка в порядку, передбаченому цим Законом, здійснює встановлені Конституцією України функції з метою захисту, зокрема, загальних інтересів суспільства та держави.

Відповідно до ч. 3, 4 ст. 53 Господарського процесуального кодексу України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 174 цього Кодексу.

Європейський Суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) неодноразово звертав увагу на участь прокурора в суді на боці однієї зі сторін як обставину, що може впливати на дотримання принципу рівності сторін. Оскільки прокурор або посадова особа з аналогічними функціями, пропонуючи задовольнити або відхилити скаргу, стає противником або союзником сторін у справі, його участь може викликати в однієї зі сторін відчуття нерівності (рішення у справі «Ф.В. проти Франції» (F.W. v. France) від 31.03.2005, заява 61517/00, пункт 27).

Водночас, існує категорія справ, де підтримка прокурора не порушує справедливого балансу. Так, у справі «Менчинська проти Російської Федерації» (рішення від 15.01.2009, заява № 42454/02, пункт 35) ЄСПЛ висловив таку позицію (у неофіційному перекладі):

«Сторонами цивільного провадження виступають позивач і відповідач, яким надаються рівні права, в тому числі право на юридичну допомогу. Підтримка, що надається прокуратурою одній зі сторін, може бути виправдана за певних обставин, наприклад, при захисті інтересів незахищених категорій громадян (дітей, осіб з обмеженими можливостями та інших категорій), які, ймовірно, не в змозі самостійно захищати свої інтереси, або в тих випадках, коли відповідним правопорушенням зачіпаються інтереси великого числа громадян, або у випадках, коли потрібно захистити інтереси держави».

При цьому ЄСПЛ уникає абстрактного підходу до розгляду питання про участь прокурора у цивільному провадженні. Розглядаючи кожен випадок окремо Суд вирішує - наскільки участь прокурора у розгляді справи відповідала принципу рівноправності сторін.

У Рекомендаціях Парламентської Асамблеї Ради Європи від 27.05.2003 № 1604 (2003) «Про роль прокуратури в демократичному суспільстві, заснованому на верховенстві закону» щодо функцій органів прокуратури, які не відносяться до сфери кримінального права, передбачено важливість забезпечити, щоб повноваження і функції прокурорів обмежувалися сферою переслідування осіб, винних у скоєнні кримінальних правопорушень, і вирішення загальних завдань щодо захисту інтересів держави через систему відправлення кримінального правосуддя, а для виконання будь-яких інших функцій були засновані окремі, належним чином розміщені і ефективні органи.

Враховуючи викладене, з урахуванням ролі прокуратури в демократичному суспільстві та необхідності дотримання справедливого балансу у питанні рівноправності сторін судового провадження, зміст п. 3 ч. 1 ст. 131-1 Конституції України, щодо підстав представництва прокурора інтересів держави в судах, не може тлумачитися розширено.

Відтак прокурор може представляти інтереси держави в суді у виключних випадках, які прямо передбачені законом. Розширене тлумачення випадків (підстав) для представництва прокурором інтересів держави в суді не відповідає принципу змагальності, який є однією із засад правосуддя (п. 3 ч. 2 ст. 129 Конституції України).

Положення п. 3 ч. 1 ст. 131-1 Конституції України відсилає до спеціального закону, яким мають бути визначені виключні випадки та порядок представництва прокурором інтересів держави в суді. Таким законом є Закон України «Про прокуратуру».

Відповідно до ч. 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті, крім випадку, визначеного абзацом четвертим цієї частини.

Отже, виключними випадками, за яких прокурор може здійснювати представництво інтересів держави в суді, є порушення або загроза порушення інтересів держави. Ключовим для застосування цієї норми є поняття «інтерес держави».

У Рішенні Конституційного Суду України у справі за конституційними поданнями Вищого арбітражного суду України та Генеральної прокуратури України щодо офіційного тлумачення положень статті 2 Арбітражного процесуального кодексу України (справа про представництво прокуратурою України інтересів держави в арбітражному суді) від 08.04.1999 № 3-рп/99 Конституційний Суд України, з`ясовуючи поняття «інтереси держави» висловив позицію про те, що інтереси держави відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин. В основі перших завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону України, гарантування її державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорону землі як національного багатства, захист прав усіх суб`єктів права власності та господарювання тощо (п. 3 мотивувальної частини).

Інтереси держави можуть збігатися повністю, частково або не збігатися зовсім з інтересами державних органів, державних підприємств та організацій чи з інтересами господарських товариств з часткою державної власності у статутному фонді. Проте держава може вбачати свої інтереси не тільки в їх діяльності, але й в діяльності приватних підприємств, товариств.

З урахуванням того, що «інтереси держави» є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах.

Наведене Конституційним Судом України розуміння поняття «інтереси держави» має самостійне значення і може застосовуватися для тлумачення цього ж поняття, вжитого у ст. 131-1 Конституції України та ст. 23 Закону України «Про прокуратуру».

Таким чином, «інтереси держави» охоплюють широке і водночас чітко не визначене коло законних інтересів, які не піддаються точній класифікації, а тому їх наявність повинна бути предметом самостійної оцінки суду у кожному конкретному випадку звернення прокурора з позовом. Надмірна формалізація «інтересів держави», особливо у сфері публічних правовідносин, може призвести до необґрунтованого обмеження повноважень прокурора на захист суспільно значущих інтересів там, де це дійсно потрібно (аналогічна позиція викладена у постановах Верховного Суду від 25.04.2018 у справі № 806/1000/17, від 26.07.2018 у справі № 926/1111/15, від 08.02.2019 у справі № 915/20/18).

Відповідно до ч. 3 статті 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює компетентний орган; 2) у разі відсутності такого органу.

Бездіяльність компетентного органу (нездійснення захисту інтересів держави) означає, що компетентний орган знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, мав повноваження для захисту, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.

Захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні компетентні органи, а не прокурор. Прокурор не повинен вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати компетентний орган, який може і бажає захищати інтереси держави.

У Рішенні від 05 червня 2019 року № 4-р(II)/2019 Конституційний Суд України вказав, що Конституцією України встановлено вичерпний перелік повноважень прокуратури, визначено характер її діяльності і в такий спосіб передбачено її існування і стабільність функціонування; наведене гарантує неможливість зміни основного цільового призначення вказаного органу, дублювання його повноважень/функцій іншими державними органами, адже протилежне може призвести до зміни конституційно визначеного механізму здійснення державної влади її окремими органами або вплинути на обсяг їхніх конституційних повноважень.

Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідний компетентний орган, який усупереч вимогам закону не здійснює захисту або робить це неналежно.

Прокурор, звертаючись до суду з позовом, повинен обґрунтувати та довести бездіяльність компетентного органу.

Згідно з ч. 4, 7 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень. У разі встановлення ознак адміністративного чи кримінального правопорушення прокурор зобов`язаний здійснити передбачені законом дії щодо порушення відповідного провадження.

Звертаючись до компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню тощо.

Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва. Якщо прокурору відомі причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові. Але якщо з відповіді зазначеного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим.

Частина четверта статті 23 Закону України «Про прокуратуру» передбачає, що наявність підстав для представництва може бути оскаржена суб`єктом владних повноважень. Таке оскарження означає право на спростування учасниками процесу обставин, на які посилається прокурор у позовній заяві, поданій в інтересах держави в особі компетентного органу, для обґрунтування підстав для представництва.

Такі правові висновки викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі 912/2385/18.

Щодо підстав представництва інтересів держави в особі Головного управління ДСНС України у Чернігівській області.

Згідно п. 1 Положення про ГУ ДСНС України у Чернігівській області, яке затверджене наказом ДСНС від 29.03.2021 №167, (далі - Положення) служба є територіальним органом Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Чернігівській області, уповноваженим на забезпечення реалізації державної політики у сферах цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненшо, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб.

Відповідно до п. 2 Положення Головне управління ДСНС у Чернігівській області з метою організації своєї діяльності: забезпечує ефективне, результативне і цільове використання бюджетних коштів.

Пунктом 11 Положення зазначається, що начальник Головного управління ДСНС України у Чернігівській області відповідно до чинного законодавства розпоряджається коштами Державного бюджету України в межах затвердженого кошторису на утримання Головного управління та підпорядкованих підрозділів.

Згідно п. 13 Положення Головне управління ДСНС у Чернігівській області утримується за рахунок коштів державного бюджету, інших джерел, не заборонених законом. Форма власності Головного управління - державна.

Згідно п. 1.1 Статуту Аварійно-рятувального загону спеціального призначення ГУ ДСНС у Чернігівській області (далі - Статут), який затверджено наказом Державної служби України з надзвичайних ситуацій від 15.05.2013 №240 (зі змінами), загін є підрозділом територіального підпорядкування із статусом державної аварійно-ріітувальної служби, який утворено з метою запобігання, реагування та ліквідації надзвичайних ситуацій техногенного і природного характеру та окремих їх наслідків, гасіння пожеж, проведення пошукових, аварійно-рятувальних та іііних невідкладних робіт, випробувальних і дослідних робіт, дослідження пожеж та надзвичайних ситуацій, пов`язаних з ними, інших робіт у зоні відповідальності, а також здійснення відповідно до вимог законодавства професійної підготовки та навчання робітничих кадрів.

Відповідно до п. 1.4 Статуту загін за організаційно-правовою формою господарювання є державною організацією і заснований на державній власності.

Згідно листа ГУ ДСНС у Чернігівській області від 05.09.2023 №70 2-5079/70 05 служба є головним розпорядником бюджетних коштів, яке фінансує структурні підрозділи за рахунок державного бюджету із загального та спеціального фондів (у тому числі і на закупівлю електричної енергії). Аварійно рятувальний загін спеціального призначення ДСНС у Чернігівській області є структурним підрозділом Головного управління.

За обсягом наданих повноважень розпорядники бюджетних коштів поділяються на головних розпорядників бюджетних коштів та розпорядників бюджетних коштів нижчого рівня (частина 1 статті 22 Бюджетного кодексу України»).

Згідно з п. 3 частини 2 статті 22 Бюджетного кодексу України головними розпорядниками бюджетних коштів за бюджетними призначеннями, визначеними іншими рішеннями про місцеві бюджети, є місцеві державні адміністрації, виконавчі органи та апарати місцевих рад (секретаріат Київської міської ради), структурні підрозділи місцевих державних адміністрацій, виконавчих органів місцевих рад в особі їх керівників. Пунктом 3 частини 5 цієї статті визначено, що головний розпорядник бюджетних коштів отримує бюджетні призначення шляхом їх затвердження в законі про Державний бюджет України (рішенні про місцевий бюджет); приймає рішення щодо делегування повноважень на виконання бюджетної програми розпорядниками бюджетних коштів нижчого рівня та/або одержувачами бюджетних коштів, розподіляє та доводить до них в установленому порядку обсяги бюджетних асигнувань.

Таким чином, ГУ ДСНС у Чернігівській області є розпорядником бюджетних коштів вищого рівня по відношенню до Аварійно рятувальний загін спеціального призначення ДСНС у Чернігівській області, який є в свою чергу одержувачем вказаних коштів.

Згідно з положеннями ст. 22 Бюджетного кодексу України розпорядники бюджетних коштів, що уповноважені на отримання бюджетних асигнувань, взяття бюджетних зобов`язань та здійснення видатків бюджету, зобов`язані ефективно та раціонально використовувати бюджетні кошти, чим сприяти недопущенню порушень інтересів держави у бюджетній сфері.

Статтею 26 Бюджетного кодексу України, передбачено контроль за дотриманням бюджетного законодавства, спрямований на забезпечення ефективного і результативного управління бюджетними коштами, та здійснюється на всіх стадіях бюджетного процесу його учасниками відповідно до цього Кодексу та іншого законодавства, а також забезпечує, зокрема, досягнення економії бюджетних коштів, їх цільового використання, ефективності і результативності в діяльності розпорядників бюджетних коштів шляхом прийняття обґрунтованих управлінських рішень (пункт 3 частини 1 статті 26).

Порушення законодавства про публічні закупівлі при укладенні додаткових угод про збільшення ціни товару за електричну енергію після укладення договору про закупівлю не сприяє раціональному та ефективному використанню бюджетних коштів і створює загрозу порушення інтересів держави.

Як наслідок, укладення додаткових угод з порушенням вимог законодавства може призвести до необхідності додаткового витрачання коштів з бюджету, та свідчить про нераціональне та неефективне використання бюджетних коштів, що створює загрозу порушення інтересів держави у бюджетній сфері.

Тобто, ГУ ДСНС у Чернігівській області, є органом державної влади та повинно ефективно використовувати бюджетні кошти, права та охоронювані законом інтереси якого порушено внаслідок укладення додаткових угод та на рахунок якого повинні бути повернуті безпідставно (надмірно) сплачені грошові кошти, має повноваження контролю за використанням виділених йому бюджетних коштів та звернення до суду - є належним позивачем у даних спірних правовідносинах.

Прокуратурою в межах повноважень, наданих ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», на адресу Головного управління ДСНС України у Чернігівській області 31.08.2023 за № 55-75-8771ВИХ-23 направлено лист, яким повідомлено про порушення Закону України «Про публічні закупівлі» під час укладання додаткових угод та про необхідність вжиття заходів, у тому числі представницького характеру, щодо усунення порушень закону, зокрема визнання недійсними додаткових угод до договору та стягнення безпідставно отриманих коштів.

Згідно листа ГУ ДСНС у Чернігівській області від 05.09.2023 №70 2-5079/70 05 служба з позовною заявою щодо закупівлі між АРЗ СП ГУ ДСНС у Чернігівській області та ТОВ «Енера Чернігів» не зверталася.

Таким чином, ГУ ДСНС України у Чернігівській області підтвердило нездійснення жодних заходів на усунення допущених порушень.

Суд вважає, що такі дії позивача свідчать про його бездіяльність щодо захисту інтересів держави.

Підставою реалізації прокурором представницьких функцій стала усвідомлена пасивна поведінка позивача, з огляду на незаконне використання бюджетних коштів шляхом укладення оспорюваних додаткових угод, на підставі яких сплачено кошти у надмірній сумі, і невжиття уповноваженим органом у спірних правовідносинах заходів щодо усунення таких порушень.

Таким чином, компетентний орган був достеменно обізнаний з фактом порушення законодавства в сфері публічних закупівель, та в позивача було достатньо часу для вжиття належних заходів з метою реагування на порушення інтересів держави, проте останній самостійно не захистив інтереси держави в суді.

В порядку частини четвертої статті 23 Закону України "Про прокуратуру" прокурор повідомив позивача про подання позову в інтересах держави в особі Головного управління ДСНС України у Чернігівській області про визнання недійсними додаткових угод та стягнення безпідставно отриманих коштів.

За таких обставин в їх сукупності, суд дійшов висновку про доведення прокурором факту бездіяльності Головного управління ДСНС України у Чернігівській області, як підстави для звернення органу прокуратури до суду за захистом інтересів держави, відтак доводи відповідача-2 про залишення позову без розгляду, судом відхилені.

Суд врахував, що можливість використання відповідачем-2 безпідставно набутого майна, яким виступають у даному випадку грошові кошти, становить суспільний інтерес. Разом з тим, потенційно факт перерахування відповідачу-2 зайвих бюджетних коштів порушує вимоги чинного законодавства, принципи максимальної економії та ефективності, а тому призводить до протиправного витрачання бюджетних коштів, унеможливлює їх раціональне та ефективне використання, що підриває фінансово-економічні основи держави. З наведеного слідує, що при вирішенні даного спору наявний як державний, так і суспільний інтерес.

Щодо визнання недійсними додаткових угод.

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 11 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.

Відповідно до ч. 1 ст. 626 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Частина 1 ст. 638 ЦК України встановлює, що договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.

Відповідно до частини першої статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі" договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного та Господарського кодексів України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.

Згідно із частиною першою статті 628, статтею 629 ЦК України зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Відповідно до частин першої, другої, третьої статті 632 ЦК України ціна в договорі встановлюється за домовленістю сторін. Зміна ціни після укладення договору допускається лише у випадках і на умовах, встановлених договором або законом. Зміна ціни в договорі після його виконання не допускається.

За частиною другою статті 189 Господарського кодексу України (далі - ГК України) ціна є істотною умовою господарського договору.

Згідно з частиною першою статті 651 ЦК України зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом.

Відповідно до частини першої статті 652 ЦК України у разі істотної зміни обставин, якими сторони керувалися при укладенні договору, договір може бути змінений за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або не випливає із суті зобов`язання. Зміна обставин є істотною, якщо вони змінилися настільки, що якби сторони могли це передбачити, вони не уклали б договір або уклали б його на інших умовах.

Згідно із частинами третьою, четвертою статті 653 ЦК України у разі зміни договору зобов`язання змінюється з моменту досягнення домовленості про зміну договору, якщо інше не встановлено договором чи не обумовлено характером його зміни. Сторони не мають права вимагати повернення того, що було виконане ними за зобов`язанням до моменту зміни договору, якщо інше не встановлено договором або законом.

Відповідно до статті 655 ЦК України за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму.

Згідно із частинами першою, другою статті 334 ЦК України право власності у набувача майна за договором виникає з моменту передання майна, якщо інше не встановлено договором або законом. Переданням майна вважається вручення його набувачеві або перевізникові, організації зв`язку тощо для відправлення, пересилання набувачеві майна, відчуженого без зобов`язання доставки.

Відповідно до частини четвертої статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі" умови договору про закупівлю не повинні відрізнятися від змісту тендерної пропозиції (у тому числі ціни за одиницю товару) переможця процедури закупівлі, крім випадків визначення грошового еквівалента зобов`язання в іноземній валюті та/або випадків перерахунку ціни за результатами електронного аукціону в бік зменшення ціни тендерної пропозиції учасника без зменшення обсягів закупівлі.

Згідно з пунктом 2 частини п`ятої статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі" істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадку збільшення ціни за одиницю товару до 10 % пропорційно збільшенню ціни такого товару на ринку у разі коливання ціни такого товару на ринку за умови, що така зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю, - не частіше ніж один раз на 90 днів з моменту підписання договору про закупівлю. Обмеження щодо строків зміни ціни за одиницю товару не застосовується у випадках зміни умов договору про закупівлю бензину та дизельного пального, газу та електричної енергії.

Із системного тлумачення наведених норм ЦК України, ГК України та Закону України "Про публічні закупівлі" вбачається, що ціна товару є істотною умовою договору про закупівлю. Зміна ціни товару в договорі про закупівлю після виконання продавцем зобов`язання з передачі такого товару у власність покупця не допускається.

Зміна ціни товару в бік збільшення до передачі його у власність покупця за договором про закупівлю можлива у випадку збільшення ціни такого товару на ринку, якщо сторони договору про таку умову домовились. Якщо сторони договору про таку умову не домовлялись, то зміна ціни товару в бік збільшення у випадку зростання ціни такого товару на ринку можлива, лише якщо це призвело до істотної зміни обставин, в порядку статті 652 ЦК України, якщо вони змінилися настільки, що якби сторони могли це передбачити, вони не уклали б договір або уклали б його на інших умовах.

У будь-якому разі ціна за одиницю товару не може бути збільшена більше ніж на 10 % від тієї ціни товару, яка була визначена сторонами в договорі за результатами процедури закупівлі, незалежно від кількості та строків зміни ціни протягом строку дії договору. Тобто під час дії договору про закупівлю сторони можуть неодноразово змінювати ціну товару в бік збільшення за наявності умов, встановлених у статті 652 ЦК України та пункті 2 частини п`ятої статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі", проте загальне збільшення такої ціни не повинно перевищувати 10 % від тієї ціни товару, яка була визначена сторонами при укладенні договору за результатами процедури закупівлі.

В іншому випадку не досягається мета Закону України "Про публічні закупівлі", яка полягає в забезпеченні ефективного та прозорого здійснення закупівель, створенні конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобіганні проявам корупції в цій сфері та розвитку добросовісної конкуренції, оскільки продавці з метою перемоги можуть під час проведення процедури закупівлі пропонувати ціну товару, яка нижча за ринкову, а в подальшому, після укладення договору про закупівлю, вимагати збільшити цю ціну, мотивуючи коливаннями ціни такого товару на ринку.

Такі правові висновки викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 24.01.2024 у справі №922/2321/22.

Як встановив суд, відповідачі уклали Договір за результатами процедури відкритих торгів на виконання вимог Закону України "Про публічні закупівлі", а на момент підписання Договору сторонами були погоджені всі істотні умови - предмет, ціну та строк виконання зобов`язань за Договором відповідно до вимог частини третьої статті 180 Господарського кодексу України та Закону України "Про публічні закупівлі".

Так, відповідно до п. 2.2, 5.2 Договору, загальний обсяг постачання електричної енергії складав 281 771 кВт/год; ціна електричної енергії на момент укладання Договору становила 2,26 грн за 1 кВт/год.

Водночас згідно з Додатковими угодами угоди №№2, 4-8, 10-12 змінено істотні умови Договору, а саме: збільшено ціну за одиницю товару на 2,240602 грн за 1 кВт/год. Фактично ціна за 1 кВт/год (одиницю товару) збільшилася на 99,14%, порівняно з погодженою під час закупівлі.

Необхідність укладення оспорюваних Додаткових угод до Договору обґрунтовано відповідачем-2 коливанням ціни електричної енергії на ринку, на підтвердження якого (коливання) відповідачем-2 було надано експертні висновки Чернігівської регіональної торгово-промислової палати № ЧК-99 від 09.03.2021, Харківської торгово-промислової палати №1842/21 від 10.08.2021, №1934/21 від 18.08.2021, №2631/21 від 21.10.2021, №2710/21 від 29.10.2021, №2849/21 від 10.11.2021, №2985/21 від 25.11.2021, цінові довідки Харківської торгово-промислової палати №2277-3/21 від 21.09.2021, №2277-4/21 від 21.09.2021.

Тобто оспорювані додаткові угоди були укладені на підставі п. 2 ч. 5 ст. 41 Закону України "Про публічні закупівлі".

Суд встановив, що 24.03.2021 між відповідачами укладено Додаткову угоду №2, якою з 01.02.2021 збільшено ціну електричної енергії за 1кВт/год до 2,31168 грн.

Разом з тим, за Договором відповідач-2 до 24 березня 2021 року щоденно постачав, а відповідач-1 приймав та споживав електричну енергію.

Тобто Додатковою угодою №2 сторони змінили ціну електричної енергії, яка вже була продана відповідачу-1 та спожита ним з 22 лютого 2021 року.

Отже, товар, поставлений відповідачем-2 до 24 березня 2021 року, був не тільки прийнятий відповідачем-1 у власність, а й спожитий.

Як виснувала Велика Палата Верховного Суду у постанові від 24.01.2024 у справі №922/2321/22, ціна товару є істотною умовою договору про закупівлю. Зміна ціни товару в договорі про закупівлю після виконання продавцем зобов`язання з передачі такого товару у власність покупця не допускається відповідно до частини третьої статті 632 ЦК України.

Крім того, відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 41 Закону України "Про публічні закупівлі" зміна істотних умов договору про закупівлю може здійснюватися виключно у випадку збільшення ціни за одиницю товару у разі коливання ціни такого товару на ринку.

Під коливанням ціни необхідно розуміти зміну за певний період часу ціни природного газу на ринку чи то в сторону зменшення, чи в сторону збільшення. І таке коливання має відбуватись саме в період після укладання договорів і до внесення відповідних змін до нього.

В експертному висновку Чернігівської регіональної торгово-промислової палати №ЧК-99 від 09.03.2021, який був наданий на підтвердження наявності коливання, зазначено, що середньозважена ціна електроенергії на РДН ОЕС України (без ПДВ) за 1 мВт/год у січні 2021 року становила 1462,52 грн; у лютому 2021 року - 1632,56 грн; тенденція росту цін +11,63%.

Проте вказаний експертний висновок не містить відомостей щодо середньозваженої ціни на РДН в ОЕС станом на дату укладання Договору, а тому не може підтвердити реальне коливання ціни на електричну енергію між моментом укладення Договору та до моменту укладення Додаткової угоди №2 (або отримання пропозиції про її укладення).

Отже, експертний висновок Чернігівської регіональної торгово-промислової палати №ЧК-99 від 09.03.2021 не підтверджує коливання ціни електричної енергії на ринку в період від дати укладення договору, так і на момент звернення відповідача-2 до відповідача-1 з листом про укладення Додаткової угоди №2.

Відповідно до інших додаткових угод №№4-8,10-12, ціна за 1 кВт/год електричної енергії збільшена більше ніж на 10% від початкової ціни, що суперечить положенням п. 2 ч. 5 ст. 41 Закону України "Про публічні закупівлі" та висновкам Великої Палати Верховного Суду у постанові від 24.01.2024 у справі №922/2321/22 щодо їх застосування.

Згідно з ч. 1 ст. 203 Цивільного кодексу України зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам.

Статтею 215 Цивільного кодексу України передбачено, що підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою-третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього кодексу.

Частиною третьою статті 215 ЦК України передбачено, що якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).

Враховуючи вищевикладене, суд, встановивши наявність фактичних обставин, з якими закон пов`язує визнання Додаткових угод №№2,4-8,10-12 недійсними на момент їх укладення, дійшов висновку, шо спірні додаткові угоди суперечать наведеним вище положенням ЦК України та Закону України "Про публічні закупівлі", а відтак про наявність підстав для визнання їх недійсними відповідно до ст. 203, 215 Цивільного кодексу України.

Щодо стягнення безпідставно набутих коштів у розмірі 101 563,32 грн.

Згідно із частиною першою статті 216 ЦК України недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю. У разі недійсності правочину кожна із сторін зобов`язана повернути другій стороні у натурі все, що вона одержала на виконання цього правочину, а в разі неможливості такого повернення, зокрема тоді, коли одержане полягає у користуванні майном, виконаній роботі, наданій послузі, - відшкодувати вартість того, що одержано, за цінами, які існують на момент відшкодування.

Відповідно до частини першої статті 1212 ЦК України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала.

Згідно з пунктом 1 частини третьої статті 1212 ЦК України положення цієї глави застосовуються також до вимог про повернення виконаного за недійсним правочином.

За висновками КГС ВС, викладеними у підпункті 6.45 постанови від 16.05.2021 у справі № 910/11847/19, правовий статус розпорядників бюджетних коштів, їх повноваження та відповідальність визначені положеннями БК України та підзаконними нормативно-правовими актами, зокрема, постановою Кабінету Міністрів України від 28.02.2002 № 228, якою затверджено Порядок складання, розгляду, затвердження та основні вимоги до виконання кошторисів бюджетних установ (далі - Порядок).

Відповідно до статті 22 БК України для здійснення програм та заходів, які реалізуються за рахунок коштів бюджету, бюджетні асигнування надаються розпорядникам бюджетних коштів. За обсягом наданих прав розпорядники бюджетних коштів поділяються на головних розпорядників бюджетних коштів та розпорядників бюджетних коштів нижчого рівня.

Пунктом 18 частини першої статті 2 БК України передбачено, що головні розпорядники бюджетних коштів - бюджетні установи в особі їх керівників, які відповідно до статті 22 цього Кодексу отримують повноваження шляхом встановлення бюджетних призначень.

Розпорядник бюджетних коштів нижчого рівня - розпорядник, який у своїй діяльності підпорядкований відповідному головному розпоряднику та (або) діяльність якого координується через нього (абзац третій пункту 7 Порядку).

Поняття та функції розпорядників бюджетних коштів визначені підпунктом 47 статті 2 БК України, згідно з яким розпорядник бюджетних коштів - бюджетна установа в особі її керівника, уповноважена на отримання бюджетних асигнувань, взяття бюджетних зобов`язань та здійснення витрат бюджету (див. постанови Великої Палати Верховного Суду від 13.11.2019 у справі № 922/3095/18 (підпункт 6.20) та від 23.10.2019 у справі № 922/3013/18 (підпункт 6.22)).

Бюджетне асигнування - повноваження розпорядника бюджетних коштів, надане відповідно до бюджетного призначення, на взяття бюджетного зобов`язання та здійснення платежів, яке має кількісні, часові та цільові обмеження. Бюджетне зобов`язання - будь-яке здійснене відповідно до бюджетного асигнування розміщення замовлення, укладення договору, придбання товару, послуги чи здійснення інших аналогічних операцій протягом бюджетного періоду, згідно з якими необхідно здійснити платежі протягом цього ж періоду або у майбутньому. Бюджетне призначення - повноваження головного розпорядника бюджетних коштів, надане цим Кодексом, законом про Державний бюджет України (рішенням про місцевий бюджет), яке має кількісні, часові і цільові обмеження та дозволяє надавати бюджетні асигнування (пункти 6, 7 та 8 частини першої статті 2 БК країни).

Абзацами першим та другим пункту 5 Порядку визначено, зокрема, що установам можуть виділятися бюджетні кошти тільки за наявності затверджених кошторисів, планів асигнувань загального фонду бюджету, планів надання кредитів із загального фонду бюджету, планів спеціального фонду. Установи мають право брати бюджетні зобов`язання витрачати бюджетні кошти на цілі та в межах, установлених затвердженими кошторисами, планами асигнувань загального фонду бюджету, планами надання кредитів із загального фонду бюджету, планами спеціального фонду.

За змістом абзацу другого пункту 43 Порядку розпорядники мають право провадити діяльність виключно в межах бюджетних асигнувань, затверджених кошторисами, планами асигнувань загального фонду бюджету, планами надання кредитів із загального фонду бюджету, планами спеціального фонду.

Отже, Аварійно рятувальний загін спеціального призначення ДСНС у Чернігівській області у спірних правовідносинах, які виникли щодо закупівлі електричної енергії за Договором, діє як розпорядник бюджетних коштів нижчого рівня (отримувач бюджетних коштів) та є замовником зазначеного товару в обсязі та в межах видатків, що визначені розпорядниками бюджетних коштів вищого рівня (висновки КГС ВС, викладені у підпункті 6.49 постанови від 16.03.2021 у справі № 910/11847/19).

Відтак у даному випадку визнання недійсними спірних додаткових угод має наслідком повернення безпідставно сплачених коштів саме ГУ ДСНС у Чернігівській області, чим буде відновлене порушене право позивача, який є розпорядником таких коштів.

Оскільки додаткові угоди №№2,4-8,10-12 є недійсними та не породжують правових наслідків, правовідносини між відповідачами щодо ціни електричної енергії, поставленої за Договором, вони мали регулюватись умовами Договору, згідно з яким ціна за одиницю електричної енергії складає 2,26 грн за 1 кВт/год з ПДВ.

Як встановив суд, Аварійно-рятувальному загону спеціального призначення ГУ ДСНС у Чернігівській області поставлено 176 569 кВт/год на загальну суму 500 609,26 грн, які були сплачені відповідачем-1.

Аварійно-рятувальний загін спеціального призначення ГУ ДСНС у Чернігівській області повинен був сплатити за фактично поставлену електроенергію згідно Договору 399 045,94 грн (176 569 кВт/год х 2,26 грн).

Отже, різниця між сумою коштів, які фактично перераховано ТОВ «Енера Чернігів» (500 609,26 грн) за електроенергію по ціні, визначеної з урахуванням додаткових угод, та сумою (399 045,94 грн) за електроенергію за ціною згідно умов Договору становить 101 563,32 грн.

Таким чином, грошові кошти в сумі 101 563,32 грн є такими, що були безпідставно одержані відповідачем-2, підстава їх набуття відпала, а тому відповідач-2 зобов`язаний повернути їх Головному управлінню ДСНС України у Чернігівській області, що відповідає приписам статей 216, 1212 ЦК України.

Аналогічні правові висновки викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 24.01.2024 у справі №922/2321/22.

Висновки суду.

Доказами у справі, відповідно до ч. 1 ст. 73 Господарського процесуального кодексу України, є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами:

1) письмовими, речовими і електронними доказами;

2) висновками експертів;

3) показаннями свідків (ч. 2 ст. 73 Господарського процесуального кодексу України).

Відповідно до ст. 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Згідно з ч. 1 ст. 76 Господарського процесуального кодексу України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (ч. 1 ст. 77 Господарського процесуального кодексу України).

Відповідно до ст. 78 Господарського процесуального кодексу України достовірними є докази, створені (отримані) за відсутності впливу, спрямованого на формування хибного уявлення про обставини справи, які мають значення для справи.

Згідно зі ст. 79 Господарського процесуального кодексу України наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування.

Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Відповідно до ст. 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Інші докази та пояснення учасників справи судом до уваги не приймаються, оскільки не спростовують вищевикладені висновки суду.

За змістом п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень та висновків Європейського суду з прав людини, викладених у рішеннях у справах "Трофимчук проти України", "Серявін та інші проти України" обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Судом було вжито усіх заходів для забезпечення реалізації сторонами своїх процесуальних прав та з`ясуванні усіх питань, винесених на його розгляд.

За наведених у їх сукупності обставин, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню.

Щодо судових витрат.

При ухваленні рішення в справі, суд у тому числі вирішує питання щодо розподілу судових витрат між сторонами, до яких зокрема належить судовий збір.

За частиною 1 статті 129 ГПК України судовий збір покладається в спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Відтак з відповідачів підлягає відшкодуванню сплачений судовий збір у сумі 13 420,00 грн з кожного.

Керуючись ст. 129, 236-238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

ВИРІШИВ:

1. Позовні вимоги задовольнити повністю.

2. Визнати недійсними додаткові угоди №2 від 24.03.2021, №4 від 20.09.2021, №5 від 01.10.2021, №6 від 28.10.2021, №7 від 28.10.2021, №8 від 28.10.2021, №10 від 10.11.2021, №11 від 25.11.2021, №12 від 09.12.2021 щодо внесення змін до Договору про постачання електричної енергії споживачу №3103363ВЦ від 22.02.2021, укладені між Аварійно-рятувальним загоном спеціального призначення ГУ ДСНС у Чернігівській області () та Товариством з обмеженою відповідальністю "ЕНЕРА ЧЕРНІГІВ" ().

3. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "ЕНЕРА ЧЕРНІГІВ" (, проспект Перемоги, буд.126Б, м. Чернігів, 14013) на користь Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Чернігівській області (, пр-т Миру, 190а, м. Чернігів, 14037) кошти у сумі 101 563,32 грн.

4. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "ЕНЕРА ЧЕРНІГІВ" (, проспект Перемоги, буд.126Б, м. Чернігів, 14013) на користь Чернігівської обласної прокуратури (одержувач: Чернігівська обласна прокуратура, UA 0006008, , банк отримувача: ДКСУ, м. Київ) сплачений судовий збір у розмірі 13 420,00 грн.

5. Стягнути з Аварійно-рятувального загону спеціального призначення ГУ ДСНС у Чернігівській області (, вул. Захисників України, 4, м.Чернігів, 14030) на користь Чернігівської обласної прокуратури (одержувач: Чернігівська обласна прокуратура, UA 0006008, , банк отримувача: ДКСУ, м. Київ) сплачений судовий збір у розмірі 13 420,00 грн.

Накази видати після набрання рішенням законної сили.

Рішення набирає законної сили у строк та в порядку, встановленому ст.241 Господарського процесуального кодексу України.

Рішення може бути оскаржено до Північного апеляційного господарського суду в строк, встановлений ст.256 Господарського процесуального кодексу України та в порядку, передбаченому ст.257 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст рішення складено та підписано 18.06.2024.

Повідомити учасників справи про можливість одержання інформації по справі у Єдиному державному реєстрі судових рішень: http://reyestr.court.gov.ua/.

Суддя В.В. Моцьор