УХВАЛА

м. Київ

13.06.2024Справа № 910/2379/22 (359/9062/21)

Господарський суд міста Києва у складі судді Стасюка С.В., за участю секретаря судового засідання Коваленко М.О., розглянувши заяви ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про вступ у сплаву в якості третьої особи

за позовом ОСОБА_3

ОСОБА_4

до ОСОБА_5

про визнання права власності, визнання недійсним договору дарування і державного акта на право власності на земельну ділянку, витребування майна з чужого незаконного володіння

в межах справи № 910/2379/22

про неплатоспроможність фізичної особи ОСОБА_5

Представники учасників справи: згідно протоколу судового засідання

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

В провадженні Господарського суду міста Києва перебуває справа № 910/2379/22 про неплатоспроможність ОСОБА_5 .

У вересня 2021 року ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_6 звернулись до Бориспільського міськрайонного суду Київської області з позовом до ОСОБА_5 , яким просили суд: 1) визнати недійсним договір дарування укладеного між ОСОБА_7 та ОСОБА_5 , який посвідчено 06 вересня 2008 року приватним нотаріусом Черних Н.В., номер у реєстрі 1605, щодо земельної ділянки з кадастровим номером :01:012:0024 площею 0,1864 га, з цільовим призначенням для будівництва та обслуговування житлового будинку яка розташована за адресою: Київська область, Бориспільський район, с. Гора, Гірської сільської ради; 2) визнати недійсним державний акт на право власності на земельну ділянку серії ЯЖ № 679699 від 24 грудня 2008 року виданого на ім`я ОСОБА_5 ; 3) визнати за позивачами право спільної сумісної власності на вказану земельну ділянку; 4) витребувати у ОСОБА_5 на користь позивачів земельну ділянку з кадастровим номером :01:012:0024.

Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 14.12.2022, закрито провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_6 до ОСОБА_5 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на стороні відповідача: ОСОБА_1 про визнання права власності, визнання недійсним договору дарування і державного акта на право власності на земельну ділянку, витребування майна з чужого незаконного володіння; зобов`язано Головне управління Державної казначейської служби України у Київській області повернути ОСОБА_4 сплачений судовий збір в розмірі 4890 (чотири тисячі вісімсот дев`яносто) гривень 67 (шістдесят сім) копійок відповідно до заявок на переказ готівки за № 0.0. та № 0.0. від 16 вересня 2021 року та за № 0.0..1 від 16 листопада 2021 року.

Матеріали цивільної справи за № 359/9062/21 (провадження № 2/359/764/2022) за позовом ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_6 до ОСОБА_5 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на стороні відповідача: ОСОБА_1 про визнання права власності, визнання недійсним договору дарування і державного акта на право власності на земельну ділянку, витребування майна з чужого незаконного володіння направлено до Господарського суду м. Києва для розгляду по суті в межах господарської справи за № 910/2379/22.

Відповідно до витягу з протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду, вказану позовну заяву передано для розгляду судді Яковенко А.В.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 16.05.2023 позовну заяву ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_6 до ОСОБА_5 про визнання права власності, визнання недійсним договору дарування і державного акта на право власності на земельну ділянку, витребування майна з чужого незаконного володіння залишено без руху; зобов`язано ОСОБА_4 протягом семи робочих днів з дня вручення даної ухвали усунути недоліки позовної заяви шляхом подання до суду доказів сплати судового збору у розмірі 8 013, 33 грн.

20.06.2023 на виконання вимог ухвали від 16.05.2023 ОСОБА_4 долучено до матеріалів справи оригінал квитанції про сплату судового збору у розмірі 8 013,33 грн.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 11.04.2024 матеріали справи № 910/2379/22 (359/9062/21) за позовом ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_6 до ОСОБА_5 про визнання права власності, визнання недійсним договору дарування і державного акта на право власності на земельну ділянку, витребування майна з чужого незаконного володіння передано для розгляду в межах справи № 910/2379/22 про неплатоспроможність фізичної особи ОСОБА_5 ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ).

Відповідно до протоколу, матеріали судової справи № 910/2379/22 (359/9062/21) передано на розгляд раніше визначеному складу суду - судді Стасюку С.В.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 17.04.2024 прийнято позовну заяву ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_6 до ОСОБА_5 про визнання права власності, визнання недійсним договору дарування і державного акта на право власності на земельну ділянку, витребування майна з чужого незаконного володіння до розгляду в межах справи № 910/2379/22 про неплатоспроможність фізичної особи ОСОБА_5 та відкрити провадження у справі. Розгляд справи вирішено здійснювати в порядку спрощеного позовного провадження в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Судове засідання призначено на 23.05.2024.

23.05.2024 до Господарського суду міста Києва надійшли пояснення ОСОБА_1 щодо позовної заяви.

23.05.2024 до Господарського суду міста Києва надійшов відзив арбітражного керуючого Ушача Юрія Володимировича на позовну заяву.

Судове засідання 23.05.2024 відкладено на 13.06.2024.

10.06.2024 до Господарського суду міста Києва надійшла заява ОСОБА_1 про вступ у сплаву в якості третьої особи.

13.06.2024 до Господарського суду міста Києва надійшла заява ОСОБА_2 про вступ у сплаву в якості третьої особи.

13.06.2024 до Господарського суду міста Києва надійшла клопотання керуючого реалізацією майна боржника арбітражного керуючого Ушача Ю.В., в якому останній просить суд залучити його до участі у справі, а також застосувати по вимог позивача строки позовної давності.

13.06.2024 до Господарського суду міста Києва надійшло клопотання керуючого реалізацією майна боржника арбітражного керуючого Ушача Ю.В. про відкладення розгляду справи.

У судовому засіданні 13.06.2024 розглядалися заяви ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про вступ у сплаву в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача.

Представник ОСОБА_1 надав пояснення щодо поданої заяви та просив суд залучити останнього до участі у справі в якості третьої особи.

Подана ОСОБА_1 заява мотивована тим, що задоволення позовних вимог у даній справі фактичне призведе до позбавлення ОСОБА_5 права власності на єдине майно, яке може бути реалізовано в процедурі погашення боргів фізичної особи, тобто, фактично позбавить ОСОБА_1 можливості задовольнити свої вимоги за рахунок реалізації вказаного майна. Таким чином, на переконання заявника, можливе рішення в даній справі може вплинути на право ОСОБА_1 задовольнити свої кредиторські вимоги в рамках справи № 910/2379/22 про неплатоспроможність ОСОБА_5 .

Подана ОСОБА_2 заява мотивована тим, що25.07.2016 між колишньою дружиною боржника ОСОБА_8 та її матір`ю ОСОБА_2 було укладено договір дарування 1/2 частини житлового будинку АДРЕСА_2 , який було посвідчено приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Верповською О.В. та зареєстрованого в реєстрі за № 2938.

За час спільного проживання ОСОБА_8 (є донькою ОСОБА_2 ) у шлюбі з ОСОБА_5 з 10.02.2007 (рішенням Голосіївського районного суду м. Києва від 03.12.2014 шлюб між подружжям було розірвано) ними було побудовано домоволодіння розташоване за адресою: АДРЕСА_2 , яке було поділено по частині за кожним як спільне сумісне майно подружжя та визнано за кожним право власності на ці частки на підставі рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 15.06.2015 у цивільній справі за позовом ОСОБА_8 до ОСОБА_5 про поділ майна подружжя та за зустрічним позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_8 про визнання частини будинку особистою приватною власністю. Отже, ОСОБА_2 є власником 1/2 частини житлового будинку АДРЕСА_2 , який розташований на земельній ділянці, яка є предметом спору у даній справі № 910/2379/22 (359/9062/21). Таким чином, на переконання заявника, розгляд даної справи без залучення в якості третьої особи ОСОБА_2 , призведе до порушення її прав.

Частиною 1 ст. 50 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї із сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи.

Слід зазначити, що метою участі третіх осіб у справі є обстоювання ними власних прав і законних інтересів, на які може справити вплив рішення чи ухвала суду.

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, виступає в процесі на боці тієї сторони, з якою в неї існують певні правові відносини.

Залучення третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог, до участі у справі вирішується господарським судом з урахуванням того, чи є у цієї особи юридичний інтерес до даної справи.

Що ж до наявності юридичного інтересу у третьої особи, то у вирішенні відповідного питання суд має з`ясовувати, чи буде у зв`язку з прийняттям судового рішення з даної справи таку особу наділено новими правами чи покладено на неї нові обов`язки, або змінено її наявні права та/або обов`язки, або позбавлено певних прав та/або обов`язків у майбутньому.

Про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі (ч. 4 ст. 50 Господарського процесуального кодексу України).

Оскільки рішення у справі № 910/2379/22 (359/9062/21), може вплинути на права та обов`язки заявників, як власників частин житлового будинку АДРЕСА_2 , який розташований на земельній ділянці, яка є предметом спору у даній справі, суд вважає за доцільне задовольнити дані заяви та залучити в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача - ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

Приписами ч. 2, 3 ст. 216 Господарського процесуального кодексу України передбачено якщо спір, розгляд якого по суті розпочато, не може бути вирішено в даному судовому засіданні, судом може бути оголошено перерву в межах встановлених цим Кодексом строків розгляду справи, тривалість якої визначається відповідно до обставин, що її викликали, з наступною вказівкою про це в рішенні або ухвалі.

Про відкладення розгляду справи або перерву в судовому засіданні, місце, дату і час нового судового засіданні або продовження судового засідання суд повідомляє під розписку учасників справи, свідків, експертів, спеціалістів, перекладачів, які були присутні в судовому засіданні. Учасники справи, свідки, експерти, спеціалісти, перекладачі, які не прибули або яких суд вперше залучає до участі в судовому засіданні, повідомляються про судове засідання ухвалами.

Враховуючи викладене, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів сторін у даній справі, забезпечення сторонам можливості надати всі необхідні докази, заяви та клопотання на їх розсуд, а також з метою надання часу ОСОБА_1 та ОСОБА_2 надати пояснення щодо позову та взяти участь в судовому засіданні, суд вважає за необхідне оголосити перерву у судовому засіданні.

Керуючись ст. 50, 216 та 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Заяву ОСОБА_1 про залучення до участі у справі в якості третьої особи, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача - задовольнити.

2. Залучити ОСОБА_1 до участі у справі № 910/2379/22 (359/9062/21) в межах розгляду справи № 910/2379/22 про неплатоспроможність ОСОБА_5 , в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача.

3. Заяву ОСОБА_2 про залучення до участі у справі в якості третьої особи, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача - задовольнити.

4. Залучити ОСОБА_2 до участі у справі № 910/2379/22 (359/9062/21) в межах розгляду справи № 910/2379/22 про неплатоспроможність ОСОБА_5 , в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача.

5. Запропонувати ОСОБА_1 та ОСОБА_2 у строк до 21.06.2024 надати суду нормативно обґрунтовані пояснення з викладенням своїх аргументів і міркувань на підтримку або заперечення щодо позову, оформлені з урахуванням вимог ч. 3-7 ст. 165 Господарського процесуального кодексу України

6. Оголосити перерву у судовому засіданні до 11.07.24 на 15:10 год. Засідання відбудеться у приміщенні Господарського суду міста Києва за адресою: м. Київ, вул. Богдана Хмельницького, 44- Б, зал № 1.

7. Учасникам процесу направити в судове засідання своїх представників, повноваження, яких повинні бути оформлені у відповідності з вимогами ст. 60 Господарського процесуального кодексу України, а також надати належним чином засвідчені копії документів, що підтверджують повноваження представників.

8. Запропонувати учасникам судового процесу брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів за допомогою Системи відеоконференцзв`язку (ВКЗ) у порядку ст. 197 Господарського процесуального кодексу України.

9. Запропонувати учасникам судового процесу для участі у судовому засіданні в режимі відеоконференції не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання подати до суду заяву (засобами поштового зв`язку, на електронну пошту суду (підписану, за наявності, електронним підписом) або до скриньки для кореспонденції, встановленої у приміщенні канцелярії суду) про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за допомогою Системи відеоконференцзв`язку (ВКЗ) із зазначенням його облікового запису (логіну).

10. Копію ухвали направити сторонам, ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

Ухвала набрала законної сили 13.06.2024 та оскарженню не підлягає.

Суддя Сергій СТАСЮК

Повідомити сторонам, що у разі наявності заяви про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів за допомогою Системи відеоконференцзв`язку (ВКЗ) поданої у порядку ст. 197 Господарського процесуального кодексу України, судові засідання проводитимуться судом в режимі відеоконференції без винесення окремого процесуального документу.

Разом з тим, суд звертає увагу, що ризики технічної неможливості участі у відеоконференції поза межами приміщення суду, переривання зв`язку тощо несе учасник справи, який подав відповідну заяву (ч. 5 ст. 197 Господарського процесуального кодексу України).