ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЧЕРНІВЕЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Чернівці

31 травня 2024 року Справа № 926/5138/23

Господарський суд Чернівецької області у складі головуючого судді Марущака І.В., за участю секретаря судового засідання Максимюк В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні загального позовного провадження справу

за позовом Приватного акціонерного товариства «Газтек» (04116, місто Київ, вул. Маршала Рибалка, 11 , код 31815603),

треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача:

1) Товариство з обмеженою відповідальністю «Транзит-Інвест» (04212, місто Київ, вулиця Маршала Тимошенка, 21, );

2) Товариство з обмеженою відповідальністю «Омега-Капітал» (04074, місто Київ, вулиця Маршала Тимошенка, 21, ),

до Акціонерного товариства Оператор газорозподільної системи «Чернівцігаз» (58005, Чернівецька обл., м. Чернівці, вул. Винниченка, 9-а, код 03336166),

треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні відповідача:

1) Акціонерне товариство «Державне акціонерне товариство «Чорноморнафтогаз» (01054, м. Київ, вул. Б.Хмельницького, 26, офіс 505, код 00153117);

2) Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів (01001, місто Київ, вулиця Бориса Грінченка, 1, );

3) Антимонопольний комітет України (03035, місто Київ, вул. Митрополита Василя Липківського, 45, ),

про визнання недійсними рішень загальних зборів,

представники:

від позивача адвокат Павліченко Л.М.;

від відповідача адвокат Писанчин О.В.;

від третьої особи на стороні позивача-1 адвокат Волощук П.Ю.;

від третьої особи на стороні позивача-2 адвокат Волощук П.Ю.;

від третьої особи на стороні відповідача-1 адвокат Онищенко Т.О.;

від третьої особи на стороні відповідача-2 Серьогін С.Ю.;

від третьої особи на стороні відповідача-3 не з`явився.

І. Стислий виклад позовних вимог.

Приватне акціонерне товариство «Газтек» звернулося до Господарського суду Чернівецької області з позовом до Акціонерного товариства Оператор газорозподільної системи «Чернівцігаз», в якому просить:

1) визнати недійсними рішення, оформлені протоколом позачергових дистанційних загальних зборів акціонерів Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Чернівцігаз» від 08.06.2023, стосовно припинення повноважень Голови та членів Наглядової ради Товариства з дати прийняття цього рішення; обрання членів Наглядової ради Товариства; затвердження умов цивільно-правових договорів з членами Наглядової ради Товариства, встановлення розміру їх винагороди, обрання особи, яка уповноважується на підписання договорів з членами Наглядової ради Товариства;

2) визнати недійсним рішення, оформлене протоколом про підсумки голосування №1 на позачергових дистанційних загальних зборів акціонерів Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Чернівцігаз» від 08.06.2023, щодо припинення повноважень Голови та членів Наглядової ради Товариства з дати прийняття цього рішення;

3) визнати недійсним рішення, оформлене протоколом про підсумки голосування №2 на позачергових дистанційних загальних зборів акціонерів Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Чернівцігаз» від 08.06.2023, щодо обрання членів Наглядової ради Товариства;

4) визнати недійсним рішення, оформлене протоколом про підсумки голосування №3 на позачергових дистанційних загальних зборів акціонерів Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Чернівцігаз» від 08.06.2023, щодо затвердження умов цивільно-правових договорів з членами Наглядової ради Товариства, встановлення розміру їх винагороди, обрання особи, яка уповноважується на підписання договорів з членами Наглядової ради Товариства.

Позовні вимоги обґрунтовуються тим, що основними акціонерами відповідача є позивач (49,3189 % акцій), ТОВ "Омега Капітал", (19,7021 % акцій) та ТОВ "Транзит-Інвест" (9,69 % акцій); решта акцій належать приватним фізичним та юридичним особам. Водночас 17.05.2022 слідчий суддя Печерського районного суду в м. Києві у кримінальній справі своєю ухвалою наклав арешт на корпоративні права, що належать на праві власності ПрАТ "Газтек" та Матерон Лімітед. Підставою для арешту корпоративних прав є забезпечення збереження речових доказів. Обмеження, накладені даною ухвалою від 17.05.2022 стосуються не всіх корпоративних прав, а лише двох: здійснення облікових операцій щодо внесення змін до системи депозитарного обліку щодо цих акцій та розпорядження акціями. Суд обмежив лише права на цінні папери, а не права за цінними паперами; тобто права позивача як власника за цінними паперами, окрім як права на розпорядження, суд в ухвалі від 17.05.2022 не обмежував.

При цьому АТ «ДАТ «Чорноморнафтогаз», яке не є акціонером (власником акцій) AT «Чернівцігаз», а є Управителем відповідно до Розпорядження КМУ від 28.05.2022 №429-р та Договору управління активами (майном) від 05.07.2022 №11/2022 АТ «ДАТ «Чорноморнафтогаз» з АРМА (який є нікчемним), керуючись рішеннями Комісії від 06.03.2023 № 236 та від 26.04.2023 №466, дія яких була зупинена на дату проведення позачергових дистанційних загальних зборів - 05.06.2023 у зв`язку із чинною на той момент ухвалою від 29.05.2023 про забезпечення позову без законних на це підстав та не маючи повноважень та правомочностей від акціонерів ПрАТ "Газтек" та ТОВ «Омега Капітал» з грубим порушенням чинного законодавства (всупереч вимогам ст. ст. 41, 42, 43 Закону України «Про акціонерні товариства» та Статуту AT «Чернівцігаз») скликало та провело незаконні позачергові дистанційні загальні збори акціонерів, оформлені 3-ма протоколами від 08.06.2023.

Позивач зазначає, що дозволу Антимонопольного комітету України на концентрацію та узгоджені дії AT «ДАТ «Чорноморнафтогаз» та АРМА не отримали, хоча це прямо передбачено Законом України від 11.01.2001 № 2210 "Про захист економічної конкуренції". Крім того, договір управління активами (майном) від 05.07.2022 № 11/2022, укладений між AT «ДАТ «Чорноморнафтогаз» та АРМА, вчинений без участі (посередництва) інвестиційної фірми, а тому згідно з ч. 13 ст. 36 Закону України "Про ринки капіталу та організовані товарні ринки" є нікчемним. А заходи управителя з проведення позачергових загальних зборів акціонерів виходять за межі забезпечення у кримінальному провадженні, яке слугувало підставою для передачі акцій Управителю.

ПрАТ «Газтек» зауважує, що законом визначено обмежене коло осіб, які наділені правом скликати загальні збори, до яких AT «ДАТ «Чорноморнафтогаз» не належить, а саме - третя особа AT «ДАТ «Чорноморнафтогаз» не є ані членом наглядової ради, ані акціонером відповідача, ані довіреним представником позивача як акціонера, - а тому AT «ДАТ «Чорноморнафтогаз» не мало жодних правових підстав на скликання та проведення загальних зборів 05.06.2023. Як і не мало права проводити дані збори під час дії ухвали про забезпечення позову від 29.05.2023.

Таким чином ПрАТ «Газтек» не погоджується із рішеннями, оформленими протоколом позачергових дистанційних загальних зборів акціонерів АТ «Чернівцігаз» від 08.06.2023 та протоколами про підсумки голосування та вважає, що вчинення незаконних дій AT «ДАТ «Чорноморнафтогаз» призвело до порушення конституційних прав ПрАТ «Газтек», визначених ст. 41 Конституції України, в частині права на володіння, користування та розпорядження своєю власністю, а також порушення ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод стосовно права на мирне володіння майном.

Позивач підкреслює, що враховуючи той факт, що суд арештував лише право ПрАТ «Газтек» на акцію в частині правомочності права розпорядження, однак не арештовував права, що виникають за цінним папером (користуватися акцією), та той факт, що позивач не надавав згоди на передачу в управління AT «ДАТ «Чорноморнафтогаз» своїх прав за цінним папером, то відсутність таких прав у АТ «ДАТ «Чорноморнафтогаз» не наділяє його компетенцією в частині прийняття рішення про скликання та проведення позачергових загальних зборів акціонерів АТ «Чергівцігаз», а відповідно прийняті рішення від 08.06.2023 є незаконними.

Ще одним порушенням в оспорюваному рішенні оформленого протоколом від 08.06.2023 позивач вважає те, що обраних членів Наглядової ради АТ "Чергівцігаз " без законних підстав визначено представниками ПрАТ «Газтек» без згоди останнього. При цьому пропозиції по висуванню кандидатів у члени Наглядової ради незаконно висунуло AT «ДАТ «Чорноморнафтогаз» без відома та згоди ПрАТ «Газтек».

Також спірними рішеннями порушено ч.3 ст. 88 Закону України «Про акціонерні товариства» яка забороняє перебування особи одночасно на посаді різних операторів ГРМ,

Окремо позивач звертає увагу, що в Управителя відсутня ліцензія на професійну діяльність на ринках капіталу з торгівлі фінансовими інструментами, що передбачає діяльність з управління портфелем фінансових інструментів (ця обставина важлива в контексті права AT «ДАТ «Чорноморнафтогаз» щодо правомочності прийняття Активів Товариства та подальшої реалізації прав за цінними паперами).

Відповідач у відзиві на позовну заяву просить відмовити задоволенні позову. Так, AT «ДАТ "Чорноморнафтогаз» в законному порядку набуло права щодо реалізації корпоративних прав AT "Чернівцігаз" з огляду на ухвалу Печерського районного суду міста Києва від 07.05.2022 у справі №757/11188/22-к про накладення арешту на корпоративні права позивача, ухвалу Печерського районного суду міста Києва від 24.05.2022 у справі №757/11783/22-к про передання корпоративних прав в управління АРМА, розпорядження Кабінету Міністрів України №429-р від 28.05.2022 щодо забезпечення передачі активів, розпорядження Кабінету Міністрів України №552-р від 01.07.2022 про погодження рішення правління "НАК "Нафтогаз України" щодо надання згоди на вчинення АТ "Чорноморнафтогаз" укладення договору управління активами, укладення договору від 05.07.2022 №11/2022 між АРМА та АТ "ДАТ "Чорноморнафтогаз" про управління активами, який є чинним.

З посиланням на умови п. п. 1.3, 3.1, 4.3 договору зауважив, що AT "ДАТ "Чорноморнафтогаз" як Управитель набуло повноважень щодо реалізації прав на цінні папери та прав за цінними паперами, має право здійснювати повноваження та мати всі права власника активів та акціонера юридичних осіб, корпоративні права яких передаються в управління, реалізовувати права акціонера та діяти в інтересах власника активів. Зазначив, що на теперішній час АТ "ДАТ "Чорноморнафтогаз" управитель здійснює повноваження акціонера АТ "Чернівцігаз" та вчиняє дії, направлені на керування та забезпечення діяльності акціонерного товариства. Зокрема, 05.06.2023 проведені загальні збори за ініціативою АТ "ДАТ "Чорноморнафтогаз"; протоколом позачергових загальних зборів акціонерів АТ "Чернівцігаз" від 08.06.2023 прийнято рішення про припинення повноважень голови та членів наглядової ради товариства та визначено новий склад наглядової ради.

У відповіді на відзив позивач стверджує, що у кримінальному провадженні №0000160, наклавши арешт ухвалою від 17.05.2022, суд заборонив власнику акцій - ПрАТ "Газтек" лише здійснювати облікові операції щодо внесення змін до системи депозитарного обліку щодо цих акцій та розпоряджатися ними. Тобто суд обмежив лише права на цінні папери, а права позивача за цінними паперами, зокрема, права користуватися акціями, наприклад, у спосіб скликати загальні позачергові збори акціонерів, суд не обмежував. Вважає, що не можна передати третій особі без волі власника більше прав, ніж арештовано судом. Зазначив, що суд арештував лише право ПрАТ "Газтек" на акцію в частині правомочності права розпорядження, однак не арештовував прав, що виникають за цінним папером користуватися акцією у спосіб голосувати на загальних зборах акціонерів. Зауважив, що відсутність у АРМА прав за цінними паперами товариства за процедурою передачі в управління не породжує таких прав за цінними паперами у АТ "ДАТ "Чорноморнафтогаз", а отже, не наділяє компетенцією в частині можливості прийняття рішення про скликання та проведення позачергових загальних зборів акціонерів. Також вважає, що автоматичне блокування прав власності (ухвала слідчого судді про передачу речових доказів в управління АРМА не оскаржується) суперечить як статті 1 Протоколу 1 до Європейської Конвенції з прав людини, так і Директиві Європейського Союзу 2014/42/EU.

Аналізуючи практику ЄСПЛ, звернув увагу на те, що суд арештував нематеріальні (у бездокументарній формі) акції, попередньо визначивши їх доказами у кримінальній справі, але не пояснив, як акції можуть бути "знаряддям злочину"; суд також не пояснив, як ці акції у віртуальній формі (нематеріальні, дематеріалізовані) можуть містити інформацію, яка може сприяти встановленню фактів кримінальної справи. Арешт акцій і факт передачі їх в управління позбавив власників усіх пов`язаних з ними прав (акціонери намагалися реалізувати свої права за арештованими акціями, однак їм відмовили через проведений арешт). Підприємства, чиї корпоративні права були арештовані, зокрема й АТ "Чернівцігаз", через дії призначених Державою управителів втратили основні засоби виробництва послуг з розподілу газу (газорозподільні мережі), що призвело до зупинення дії ліцензії на право провадження господарської діяльності з розподілу природного газу (постанова Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 29.09.2023 №1775).

Зазначив, що наслідки арешту в межах кримінальної справи і передачі активів в управління АТ "ДАТ "Чорноморнафтогаз" виявилися прямо протилежними до законодавчо встановленої мети - зберегти активи та їх цінність (вартість).

Вважає, що проведення дистанційних позачергових загальних зборів акціонерів АТ "Чернівцігаз" було спрямоване на протиправне позбавлення акціонерів прав щодо обрання членів до органів управління товариства, в тому числі Наглядової ради та керівника товариства, та як наслідок отримання протиправного доступу до майна, фінансових активів.

Третя особа - АТ "ДАТ "Чорноморнафтогаз" у поясненнях по суті спору від 02.01.2024 зазначила, що АТ "ДАТ "Чорноморнафтогаз" у законному порядку набуло права щодо реалізації корпоративних прав позивача на підставі договору управління активами (майном) №11/2022 від 05.07.2022, укладеного з Національним агентством України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів (АРМА), якому відповідні активи були передані в управління в межах справи №757/11783/22-к. За цим договором АТ "ДАТ "Чорноморнафтогаз" отримало в управління корпоративні права, що належать на праві власності

ПрАТ "Газтек", а саме: цінні папери - акції, емітовані АТ «ОГС "Чернівцігаз" у кількості 106410 штук та становлять 49,3189 % від загальної кількості; ТОВ "Омега Капітал", а саме: цінні папери - акції, емітовані АТ «ОГС "Чернівцігаз" у кількості 42509 штук та становлять 19,7021 % від загальної кількості; ТОВ "Транзит-Інвест", а саме: цінні папери - акції, емітовані АТ «ОГС "Чернівцігаз" у кількості 20907 штук та становлять 9,69 % від загальної кількості, а тому є управителем пакету голосуючих акцій відповідача у розмірі більше 50 відсотків. З огляду на умови договору управління активами (майном) №11/2022 від 05.07.2022 зазначає, що отримало від АРМА права як на цінні папери, так і права за цінними паперами, у тому числі право на скликання позачергових загальних зборів акціонерів, визначення кандидатур для обрання до складу Наглядової ради. Третя особа зауважила, що вищезазначений договір є дійсним.

Також у поясненнях третя особа, зокрема, з огляду на положення ст. ст. 1, 3, 7, 13, Закону України "Про Національну комісію з цінних паперів та фондового ринку" вважає необґрунтованими твердження позивача про те, що Комісія фактично підміняє норми Закону України "Про акціонерні товариства". Щодо посилань позивача на ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 29.05.2023 у справі №320/17043/23, зазначає, що відповідно до ст. ст. 156, 370, 372, 373 КАС України, ст. ст. 1, 3 Закону України "Про виконавче провадження" ухвала Київського окружного адміністративного суду від 29.05.2023 не відповідає вимогам виконавчого документа, позивачем не надано документу, який би підтверджував виконання застосованого заходу забезпечення позову в порядку, встановленому законом.

Крім того, звертає увагу, що в ухвалі Київського окружного адміністративного суду від 29.05.2023 у справі №320/17043/23 не передбачається заборона щодо управління активами позивача. Всі підготовчі дії щодо скликання зборів було здійснено до винесення ухвали суду. Відповідно, проведення загальних зборів 05.06.2023 як завершальний етап процедури було здійснено в тому порядку, в якому було передбачено на початку підготовки, і відповідає як Порядку №236, так і Тимчасовому порядку скликання та дистанційного проведення загальних зборів акціонерів та загальних зборів учасників корпоративного інвестиційного фонду, затвердженому рішенням Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку від 16.04.2020 №196. Разом з тим підрахунки голосів здійснювалось 08.06.2023 і станом на теперішній час рішення Комісії №466 від 26.04.2023 є чинним.

Стверджує, що застосування державою спеціальних обмежувальних заходів шляхом арешту активів у випадку цінних паперів не обмежується лише речовими правами на таке майно, оскільки права за цінними паперами (права з акції) не можуть існувати окремо від речового права (права на акцію).

Зауважує, що не здійснює діяльність з управління портфелем фінансових інструментів, а здійснює діяльність управління активами на підставі ст. 21-1 Закону України "Про Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів". Діяльність з управління портфелем фінансових інструментів та діяльність управління активами не є тотожними видами діяльності, оскільки діяльність з управління портфелем фінансових інструментів, зокрема, передбачає торгівлю фінансовими інструментами, в той час як діяльність управління активами не передбачає заборону відчужувати активи, передані в управління.

Зазначає , що ним не порушено ч.3 ст. 88 Закону України «Про акціонерні товариства» яка не забороняє перебування особи одночасно на посаді різних операторів ГРМ, не створює жодних негативних наслідків в частині конфлікту інтересів, та можливого зловживання на користь когось із них, оскільки сфера діяльності таких операторів обмежена територією, на якій вони мають право здійснювати розподіл природного газу відповідно до наданої НКРЕКП ліцензії.

Вважає, що повернення активів власнику в даному випадку можливе виключно на підставі винесеного у межах наданих законом повноважень рішення прокурора, а також судового рішення, що набрало законної сили, яким буде скасовано арешт прийнятих Національним агентством в управління активів. Водночас до скасування арешту активів у встановлений законом спосіб вони в будь-якому разі залишаються під контролем Управителя, з яким Національне агентство уклало відповідний договір. Судове рішення в цій господарській справі не відновить прав ПрАТ "Газтек" на володіння, користування та розпорядження активами за наявності чинного їх арешту, що підтверджує неефективність засобів правового захисту, обраних позивачем.

Позивач у запереченнях на пояснення третьої особи від 10.01.2024, описуючи передбачений Законом України "Про Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів" зміст моделі управління арештованими активами, доходить висновку, що оскільки суд арештував лише право ПрАТ "Газтек" на акцію в частині правомочності права розпорядження, однак не арештував права, що виникають за цінним папером, та той факт, що позивач не надавав згоди на передачу в управління своїх прав за цінним папером, то відсутність таких прав у АТ "ДАТ "Чорноморнафтогаз" не наділяє його компетенцією в частині прийняття рішення про скликання та проведення позачергових загальних зборів акціонерів АТ "Чернівцігаз". Також стверджує, що договір управління активами (майном) від 05.07.2022 №11/2022 укладений між АРМА та АТ "ДАТ "Чорноморнафтогаз" є нікчемним та не потребує визнання його недійсним у судовому порядку з огляду на те, що останній вчинено без участі (посередництва) інвестиційної фірми.

Дотримується позиції про те, що рішенням №466 від 26.04.2023 Комісія фактично підміняє норми Закону України "Про акціонерні товариства", який є спеціальним законодавчим актом. Вважає, що направлення повідомлення про проведення позачергових загальних зборів наглядовій раді акціонерного товариства за адресою місцезнаходження акціонерного товариства суперечить порядку скликання позачергових загальних зборів акціонерів, встановленому вказаним Законом. Крім того, цим Законом визначено обмежене коло осіб, які наділені правом скликати загальні збори. Однак АТ "ДАТ "Чорноморнафтогаз" не є ні членом наглядової ради, ні акціонером, ні довіреним представником ПрАТ "Газтек". Вважає, що ПрАТ "Газтек" як акціонер на право користування голосуючими акціями якого не накладено жодних арештів та заборон, вправі самостійно приймати рішення щодо проведення чергових, позачергових загальних зборів акціонерів, та наділений усіма правами, передбаченими чинним законодавством України та Статутом, в тому числі щодо участі в управлінні товариством.

Також акцентував увагу на тому, що станом на дату проведення загальних зборів акціонерів забезпечення позову в рамках справи №320/17043/23 було чинним, а відповідно рішення Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку від 06.03.2023 №236 та від 26.04.2023 №466, на підставі яких АТ "ДАТ "Чорноморнафтогаз" проводило вказані загальні збори акціонерів АТ "Чернівцігаз", не діяли.

Наголошує, що АРМА повинно було обрати управителем арештованих акцій ПрАТ "Газтек" лише юридичну особу у формі акціонерного товариства, товариства з обмеженою відповідальністю або товариства з додатковою відповідальністю, для яких операції з фінансовими інструментами є виключним видом діяльності та котрі отримали ліцензію на право проведення професійної діяльності на ринках капіталу з торгівлі фінансовими інструментами, що передбачає діяльність з управління портфелем фінансових інструментів.

Зазначає, що в силу вимог Закону України "Про захист економічної конкуренції" АТ "Чорноморнафтогаз" повинно було звернутись за попереднім одержанням дозволу на концентрацію до Антимонопольного комітету України чи адміністративної колегії Антимонопольного комітету України, і лише у випадку ненадання Антимонопольним комітетом України дозволу на концентрацію Кабінет Міністрів України може надати дозвіл на таку концентрацію своїм рішенням. При цьому Кабінет Міністрів України дозвіл на концентрацію АТ "Чорноморнафтогаз" також не надавав, а розпорядження від 28.05.2022 №429-р, на яке посилається третя особа, не містить рішення про надання такого дозволу АТ "Чорноморнафтогаз", а стосується лише передачі активів, на які накладено арешт в кримінальному провадженні.

Враховуючи фактичні та юридичні підстави позову, вважає, що позивачем обрано правильний спосіб захисту порушених прав.

Третя особа АТ "ДАТ "Чорноморнафтогаз" у додаткових поясненнях від 11.01.2024 зауважила, що дійсність договору управління активами (майном) від 05.07.2022 №11/2022 не є предметом розгляду в цій справі. При цьому договір є чинним, не є розірваним та не визнаний недійсним в судовому порядку. Договір укладено на підставі чинних ухвали Печерського районного суду міста Києва та розпорядження Кабінету Міністрів України, у передбаченому ст. 21-1 Закону України "Про Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів" порядку. Вважає, що підстави для нікчемності договору та визнання його недійсним відсутні, а доводи позивача щодо неправомірності договору необґрунтовані. Крім цього, законність договору підтверджено рішенням Господарського суду Тернопільської області від 04.05.2022 у справі №921/600/22.

Стверджує, що зміст розпорядження Кабінету Міністрів України №552-р від 01.07.2022 "Деякі питання діяльності акціонерного товариства "Національна акціонерна компанія "Нафтогаз України" засвідчив, що укладення АТ "ДАТ "Чорноморнафтогаз" договору на управління активами з АРМА погоджено як НАК "Нафтогаз України", так і Кабінетом Міністрів України. При цьому, зауважив, що позивач зазначає лише на відсутність публікації повідомлення про погодження укладання значного правочину, не наводячи посилань на порушення нормативно-правових актів як на підстави недійсності або нікчемності договору.

З огляду на положення ст. ст. 2, 4 Закону України "Про ринки капіталу та організовані товарні ринки" зазначає, що АТ "ДАТ "Чорноморнафтогаз" не укладав правочинів щодо набуття прав власності на цінні папери позивача, а, отже, не укладав жодних правочинів щодо фінансових інструментів. Зауважив, що діяльність АТ "ДАТ "Чорноморнафтогаз" не підпадає під ознаки діяльності торгівлі фінансовими інструментами, а є діяльністю з управління активами, яка провадиться на підставі ст. 21-1 Закону України "Про Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів", який не містить вимог щодо наявності ліцензії на професійну діяльність на ринках капіталу з торгівлі фінансовими інструментами.

Позивач у додаткових поясненнях від 20.02.2024 підтримав позицію, викладену у раніше поданих поясненнях, та з огляду на зміст постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 07.06.2023 у справі №320/17043/23, а також на окремі позиції Верховного Суду, вважає, що оскаржувані позачергові загальні збори АТ "Чернівцігаз" проведенні без врахування судової заборони. Також повідомив, що за результатами проведеного АМКУ дослідження (відповідно до доручення Голови Комітету №13-09/238 від 23.05.2023) в частині отримання АТ "ДАТ "Чорноморнафтогаз" в управління акцій акціонерних товариств операторів газорозподільних систем, на які накладено арешт у кримінальному провадженні, на виконання розпорядження КМУ від 28.05.2022 №429-р, розпорядженням Голови Комітету - державного уповноваженого від 18.12.2023 №01/238-р розпочато розгляд справи про порушення законодавства про захист економічної конкуренції за ознаками вчинення АТ "ДАТ "Чорноморнафтогаз" порушень, передбачених пунктом 12 статті 50 Закону України "Про захист економічної конкуренції" у вигляді здійснення концентрації шляхом одержання в управління акцій АТ "Чернівцігаз". Стверджує, що набуття контролю над Операторами ГРМ, в тому числі і АТ Чернівцігаз", та вчинення будь-яких дій з боку управителя (в даному випадку АТ "ДАТ "Чорноморнафтогаз"), спрямованих на управління майном, до отримання дозволу АМКУ на концентрацію забороняється.

У поясненнях треті особи ТОВ «Транзит-Інвест» та ТОВ «Омега-Капітал» підтримали позовну заяву та просили задовольнити, посилаючись на те, що право власності ТОВ «Транзит-Інвест» та ТОВ «Омега-Капітал» на корпоративні права обмежено на підставі ухвали Печерського районного суду в м. Києві від 17.05.2022 у справі №757/11188/22-к, якою було накладено арешт на корпоративні права та заборонено здійснювати облікові операції щодо внесення змін до системи депозитарного обліку стосовно акцій, що належать позивачу, ТОВ «Транзит-Інвест», ТОВ «Омега-Капітал», та розпоряджатися ними. Обмеження, накладені ухвалою Печерського районного суду міста Києва від 17 травня 2022 року, стосуються виключно реалізації окремих корпоративних прав акціонерів (не всіх), а саме: здійснення облікових операцій щодо внесення змін до системи депозитарного обліку щодо цих акцій; розпорядження акціями. Відтак, на гарантоване Конституцією України право володіння та право користування корпоративними правами та акціями ухвала про забезпечення не поширюється.

ПрАТ ГАЗТЕК як акціонер на право користування голосуючими акціями якого не накладено жодних арештів та заборон, вправі самостійно приймати рішення щодо проведення чергових, позачергових загальних зборів акціонерів, та наділений усіма правами передбаченими чинним законодавством України та Статутом, в тому числі щодо участі в управлінні товариством.

ТОВ «Транзит-Інвест» та ТОВ «Омега-Капітал» не надавали згоди на передачу в управління відповідачу своїх прав за цінним папером, а тому відсутність таких прав у АТ «ДАТ «Чорноморнафтогаз» не наділяє його компетенцією в частині прийняття рішення про скликання та проведення позачергових загальних зборів акціонерів АТ «Чернівцігаз», а відповідно направлення повідомлення від 27.04.2023 №245/23 на адресу Товариств та опублікування повідомлення б/д про призначення дати проведення загальних зборів акціонерів на 05.06.2023 року є незаконними та такими, що не створюють юридично-правових наслідків.

Договір про управління від 05.07.2022 р. №11/2022, укладений з АТ ДАТ Чорноморнафтогаз не уповноважує його діяти від імені та за рахунок власників акцій, які передані в управління.

Таким чином, заходи Управителя з проведення позачергових загальних зборів акціонерів виходять за межі забезпечення у кримінальному проваджені, яке слугувало підставою для передачі акцій Управителю.

Щодо проведення загальних зборів акціонерів під час дії ухвали суду про забезпечення позову зазначає, що АТ «ДАТ «Чорноморнафтогаз» було проігноровано той факт, що на в Київському окружному адміністративному суді розглядається справа №320/17043/23 за позовом Матерон Лімітед та ПрАТ "ГАЗТЕК" до Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, треті особи оператори газорозподільних мереж, про визнання протиправними та нечинними з моменту прийняття рішення Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку від 06.03.2023 № 236 та від 26.04.2023 №466. Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 29.05.2023 у вказаній справі заяву Матерон Лімітед про вжиття заходів забезпечення позову задоволено частково; вжито заходи забезпечення позову шляхом: 1) зупинення дії рішення Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку (ІКЮО - 37956207) від 06.03.2023 № 236 «Про затвердження Порядку скликання та проведення дистанційних загальних зборів акціонерів» до прийняття судом рішення у справі № 320/17043/23, що набрало законної сили; 2) зупинення дії рішення Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку (ІКЮО 37956207) від 26.04.2023 № 466 «Щодо особливостей скликання та проведення позачергових загальних зборів акціонерних товариств власниками більше 50 відсотків голосуючих акцій на період дії воєнного стану у 2023 році» до прийняття судом рішення у справі № 320/17043/23, що набрало законної сили.

Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 07.06.2023 по справі №320/17043/23 ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 29 травня 2023 р. скасовано; прийнято нову постанову, якою у задоволенні заяви Матерон Лімітед про вжиття заходів забезпечення позову відмовлено. Однак, на дату проведення позачергових дистанційних загальних зборів 05.06.2023, забезпечення позову в рамках справи №320/17043/23 було чинним, а відповідно рішення Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку від 06.03.2023 №236 «Про затвердження Порядку скликання та проведення дистанційних загальних зборів акціонерів» та від 26.04.2023 №466 «Щодо особливостей скликання та проведення позачергових загальних зборів акціонерних товариств власниками більше 50 відсотків голосуючих акцій на період дії воєнного стану у 2023 році», на підставі яких АТ «ДАТ «Чорноморнафтогаз» проводило вказані загальні збори акціонерів АТ «Чернівцігаз», не діяли.

Але, незважаючи на зупинення дії вищевказаних рішень, АТ «ДАТ «Чорноморнафтогаз» свідомо продовжив вчиняти незаконні дії щодо скликання та проведення 05.06.2023 позачергових дистанційних загальних зборів акціонерів АТ «Чернівцігаз» всупереч вимогам Закону «Про акціонерні товариства» та Статуту Товариства. Зважаючи на наведені позиції Верховного Суду, оскаржувані позивачем позачергові Загальні збори АТ «Чернівцігаз» проведенні без врахування судової заборони, згідно ухвали Київського окружного адміністративного суду м. Києва від 29.05.2023 року у справі №320/17043/23.

Крім того, в порушення статей 22 та 24 Закону України «Про захист економічної конкуренції» від 11.01.2001 № 2210-III АТ «ДАТ «Чорноморнафтогаз» та АРМА не отримали дозволу Антимонопольного комітету України на концентрацію та узгоджені дії.

На пояснення третіх осіб ТОВ «Транзит-Інвест» та ТОВ «Омега-Капітал» третя особа АТ «ДАТ «Чорноморнафтогаз» подало письмові пояснення від 20.03.2024, в яких на спростування доводів третіх осіб зазначило таке.

Доводи про порушення прав власників акцій АТ «Чернівцігаз» спростовуються тим, що застосування державою спеціальних обмежувальних заходів шляхом арешту активів у випадку цінних паперів не обмежується лише речовими правами на таке майно, оскільки права за цінними паперами (права з акції) не можуть існувати окремо від речового права (права на акцію). При цьому, застосування до осіб тимчасових обмежень не порушує право власності, гарантоване статтею 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, оскільки не пов`язане з позбавленням права власності. АРМА на підставі ухвали слідчого судді набула права на цінні папери та права за цінними паперами, які передала АТ «ДАТ «Чорноморнафтогаз» за договором № 11/2022 від 05.07.2022 управління активами (майном), який є чинним і ніким не оспорюваним, а тому є обов`язковим до виконання його сторонами. Відтак АТ «Чорноморнафтогаз» в законному порядку набуло права щодо реалізації корпоративних прав, а тому має право, зокрема, голосувати на загальних зборах акціонерів, право на отримання дивідендів, право визначати кандидатури для обрання до складу наглядової ради, скликання позачергових Загальних зборів акціонерів тощо.

Щодо доводів третіх осіб стосовно проведення загальних зборів акціонерів під час дії ухвали суду про забезпечення позову зазначає, що законодавством України чітко регламентовано порядок виконання судових рішень, до яких відноситься і ухвала по справі №320/17043/23. Натомість матеріали справи не містять жодного документу чи інформації, які б підтверджували дотримання встановленої процедури. Наголошує, що АТ «Чорноморнафтогаз» не був (та не являється на сьогодні) стороною по справі № 320/17043/23 (зі змісту названої ухвали вбачається, що АТ «Чорноморнафтогаз» не являється ні позивачем, ні відповідачем, а також Державний реєстр судових рішень не містить ухвали про залучення третьою особою). Крім того, текст самої ухвали не містить інформації, що АТ «Чорноморнафтогаз» є боржником. Ухвала взагалі не містить інформації ні про стягувача ні про боржника, як того вимагає ст.4 ЗУ «Про виконавче провадження». У зв`язку із зазначеним на АТ «Чорноморнафтогаз» не можуть бути покладені наслідки невиконання ухвали Київського окружного адміністративного суду про забезпечення позову по справі № 320/17043/23 від 29.05.2023.

Вказує, після офіційного опублікування Рішень НКЦПФР на власному офіційному веб-сайті (https://www.nssmc.gov.ua/) такі рішення набирають чинності та є обов`язковими до виконання. 06.03.2023 на офіційному веб-сайті НКЦПФР опубліковано Рішення НКЦПФР № 236, яким затверджено Порядок скликання та проведення дистанційних загальних зборів акціонерів. 26.04.2023 на офіційному веб-сайті НКЦПФР опубліковано Рішення НКЦПФР № 466, яким встановлено особливості скликання та проведення позачергових загальних зборів акціонерних товариств власниками більше 50 відсотків голосуючих акцій на період дії воєнного стану у 2023 році. 23.05.2023 на офіційному веб-сайті НКЦПФР опубліковане повідомлення про відкриття Київським окружним адміністративним судом провадження у справі № 320/17043/23 за позовом Матерон Лімітед до НКЦПФР про визнання протиправним та нечинним з моменту прийняття Рішення № 236. 27.05.2023 на офіційному веб-сайті НКЦПФР опубліковане повідомлення про відкриття Київським окружним адміністративним судом провадження у справі № 320/17057/23 за позовом Приватного акціонерного товариства «ГАЗТЕК» до НКЦПФР про визнання протиправним та нечинним з моменту прийняття Рішення №466. Натомість, жодних повідомлень про зупинення дії Рішень № 236 та № 466, в тому числі, у зв`язку з прийняттям 29.05.2023р. Київським окружним адміністративнимсудом ухвали про забезпечення позову у справі № 320/17043/23 - на офіційному веб-сайті НКЦПФР не опубліковані. Враховуючи зазначене, у АТ «Чорноморнафтогаз» на період чинності вказаної Ухвали про забезпечення (№ 320/17043/23), враховуючи обов`язковість до виконання Рішень НКЦПФР (в силу приписів норм ЗУ Про НКЦПФР та ЗУ «Про акціонерні товариства») - були відсутні підстави не виконувати Рішення № 236 та № 466.

Також звертає увагу, що спірні загальні збори акціонерів відповідача були проведені не одномоментно 05.06.2023 (та навіть не в період з 29.05.23 по 07.06.23 період дії ухвали про забезпечення позову).

Твердження щодо нікчемності договору управління активами (майном) від 05.07.20222 № 11/2022, укладеного між АРМА та АТ «ДАТ «Чорноморнафтогаз» не заслуговують на увагу, оскільки вказаний договір укладено на підставі чинних ухвали Печерського районного суду міста Києва та розпорядження Кабінету Міністрів України, у передбаченому ст. 21-1 Закону України «Про Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів» порядку»

Посилаючись на положення статей 215, 203, 204 ЦК України, вважає, що підстави для нікчемності договору та визнання його недійсним відсутні, а доводи позивача щодо неправомірності договору - необґрунтовані. Крім цього, законність договору від 05.07.2022 №11/2022 досліджувалася судом в межах справи № 921/600/22, внаслідок чого 04.05.2023 Господарським судом Тернопільської області прийнято рішення про відмову в задоволенні позовних вимог, серед інших, про визнання недійсним договору від 05.07.2022 №11/2022. Судом проаналізовано підтверджено правомірність укладання договору та підтверджено його дійсність. Зазначене судове рішення не скасовано та є чинним.

Посилання на відсутність дозволу на концентрацію не заслуговують на увагу, оскільки надання дозволу на концентрацію від Антимонопольного комітету Країни, відповідно до приписів ст. 25 Закону України «Про захист економічної конкуренції» не є необхідним при даних правовідносинах. Крім того, сам факт початку розгляду будь-якої справи про порушення законодавства про захист економічної конкуренції, не може бути взято судом до уваги, оскільки такий розгляд станом на сьогодні не закінчився, тобто не виконана процедура, регламентована Розділом VII ЗУ «Про захист економічної конкуренції», не встановлено жодних обставини та не прийнято жодних рішень.

У поясненнях третя особа Антимонопольний комітет України зазначив, що у Комітеті розглядаються:

- справа № 128-26.13/156-23 за ознаками вчинення АТ «ДАТ «Чорноморнафтогаз» порушення, передбаченого пунктом 12 статті 50 Закону України «Про захист економічної конкуренції», у вигляді здійснення концентрації шляхом одержання в управління акцій відповідача, що забезпечує перевищення 50 відсотків голосів у вищому органі управління Товариства, без отримання відповідного дозволу Комітету, наявність якого необхідна;

- справа № 128-25/10-24-ЕК про концентрацію у вигляді одержання АТ «ДАТ «Чорноморнафтогаз» в управління акцій відповідача, що забезпечує перевищення 50 відсотків голосів у вищому органі управління Товариства.

Таким чином, на цей час дослідження із зазначеного питання триває. У разі встановлення порушення про захист економічної конкуренції у діях АТ «ДАТ «Чорноморнафтогаз» Комітетом будуть вжиті відповідні заходи.

ІІ. Процесуальні дії у справі.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 27.11.2023 вказану позовну заяву передано до провадження судді Марущака І.В.

Ухвалою від 30.11.2023 суд прийняв позовну заяву до розгляду, відкрив загальне позовне провадження у справі, призначив підготовче засідання на 19.12.2023 та встановив відповідачу строк для подання відзиву, а позивачу та третій особі запропонував надати відповідь на відзив та пояснення по суті позову.

Ухвалою суду від 13.12.2023 залучено до участі в справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні відповідача Акціонерне товариство «Державне акціонерне товариство «Чорноморнафтогаз», запропоновано третій особі надати суду пояснення по суті позову та докази в його підтвердження, судове засіданні за участю представника третьої особи адвоката Онищенка Тараса Олеговича вирішено провести в режимі ВКЗ.

19.12.2023 відповідачем через систему «Електронний суд» подано відзив на позовну заяву, в якому проти задоволення позову заперечив.

В підготовчому судовому засіданні 19.12.2023 оголошено перерву до 15.01.2024, судове засіданні за участю представників позивача та третьої особи вирішено провести в режимі ВКЗ.

26.12.2023 ПАТ «Газтек» через систему «Електронний суд» подано відповідь на відзив.

02.01.2024 від Акціонерного товариства «Державне акціонерне товариство «Чорноморнафтогаз» до суду надійшли (поштовим зв`язком) пояснення третьої особи вих. №1-2612/23 від 25.12.2023, в яких просить відмовити у задоволенні позову в повному обсязі.

10.01.2024 позивачем подано до суду заперечення на пояснення третьої особи. Водночас позивачем подано клопотання про звернення до Суду Європейського Союзу із запитом (преюдиційним клопотанням) про винесення попереднього рішення та до отримання відповідей від Суду Європейського Союзу зупинення розгляду справи №926/5138/23.

11.01.2024 Акціонерним товариством «Державне акціонерне товариство «Чорноморнафтогаз» через систему «Електонний суд» подано пояснення щодо позову або відзиву, а 12.01.2024 заперечення на клопотання позивача про звернення до суду ЄС про винесення попереднього рішення.

Ухвалою від 15.01.2024 суд вирішив залучити до участі в справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів (далі - АРМА), у зв`язку з чим розгляд справи відкладено на 01.02.2024. Зобов`язано позивача протягом двох днів з моменту отримання даної ухвали надіслати третій особі копію позовної заяви та доданих до неї документів листом з описом вкладення або через систему «Електронний суд», докази такого надіслання надати суду до початку підготовчого засідання. Запропоновано новозалученій третій особі надати суду пояснення на позов.

19.01.2024 ПАТ «Газтек» до суду надано докази надіслання АРМА копію позовної заяви та доданих до неї документів до його електронного кабінету.

26.01.2024 від АРМА до суду надійшла заява про ознайомлення з матеріалами справи в електронному вигляді.

Судове засідання 01.02.2024 не відбулося у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю судді Марущака І.В., про що учасники справи були сповіщені повідомленням заступника керівника апарату Господарського суду Чернівецької області про неможливість проведення судового засідання.

Ухвалою від 05.02.2024 призначено розгляд справи на 20.02.2024, судове засідання за участю позивача та третьої особи вирішено провести в режимі ВКЗ.

09.02.2024 Акціонерним товариством «Оператор газорозподільної системи «Чернівцізаг» надійшло заперечення від 08.02.2024 на клопотання позивача про звернення до Суду Європейського Союзу про винесення попереднього рішення.

До початку судового засідання 20.02.2024 ПАТ «Газтек» подано додаткові пояснення у справі з додатками.

Ухвалою суду від 20.02.2024 відмовлено в задоволенні клопотання позивача про звернення до Суду Європейського Союзу про винесення попереднього рішення; залучено до участі в справі в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача: Товариство з обмеженою відповідальністю «Транзит-Інвест» й Товариство з обмеженою відповідальністю «Омега-Капітал», у зв`язку з чим продовжено строк підготовчого провадження та відкладено розгляд справи у підготовчому засіданні на 14.03.2024; зобов`язано позивача надіслати новозалученим третім особам копію позовної заяви та доданих до неї документів листом з описом вкладення або через систему «Електронний суд», запропоновано третім особам до початку підготовчого засідання надати суду пояснення на позов та докази в їх обґрунтування. Судове засідання за участю представників позивача та третьої особи вирішено провести в режимі відеоконференції.

27.02.2024 ПАТ «Газтек» подало до суду докази направлення копії позовної заяви з додатками ТОВ «Транзит-Інвест» та ТОВ «Омега-Капітал».

05.03.2024 представником ТОВ «Транзит-Інвест» та ТОВ «Омега-Капітал» - адвокатом Волощуком П.Ю. подано заяву про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції. Крім того, представником подано заяву про ознайомлення з матеріалам справи в електронному вигляді.

Ухвалою від 06.03.2024 судове засідання за участю представника новозалучених третіх осіб, призначене на 14.03.2024, вирішено провести в режимі ВКЗ. Судом також внесено дані представника до додаткових відомостей про учасника справи задля ознайомлення з матеріалами справи в електронному вигляді.

07.03.2024 та 12.03.2024 представником ТОВ «Транзит-Інвест» та ТОВ «Омега-Капітал» до суду подано пояснення третіх осіб, в яких позовні вимоги підтримує та просить задовольнити.

13.03.2024 позивач подав додаткові пояснення у справі, до яких додав постанову НКРЕКП № 374 від 22.02.2024 «По зупинення дії ліцензії з розподілу природного газу, виданої АТ «Чернівцігаз».

Ухвалою від 14.03.2024 судом залучено до участі в справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача Антимонопольний комітет України, у зв`язку з чим розгляд справи відкладено на 04.04.2024. Зобов`язано позивача протягом двох днів з моменту отримання ухвали надіслати новозалученій третій особі копію позовної заяви та доданих до неї документів. Запропоновано третій особі до початку підготовчого засідання надати суду пояснення на позов. Судове засідання за участю представників позивача та третіх осіб вирішено провести в режимі відеоконференції поза межами суду з використанням власних технічних засобів.

19.03.2024 ПАТ «Газтек» надало докази направлення копії позовної заяви з додатками Антимонопольному комітету України.

21.03.2024 АТ «ДАТ «Чорноморнафтогаз» подано письмові пояснення на письмові пояснення третіх осіб ТОВ «Транзит-Інвест» та ТОВ «Омега-Капітал», в яких просить у задоволенні позову відмовити.

03.04.2024 ПАТ «Газтек» подало клопотання про приєднання до матеріалів справи наукового висновку від 30.03.2024, підготовлений кандидатом юридичних наук, членом Науково-консультативної ради при Верховному Суді Мица Юрієм Вікторовичем і врахувати його як письмові пояснення сторони в частині, яка стосується підстав та доводів позовної заяви.

Ухвалою суду від 04.04.2024 продовжено строк підготовчого провадження та відкладено розгляд справи в підготовчому засіданні на 15.04.2024, судове засідання за участю представників позивача та третіх осіб вирішено провести в режимі відеоконференції поза межами суду з використанням власних технічних засобів.

05.04.2024 АТ «ДАТ «Чорноморнафтогаз» подало до суду клопотання, в якому просить не приймати до розгляду та не враховувати при прийнятті рішення по справі науковий висновок від 30.03.2024, підготовлений кандидатом юридичних наук, членом Науково-консультативної ради при Верховному Суді Мица Юрієм Вікторовичем.

11.04.2024 Антимонопольним комітетом України до суду подано пояснення щодо суті позову.

15.04.2024 відповідач подав заперечення на клопотання про приєднання до матеріалів справи наукового висновку від 30.03.2024.

В судовому засіданні 15.04.2024 суд вирішував питання, щодо поданого позивачем наукового висновку від 30.03.2024 кандидата юридичних наук, члена Науково-консультативної ради при Верховному Суді Мица Ю.В., в якому йде мова про те, що договір про управління активами від 05.07.2022 № 11/2022 нікчемний, суд зазначає наступне.

Частиною 1 ст. 42 ГПК передбачено, що учасники справи мають право подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

Відповідно до ч.1 ст.108 ГПК учасники справи мають право подати до суду висновок експерта у галузі права щодо: 1) застосування аналогії закону, аналогії права; 2) змісту норм іноземного права згідно з їх офіційним або загальноприйнятим тлумаченням, практикою застосування, доктриною у відповідній іноземній державі.

Висновок експерта у галузі права не може містити оцінки доказів, вказівок про достовірність чи недостовірність того чи іншого доказу, про переваги одних доказів над іншими, про те, яке рішення має бути прийнято за результатами розгляду справи (ч. 2 ст. 108 ГПК).

Статтею 109 ГПК передбачено, що висновок експерта у галузі права не є доказом, має допоміжний (консультативний) характер і не є обов`язковим для суду. Суд може посилатися в рішенні на висновок експерта у галузі права як на джерело відомостей, які в ньому містяться, та має зробити самостійні висновки щодо відповідних питань.

Суд також звертає увагу, що хоча й ГПК не надає висновкам експерта статусу доказів, втім, норми, якими врегульовано право сторін надати такі висновки (параграф 7 "Висновок експерта у галузі права"), містяться у гл. 5 ГПК "Докази доказування", із чого випливає, що такі висновки мають подаватися сторонами одночасно з доказами і за правилами надання доказів.

Як вбачається зі змісту поданого наукового висновку від 30.03.2024 кандидата юридичних наук, члена Науково-консультативної ради при Верховному Суді Мица Ю.В., він не стосується питань, які передбачені ч. 1 ст. 108 ГПК як такі, щодо яких учасникам справи надається право подати до суду висновок експерта у галузі права (застосування аналогії закону, аналогії права та/або змісту норм іноземного права згідно з їх офіційним або загальноприйнятим тлумаченням, практикою застосування, доктриною у відповідній іноземній державі). У висновку надано тлумачення норм чинного законодавства України.

Суд вказує, що в додаткових поясненнях, позивач просить суд вважати вказаний науковий висновок, частиною пояснень позивача та врахувати їх зміст і аргументацію при розгляді справи.

Із урахуванням викладеного, суд не вважає наданий позивачем висновок саме висновком експертів у галузі права і враховує такий науковий висновок лише як письмові пояснення сторін.

За наслідками підготовчого засідання суд постановив ухвалу від 15.04.2024 про закриття підготовчого провадження та призначення справи до розгляду по суті на 14.05.2024; судове засідання за участю представників позивача та третіх осіб вирішено провести в режимі ВКЗ.

13.05.2024 АТ «ДАТ «Чорноморнафтогаз» до суду подано клопотання, в якому наведено судову практику Верховного Суду по справі № 922/331/23, просить у позові відмовити.

14.05.2024 ПАТ «Газтек» подано клопотання про зупинення провадження у справі до набрання законної сили рішенням суду в адміністративній справі №320/19614/23 та отримання висновків щодо законності розпорядження КМУ №429-р з моменту його прийняття як акту індивідуальної дії, а також спростування твердження АТ «Чорноморнафтогаз», викладені в поясненнях від 13.05.2024. Зазначає, що станом на момент подачі до суду даного клопотання розгляд справи по суті ще не розпочато (розгляд справи по суті, як визначено ч. 3 ст. 201 ГПК України, починається з оголошення головуючим судового засідання відкритим), останнє вважає таким, що подане до суду в порядку та строки, передбачені ГПК України.

Крім того, 14.05.2024 ТОВ «Омега-Капітал» подало додаткові пояснення щодо клопотання позивача про зупинення провадження у справі.

В судовому засіданні 14.05.2024 оголошено перерву до 23.05.2024.

20.05.2024 АТ «ДАТ «Чорноморнафтогаз», 22.05.2024 АТ ОГС «Чернівцігаз» та 23.05.2024 АРМА до суду подані заяви, в яких просять відмовити в зупиненні провадження у справі.

21.05.2024 позивачем подано додаткові пояснення у справі.

Ухвалою суду від 23.05.2024 відкладено розгляд справи по суті на 31.05.2024, судове засідання за участю представників позивача та третіх осіб вирішено провести в режимі ВКЗ.

30.05.2024 представник позивача адвокат Павліченко Л.М. звернулася до суду із заявою про її участь в судовому засіданні 31.05.2024 в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів у зв`язку з участю представника позивача Дмитренка А.А. в судовому засіданні в іншій справі в Печерському районному суді м. Києва та необхідністю заміни представника.

Оскільки судом в ухвалі від 23.05.2024 вже було вирішено питання про участь представника позивача в режимі ВКЗ, судом не вирішувалось клопотання про заміну представника, який братиме участь у розгляді справи.

Антимонопольний комітет України, який був належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, явку свого представника в підготовче судове засідання 31.05.2024 не забезпечив.

Частиною четвертою статті 120 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що ухвала господарського суду про дату, час та місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії повинна бути вручена завчасно, з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу, але не менше ніж п`ять днів, для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи чи вчинення відповідної процесуальної дії.

Відповідно до частини першої статті 202 Господарського процесуального кодексу України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Згідно із пунктом 1 частини третьої цієї статті ГПК України, якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.

За таких обставин суд вирішив за можливе розглянути справу в даному судовому засіданні без участі представника третьої особи.

Судове засідання 31.05.2024 проводилось в режимі відеоконференції.

В судовому засіданні представник позивача підтримала клопотання про зупинення провадження у справі, представник третіх осіб на стороні позивача ТОВ «Транзит Інвест» та ТОВ «Омега-Капітал» також підтримав дане клопотання, натомість представник відповідача та присутніх третіх осіб на стороні відповідача проти зупинення провадження заперечили з підстав, зазначених у їх заявах.

Суд письмовою ухвалою від 31.05.2024 відмовив у задоволенні клопотання ПАТ «Газтек» про зупинення провадження у справі до набрання законної сили рішенням суду в адміністративній справі №320/19614/23. Далі суд продовжив розгляд справи.

Представники сторін та третіх осіб надали пояснення по суті позову. Так, представник позивача та представник третіх осіб на стороні позивача позовні вимоги підтримали та просили задовольнити, представник відповідача та представники третіх осіб 1 та 2 на стороні відповідача проти позову заперечили.

Суд оголосив письмові пояснення Антимонопольного комітету України щодо позовних вимог та перейшов до дослідження доказів та судових дебатів.

ІІІ. Фактичні обставини, встановлені судом.

З`ясувавши обставини, на які учасники справи посилаються як на підставу своїх вимог та заперечень, дослідивши докази, якими вони обґрунтовуються, суд установив таке.

Акціонерне товариство «Оператор газорозподільної системи «Чернівцігаз» зареєстроване в якості суб`єкта господарювання 03.03.1992, про що у Єдиний державний реєстр юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань внесені відомості за № 1 001321. Основний вид діяльності: розподілення газоподібного палива через місцеві (локальні) трубопроводи.

Відповідно до п. 1.1.2 статуту АТ "ОГС "Чернівцігаз" є юридичною особою (господарським товариством) приватного права за законодавством України, створене та діє відповідно до положень Цивільного кодексу України, Господарського кодексу України, Законів України "Про акціонерні товариства", "Про цінні папери та фондовий ринок", а також інших нормативно - правових актів України.

Приватному акціонерному товариству «ГАЗТЕК» належать на праві власності корпоративні права, а саме: цінні папери - акції, вид цінного паперу 01110100 (акція проста бездокументарна іменна), емітовані Акціонерним товариством «Оператор газорозподільної системи «Чернівцігаз» (), у кількості 106 410 штук номінальною вартістю 4,65 грн. кожна (депозитарна установа Публічне акціонерне товариство «Банк «Кліринговий дім», ), що належать ПрАТ «ГАЗТЕК» та становлять 49,318916 % від загальної кількості, що підтверджується інформаційною довідкою Національного депозитарію України від 21.02.2023 № 101077.

Основними акціонерами АТ ОГС «Чернівцігаз» у власності яких пакет голосуючих акцій, який становить 5 і більше відсотків акцій, являються: ТОВ «Транзит - Інвест» - 9,689978% у статутному капіталі; ТОВ «Омега - Капітал» - 19,702075% у статутному капіталі. Решта акцій належать приватним фізичним та юридичним особам.

17.05.2022 ухвалою слідчого судді Печерського районного суду в м. Києві у справі №757/11188/22-к задоволено клопотання прокурора першого відділу процесуального керівництва у кримінальних провадженнях органів Державного бюро розслідувань Департаменту організації і процесуального керівництва досудовим розслідуванням органів Державного бюро розслідувань, нагляду за його оперативними підрозділами та підтримання публічного обвинувачення у відповідних провадженнях Офісу Генерального прокурора ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000160 від 22.02.2021 та наклав арешт на корпоративні права, заборонивши здійснювати облікові операції щодо внесення змін до системи депозитарного обліку щодо цих акцій та розпоряджатися ними, що належать на праві власності, серед іншого:

- ПрАТ "Газтек", а саме: цінні папери - акції, вид цінного паперу 01110100 (акція проста бездокументарна іменна), міжнародний ідентифікаційний номер UA9 , емітовані АТ «ОГС "Чернівцігаз" у кількості 106410 штук номінальною вартістю 4,65 грн кожна (депозитарна установа - ПАТ "Банк "Кліринговий дім"), що належать ПрАТ "Газтек" та становлять 49,3189 % від загальної кількості;

- ТОВ "Омега Капітал", а саме: цінні папери - акції, вид цінного паперу 01110100 (акція проста бездокументарна іменна), міжнародний ідентифікаційний номер UA9 , емітовані АТ «ОГС "Чернівцігаз" у кількості 42509 штук номінальною вартістю 4,65 грн кожна (депозитарна установа - ПАТ "Банк "Кліринговий дім"), що належать ТОВ "Омега Капітал" та становлять 19,7021 % від загальної кількості;

- ТОВ "Транзит-Інвест", а саме: цінні папери - акції, вид цінного паперу 01110100 (акція проста бездокументарна іменна), міжнародний ідентифікаційний номер UA9 , емітовані АТ «ОГС "Чернівцігаз" у кількості 20907 штук номінальною вартістю 4,65 грн кожна (депозитарна установа - ПАТ "Банк "Кліринговий дім"), що належать ТОВ "Транзит-Інвест" та становлять 9,69 % від загальної кількості.

В ухвалі від 17.05.2022 у справі № 757/11188/22-к вказано, що досудовим розслідуванням встановлено, що корпоративні права, серед іншого, оператора газорозподільних систем АТ "Чернівцігаз" є об`єктом кримінально протиправних дій, оскільки використовувались під час вчинення кримінального правопорушення. Постановою старшого слідчого Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань полковника ДБР Радулгіна О.О. від 16.05.2022 корпоративні права та статутний капітал, серед іншого АТ "ОГС "Чернівцігаз" визнано речовим доказом у кримінальному провадженні № 0000160 від 22.02.2021. Оскільки корпоративні права, на які просив накласти арешт прокурор, визнані речовими доказами у кримінальному провадження та зважаючи на те, що незастосування накладення арешту може призвести до настання наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню та інші підстави, - слідчий суддя дійшов висновку що клопотання прокурора є обґрунтованим та підлягає задоволенню.

Київський апеляційний суд ухвалою від 19.12.2022 у справі № 757/11188/22-к, ухвалу слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 17.05.2022 залишив без змін, оскільки задовольняючи клопотання, внесене в межах кримінального провадження № 0000160 про накладення арешту на корпоративні права товариств, слідчий суддя дослідив матеріали, додані до клопотання, прийшов до правильного висновку про необхідність накладення арешту на вказане майно, з метою збереження речових доказів, як просив прокурор у своєму клопотанні. Разом із указаним, в ухвалі Київського апеляційного суду вказано, що ухвала апеляційного суду відповідно до правил, визначених ч. 4 ст. 424 КПК України, є остаточною й оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

24.05.2022 ухвалою слідчого судді Печерського районного суду в м. Києві Шапутько С.В. у справі № 757/11783/22-к задоволено клопотання слідчого ДБР про передачу речових доказів у кримінальному провадженні №0000160 від 22.02.2021 в управління Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів (далі - АРМА).

АРМА звернулася до КМУ з повідомленням про необхідність застосування передбачених ст. 21-1 Закону України від 10.11.2015 №772-VІІІ "Про Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів" (далі - Закон № 772) виняткових випадків передачі в управління арештованих активів без конкурсу.

28 травня 2022 року Кабінет Міністрів України, з метою запобігання ризику виникнення надзвичайної ситуації в енергетичній сфері, відповідно до статті 21-1 Закону України «Про Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів», погодився з пропозицією Національного агентства з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, і Міністерства енергетики щодо передачі в управління акціонерному товариству «Державне акціонерне товариство «Чорноморнафтогаз» активів, на які накладено арешт у кримінальному провадженні, згідно з переліком, що додається до оригіналу (Розпорядження КМУ від 28.05.2022 № 429-р «Деякі питання управління активами, на які накладено арешт у кримінальному провадженні, у виняткових випадках»).

Цим же розпорядженням Національному агентству з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, доручено забезпечити передачу активів відповідно до пункту 1 цього розпорядження згідно з актами приймання-передачі на період до усунення ризику збою та/або переривання функціонування активів, що може призвести до виникнення надзвичайних ситуацій, і до завершення здійснення процесуальних заходів, а Акціонерному товариству «Державне акціонерне товариство «Чорноморнафтогаз», Міністерству енергетики та Національній комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, - вжити відповідно до законодавства всіх дієвих заходів, спрямованих на запобігання ризику збою та/або переривання функціонування активів, що може призвести до виникнення надзвичайних ситуацій.

До переліку активів (корпоративні права), на які накладено арешт у кримінальному провадженні, і які передаються в управління АТ «ДАТ «Чорноморнафтогаз» увійшли корпоративні права, що належать на праві власності: ТОВ «Омега - Капітал» (19,7021% від загальної кількості акцій, емітованих АТ «Чернівцігаз»); ТОВ «Транзит - Інвест» (9,69% від загальної кількості акцій, емітованих АТ «Чернівцігаз»); ПрАТ «ГАЗТЕК» (49,3189% від загальної кількості акцій, емітованих АТ «Чернівцігаз»).

Розпорядженням Кабінету Міністрів України від 01.07.2022 № 552-р "Деякі питання діяльності Акціонерного товариства "Національна акціонерна компанія "Нафтогаз України" попередньо погоджено рішення правління АТ "Національна акціонерна компанія "Нафтогаз України" щодо надання згоди на вчинення акціонерним товариством "Державне акціонерне товариство "Чорноморнафтогаз" значного правочину, а саме - укладення з Національним агентством з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, договору управління активами (майном) шляхом погодження рішення акціонера акціонерного товариства "Державне акціонерне товариство "Чорноморнафтогаз".

Рішенням Акціонерного товариства «Національна акціонерна компанія «Нафтогаз України» від 05.07.2022 № 18/2022, яке є єдиним акціонером АТ «ДАТ «Чорноморнафтогаз», надано згоду на вчинення АТ «ДАТ «Чорноморнафтогаз» значного правочину, а саме: укладення з Національним агентством з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, договору управління активами (майном).

05 липня 2022 року між Національним агентством з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів (Установником управління) та АТ «ДАТ «Чорноморнафтогаз» (Управителем) був укладений Договір управління активами (майном) № 11/2022 (надалі - Договір) згідно умов якого, на виконання ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 24.05.2022 по справі № 757/11783/22-к та Розпорядження КМУ від 28.05.2022 № 429-р «Деякі питання управління активами, на які накладено арешт у кримінальному провадженні, у виняткових випадках».

Відповідно до п. 1.1 договору у порядку та на умовах договору Установник управління передає Управителю на строк, визначений у п. 1.2 розділу 1 Договору майно (далі Актив/Активи) в управління, а Управитель приймає Активи та зобов`язується за плату здійснювати від свого імені управління активами, у тому числі:

- корпоративні права, що належать на праві власності ПрАТ "Газтек", а саме: цінні папери - акції, вид цінного паперу 01110100 (акція проста бездокументарна іменна), міжнародний ідентифікаційний номер UA9 , емітовані АТ «ОГС "Чернівцігаз" у кількості 106410 штук номінальною вартістю 4,65 грн кожна (депозитарна установа - ПАТ "Банк "Кліринговий дім"), що належать ПрАТ "Газтек" та становлять 49,3189 % від загальної кількості;

- корпоративні права, що належать на праві власності ТОВ "Омега Капітал", а саме: цінні папери - акції, вид цінного паперу 01110100 (акція проста бездокументарна іменна), міжнародний ідентифікаційний номер UA9 , емітовані АТ «ОГС "Чернівцігаз" у кількості 42509 штук номінальною вартістю 4,65 грн кожна (депозитарна установа - ПАТ "Банк "Кліринговий дім"), що належать ТОВ "Омега Капітал" та становлять 19,7021 % від загальної кількості;

- корпоративні права, що належать на праві власності ТОВ "Транзит-Інвест", а саме: цінні папери - акції, вид цінного паперу 01110100 (акція проста бездокументарна іменна), міжнародний ідентифікаційний номер UA9 , емітовані АТ «ОГС "Чернівцігаз" у кількості 20907 штук номінальною вартістю 4,65 грн кожна (депозитарна установа - ПАТ "Банк "Кліринговий дім"), що належать ТОВ "Транзит-Інвест" та становлять 9,69 % від загальної кількості.

Строк управління активами - з дати підписання договору і до 05.07.2027 або до усунення ризику збою та/або переривання функціонування активів, що може призвести до виникнення надзвичайних ситуацій, і до завершення здійснення процесуальних заходів, про що Управитель отримає повідомлення від установника управління, та перебігу наступних п`яти місяців після такого повідомлення, або до дня одержання управителем повідомлення про намір припинення (розірвання) дії договору у разі надходження винесеного у межах наданих законом повноважень рішення прокурора, а також судового рішення, яке набрало законної сили, яким скасовано арешт прийнятих в управління активів, набрання законної сили судовим рішенням про конфіскацію, спеціальну конфіскацію, стягнення активів в дохід держави в кримінальному провадженні, які перебувають в управлінні АРМА, або у випадку визначеному у розділі 6 договору. Дані щодо припинення цього договору вносяться до системи Депозитарного обліку цінних паперів (п. 1.2 договору).

Пунктом 1.3 договору закріплено, що управитель набуває повноваження щодо реалізації прав на цінні папери та прав за цінними паперами з дати укладення цього договору.

Управління активами за цим договором здійснюється на таких загальних засадах: збереження вартості активів, ефективності управління активами, відкритості та прозорості, запобігання корупції, тимчасове управління активами (п. 2.1 договору).

Загальні положення щодо управління активами передбачені в розділі 3 договору.

Згідно з п. 3.1 договору управління активами за цим договором здійснюється управителем в таких інтересах вказаних нижче осіб:

а) власника активів - в частині збереження вартості активів, ефективності управління активами - з метою забезпечення збереження активів власнику у разі настання визначеної законом підстави такого повернення;

б) Держави Україна - з метою забезпечення: разом з Міністерством енергетики України та Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, вжиття відповідно до законодавства всіх дієвих заходів, спрямованих на запобігання ризику збою та/або переривання функціонування активів, що може призвести до виникнення надзвичайних ситуацій; виконання визначеного кримінальним процесуальним законодавством України завдання арешту активів як заходу забезпечення відповідного кримінального провадження; можливості примусового стягнення активів на користь держави Україна у визначеному законом правовому режимі у разі настання визначеної законом підстави такого стягнення; надходжень до Державного бюджету України доходів від управління активами в порядку, на умовах та у розмірах, визначених законодавством та цим договором;

в) Установника управління - в частині забезпечення виконання ним визначених законом функцій та повноважень з управління активами.

Відповідно до п. 3.2 договору прийняття управителем активів в управління за цим договором, наявність активів на балансі Управителя не призводить до виникнення в управителя права власності, а також права довірчої власності на активи. Управління активами управителем не призводить до виникнення у нього будь-яких не передбачених законодавством переважних прав перед третіми особами щодо активів. Управитель не має права відчужувати активи, прийняті ним в управління.

Згідно з п. 3.5 договору управління активами здійснюється управителем особисто без права доручення іншій особі (замісникові) вчинення від імені управителя дій, необхідних для управління активами, якщо інше прямо не передбачено цим договором. Ця умова договору не обмежує управителя призначати фізичних осіб, які є його представниками, до складу органів управління юридичних осіб, корпоративні права яких передаються в управління.

У п. 4.3 договору зазначено, що управитель має право, зокрема: самостійно визначати зміст та спрямування заходів з управління активами щодо володіння, користування цими активами та всіма правами, які з ними пов`язані та з них випливають; здійснювати повноваження та мати всі права власника активів та акціонера юридичних осіб, корпоративні права яких передаються в управління, реалізовувати права акціонера, визначені ст. 25 Закону України "Про акціонерні товариства", з урахуванням вимог та обмежень, встановлених законом та цим договором; інші права акціонера з урахуванням обмежень, встановлених законом та статутами юридичних осіб, корпоративні права яких передаються в управління, зазначених в пп. 1.1. п. 1.1 розділу 1 цього договору.

Управитель зобов`язаний, з-поміж іншого: управляти активами відповідно до умов цього договору та виконувати обов`язки акціонера, визначені ст. 20 Закону України "Про акціонерні товариства"; належним чином виконувати умови цього договору; при здійсненні управління активами, в тому числі при вчиненні будь-яких правочинів щодо активів, повідомляти третіх осіб, що він діє від власного імені, але виключно як Управитель на підставі договору управління, укладеного з Національним агентством України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, відповідно до глави 70 ЦК України та Закону; не здійснювати заходи, спрямовані на ліквідацію, реорганізацію і/або припинення юридичних осіб, корпоративні права яких передаються в управління, зазначених у пп. 1.1. п. 1.1 розділу 1 цього договору, у будь-який спосіб як юридичної особи; забезпечити належне збереження активів; на вимогу установника управління відшкодувати йому в повному обсязі збитки, завдані Установнику управління невиконанням або неналежним виконанням цього договору управителем, зокрема зменшення економічної вартості активів, крім випадків, коли таке зменшення є результатом економічних та інших об`єктивних факторів, що можуть понизити вартість активів, в тому числі в результаті запобігання ризику виникнення надзвичайної ситуації в енергетичній сфері, внаслідок збройної агресії, продажу товарів/послуг за державними регульованими цінами, виконання мобілізаційних завдань, прийняття уповноваженими органами юридичних осіб, корпоративні права яких передані в управління, рішення про розподіл прибутку на користь держави (з урахуванням п. 5.7 розділу 5 договору); не відчужувати активи, прийняті ним в управління; своєчасно та добросовісно виконувати обов`язки, покладені на управителя як акціонера юридичних осіб, корпоративні права яких передані в управління, визначених в пп. 1.1. п. 1.1 розділу 1 цього договору (п. 4.4 договору).

У п. 6.1 договору № 11/2022 від 05.07.2022 зазначено, що цей договір набирає чинності з моменту підписання сторонами і діє в частині управління активами до 05.07.2027, або до усунення ризику збою та/або переривання функціонування активів, що може призвести до виникнення надзвичайних ситуацій і завершення здійснення процесуальних заходів, про що управитель отримує повідомлення від установника управління, та перебігу наступних п`яти місяців після такого повідомлення; або до дня одержання управителем повідомлення про намір припинення (розірвання) дії договору у разі скасування арешту прийнятих в управління активів або їх конфіскації, спеціальної конфіскації, іншого судового рішення про їх стягнення в дохід держави або до випадку та у порядку, визначеному в розділі 6 договору, а в частині виконання управителем грошових зобов`язань перед установником управління та зобов`язань щодо повернення активів установнику управління до їх повного виконання.

Відповідно до п. 7.6 договору управитель забезпечить призначення членів наглядових рад, керівника та головного бухгалтера юридичних осіб, визначених в пп. 1.1. п. 1.1 розділу 1 цього договору, із дотриманням принципу доброчесності.

Здійснення управління активами управителем передбачає, крім іншого, здійснення управління Активами шляхом їх збереження, а також здійснення управління юридичними особами, визначеними в пп. 1.1. п. 1.1 розділу 1 цього договору, відповідно до вимог та з урахуванням обмежень, визначних законодавством; передбачає участь та голосування з усіх питань порядку денного на загальних зборах акціонерів, які є вищим органом юридичних осіб, корпоративні права яких передаються в управління, відповідно до статті 32, 33 Закону України "Про акціонерні товариства"; самостійне визначення кандидатур для обрання до складу органів управління юридичних осіб, корпоративні права яких передаються в управління, визначених в пп. 1.1. п. 1.1 розділу 1 цього договору (п. 8.1 договору).

Визнання недійсним договору № 11/2022 від 05.07.2022 про управління майном (активами), укладеного між АТ "ДАТ "Чорноморнафтогаз" та АРМА було предметом судового розгляду у справі № 921/600/22. Рішенням Господарського суду Тернопільської області від 04.05.2023 у задоволені позову відмовлено. Рішення в апеляційному порядку не оскаржувалося та набрало законної сили 11.07.2023.

Згідно розпорядження Кабінету Міністрів України № 154-р від 17.02.2023 «Деякі питання управління активами, на які накладено арешт у кримінальному провадженні, у виняткових випадках»: «з метою запобігання ризику виникнення надзвичайної ситуації в енергетичній сфері відповідно до статті 21-1 Закону України Про Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів:

1. Погодитися із пропозицією Національного агентства з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, і акціонерного товариства Національна акціонерна компанія Нафтогаз України щодо передачі в управління акціонерному товариству Державне акціонерне товариство Чорноморнафтогаз (код згідно з ) активів, на які накладено арешт у кримінальному провадженні, згідно з переліком, що додається до оригіналу.

2. Національному агентству з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, забезпечити передачу активів відповідно до пункту 1 цього розпорядження згідно з актами приймання-передачі на період до усунення ризику збою та/або переривання функціонування активів, що може призвести до виникнення надзвичайних ситуацій, і до завершення здійснення процесуальних заходів.

3. Акціонерному товариству Державне акціонерне товариство Чорноморнафтогаз, Міністерству енергетики та Національній комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, вжити відповідно до законодавства всіх дієвих заходів, спрямованих на запобігання ризику збою та/або переривання функціонування активів, що може призвести до виникнення надзвичайних ситуацій.».

Рішенням Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку від 06.03.2023 № 236 затверджено Порядок скликання та проведення дистанційних загальних зборів акціонерів (далі Порядок № 236). Відповідно до п. 1 Порядку № 236 він встановлює порядок скликання та проведення загальних зборів акціонерів шляхом опитування (дистанційні загальні збори). Дистанційні загальні збори не передбачають спільної присутності на них акціонерів (їх представників) та проводяться шляхом дистанційного заповнення бюлетенів акціонерами і надсилання їх до акціонерного товариства через депозитарну систему України у відповідності до цього Порядку.

Дистанційні загальні збори можуть проводитись у випадках, передбачених статутом акціонерного товариства. Дистанційні загальні збори можуть проводитись у інших випадках, передбачених законодавством (п. 2 Порядку № 236).

З метою реалізації прав акціонерів власників більше 50 відсотків голосуючих акцій акціонерного товариства відповідно до статті 42 Закону України "Про акціонерні товариства" та відповідно до статті 6, пункту 37-26 частини другої статті 7 Закону України "Про державне регулювання ринків капіталу та організованих товарних ринків", у зв`язку з введенням воєнного стану відповідно до Указу Президента України №64/2022 від 24.02.2022, з урахуванням статті 19 Закону України "Про правовий режим воєнного стану", з метою мінімізації негативного впливу наслідків військової агресії Російської Федерації проти України та сприяння стабільності ринків капіталу, Національна комісія з цінних паперів та фондового ринку прийняла рішення від 26.04.2023 №466 "Щодо особливостей скликання та проведення позачергових загальних зборів акціонерних товариств власниками більше 50 відсотків голосуючих акцій на період дії воєнного стану у 2023 році".

Цим рішенням встановлено, що у період дії воєнного стану, акціонери (акціонер), які в сукупності володіють більше 50% голосуючих акцій (надалі - особа, яка скликає збори), мають право скликати та провести позачергові загальні збори акціонерів за умови повідомлення про це наглядової ради акціонерного товариства шляхом направлення такого повідомлення за адресою місцезнаходження акціонерного товариства. Позачергові загальні збори, які скликаються відповідно до цього Рішення, мають бути проведені відповідно до Порядку скликання та проведення дистанційних загальних зборів акціонерів, затвердженого рішенням Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку від 06.03.2023 № 236.

Повідомленням № 245/23 від 27.04.2023 АТ "ДАТ "Чорноморнафтогаз" було повідомлено Наглядову раду АТ "ОГС "Чернівцігаз" про те, що відповідно до п. 1 рішення Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку № 466 від 26.04.2023 АТ "ДАТ "Чорноморнафтогаз" як особа, що здійснює управління більш ніж 50% акцій АТ "ОГС "Чернівцігаз" (відповідно до розпорядження Кабінету Міністрів України № 429-р від 28.05.2022 та договору управління активами (майном) № 11/2022 від 05.07.2022, укладеного між АТ "ДАТ "Чорноморнафтогаз" та Національним агентством України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів), прийняло рішення про скликання та проведення позачергових загальних зборів акціонерів АТ "ОГС "Чернівцігаз" (повідомлення містить відмітку про його отримання АТ "ОГС "Чернівцігаз" 05.05.2023).

У матеріали справи надано копію повідомлення для акціонерів про проведення позачергових загальних зборів акціонерів АТ "ОГС "Чернівцігаз", в якому зазначено, що АТ "ДАТ "Чорноморнафтогаз", яке є управителем цінних паперів - акцій, емітованих АТ "ОГС "Чернівцігаз" у кількості 106410 штук, що належать ПрАТ "Газтек", та становлять 49,3189 % від загальної кількості простих іменних акцій товариства, у кількості 42509 штук, що належать ТОВ "Омега Капітал", та становлять 19,7021 % від загальної кількості простих іменних акцій товариства, повідомляє про скликання позачергових загальних зборів акціонерів товариства, які будуть проведені дистанційно у порядку, передбаченому Порядком скликання та дистанційного проведення загальних зборів акціонерів, затвердженим рішенням Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку від 06.03.2023 № 236 (Порядок).

У вищенаведеному повідомлені визначено дату проведення загальних зборів (дату завершення голосування) 05.06.2023; зазначено, що бюлетені для голосування розміщуватимуться у вільному для акціонерів доступі на відповідній сторінці; вказано дату розміщення єдиного бюлетеня для голосування (щодо інших питань порядку денного, крім обрання органів товариства) 26.05.2023, дату розміщення єдиного бюлетеня для кумулятивного голосування 01.06.2023, дату складення переліку акціонерів, які мають право на участь у загальних зборах акціонерів, - 31.05.2023 (станом на 23 годину).

Крім того, у повідомлені зазначено проект порядку денного, а саме: 1) припинення повноважень голови та членів Наглядової ради товариства; 2) обрання членів Наглядової ради товариства; 3) затвердження умов цивільно-правових договорів з членами Наглядової ради товариства, встановлення розміру їх винагороди, обрання особи, яка уповноважується на підписання договорів з членами Наглядової ради товариства.

Також у повідомленні роз`яснено порядок направлення та розгляду запитів акціонерів щодо ознайомлення з документами, внесення пропозицій до проекту порядку денного, порядку голосування. Зокрема, зазначено, що голосування на загальних зборах (направлення до депозитарної установи бюлетенів для голосування) розпочинається 26.05.2023 та завершується 05.06.2023.

У матеріали справи надано копію бюлетеня № 2 для кумулятивного голосування, в якому визначено проект порядку денного:

1. Припинення повноважень Голови та членів Наглядової ради Товариства.

Проект рішення: Припинити повноваження Голови та членів Наглядової ради Товариства з дати прийняття цього рішення.

Можливість підрахунку голосів та прийняття рішення з цього питання не залежить від прийняття або неприйняття рішень з попередніх питань, включених до проекту порядку денного.

2. Обрання членів Наглядової ради Товариства

Обрання членів Наглядової ради Товариства здійснюватиметься шляхом кумулятивного голосування відповідно до пропозицій акціонерів.

Можливість підрахунку голосів та прийняття рішення з цього питання залежить від прийняття рішення з питання 1 проекту порядку денного.

3. Затвердження умов цивільно - правових договорів з членами Наглядової ради Товариства, встановлення розміру їх винагороди, обрання особи, яка уповноважується на підписання договорів з членами Наглядової ради Товариства.

Проект рішення: Затвердити умови цивільно - правових договорів, що укладатимуться з Головою та членами Наглядової ради Товариства, що додається.

Уповноважити Голову Правління (або особу, яка здійснює повноваження (виконує обов`язки) Голови Правління) протягом одного місяця з дати прийняття цього рішення підписати від імені Товариства цивільно - правові договори з Головою та членами Наглядової ради Товариства, умови яких затверджено Загальними зборами акціонерів Товариства.

Можливість підрахунку голосів та прийняття рішення з цього питання залежить від прийняття рішення з питання 2 проекту порядку денного.

Крім того, у бюлетені зазначено перелік кандидатів для розгляду питання порядку денного про обрання членів Наглядової ради товариства, а саме: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , щодо яких вказано, що вони є представниками групи акціонерів - ПрАТ «ГАЗТЕК», що володіє простими іменними акціями у кількості 106410 штук та ТОВ «ОМЕГА-КАПІТАЛ», що володіє простими іменними акціями у кількості 42509 штук, особа (особи), що внесла пропозицію щодо даних кандидатів: АТ "ДАТ "Чорноморнафтогаз", управитель акціями АТ "ОГС "Чернівцігаз" у кількості 106410 штук простих іменних акцій, власником яких є ПрАТ "Газтек", у кількості 42509 штук простих іменних акцій, власником яких є ПрАТ "Газтек", згідно з договором управління активами (майном) від 05.07.2022 № 11/2022.

Адреса сторінки на веб-сайті АТ «ДАТ «Чорноморнафтогаз», на якій розміщена інформація з проектами рішень щодо кожного з питань, включеного до проекту порядку денного, а також інша інформація, передбачена чинним законодавством України: https://chornomornaftogaz.com.ua/pro-tovarystvo/insha-informatsiia.

Голосування на загальних зборах (направлення до депозитарної установи бюлетенів для голосування) розпочинається об 11-00 26 травня 2023 року та завершується о 18-00 5 червня 2023 року.

Голосування на загальних зборах з питань порядку денного проводиться виключно з використанням єдиного бюлетеня для голосування (щодо інших питань порядку денного, крім обрання органів товариства), а з питання обрання членів Наглядової ради - з використанням єдиного бюлетеня для кумулятивного голосування.

05.06.2023 відбулись позачергові дистанційні загальні збори акціонерів АТ "ОГС "Чернівцігаз", рішення яких оформлені протоколом від 08.06.2023. В протоколі зазначено, що збори відбулись відповідно до Порядку скликання та дистанційного проведення загальних зборів акціонерів, затвердженим рішенням Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку від 06.03.2023 № 236; дата проведення загальних зборів 05.06.2023; дата оприлюднення єдиного бюлетеня для голосування (щодо інших питань порядку денного, крім обрання органів товариства) - 26.05.2023; дата оприлюднення єдиного бюлетеня для кумулятивного голосування 01.06.2023; дата початку голосування 26.05.2023; дата завершення голосування акціонерів 05.06.2023. Загальна кількість акціонерів, включених до переліку акціонерів, які мають право, на участь у загальних зборах, складеного станом на 23 годину 31.05.2023, становить 5109 осіб, яким належить 215758 штук простих іменних акцій, в тому числі 171623 штуки голосуючих простих іменних акцій, які враховуються при визначенні кворуму та надають право голосу для вирішення питань, які відносяться до компетенції загальних зборів акціонерів товариства. Всього Товариством розміщено 215 759 (двісті п`ятнадцять тисяч сімсот п`ятдесят дев`ять) штук простих іменних акцій. В переліку акціонерів, які мають право на участь у загальних зборах, не розкрита інформація про акціонерів, яким сукупно належить 1 (одна) штука простих іменних акцій Товариства.

Для участі в загальних зборах зареєстровано 3 (три) особи, яким належить 169 826 (сто шістдесят дев`ять тисяч вісімсот двадцять шість) штук голосуючих простих іменних акцій Товариства, що становить 98,95294% від загальної кількості голосуючих простих іменних акцій. Кворум загальних зборів становить 98,95294%.

Також зазначено про обраного голову та секретаря загальних зборів, лічильну комісію, осіб, уповноважених взаємодіяти з Центральним депозитарієм згідно з рішенням АТ "ДАТ "Чорноморнафтогаз" про скликання загальних зборів від 27.04.2023.

Згідно з вказаним у протоколі порядком денним загальних зборів розглядалися питання про: 1) припинення повноважень голови та членів Наглядової ради товариства; 2) обрання членів Наглядової ради товариства; 3) затвердження умов цивільно-правових договорів з членами Наглядової ради товариства, встановлення розміру їх винагороди, обрання особи, яка уповноважується на підписання договорів з членами Наглядової ради товариства.

За підсумками голосування прийнято рішення: припинити повноваження голови та членів Наглядової ради товариства з дати прийняття цього рішення; про обрання до складу Наглядової ради представників групи акціонерів ПрАТ "Газтек" ТОВ «Омега Капітал: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ; затвердити умови цивільно-правових договорів, що укладатимуться з головою та членами Наглядової ради товариства, що додаються; уповноважити Голову Правління (або особу, яка здійснює повноваження (виконує обов`язки) голови Правління) протягом одного місяця з дати прийняття цього рішення підписати від імені товариства цивільно-правові договори з головою та членами Наглядової ради товариства, умови яких затверджено загальними зборами акціонерів товариства.

За прийняття рішень було подано 169826 голосів, що становить 100 % від кількості голосів акціонерів, які зареєструвалися для участі у загальних зборах та є власниками голосуючих простих іменних акцій. Протокол підписано головою та секретарем загальних зборів. Як вказано у протоколі, до нього додано додаток договір про виконання посадових обов`язків члена Наглядової ради.

Також за результатами розгляду кожного з питань порядку денного на позачергових дистанційних загальних зборах акціонерів АТ "ОГС "Чернівцігаз" згідно з протоколом складено відповідні протоколи про підсумки голосування від 08.06.2023 № 1, № 2, № 3, які підписані головою та членами лічильної комісії.

Згідно з описом вкладення у цінний лист протокол від 08.06.2023 позачергових дистанційних загальних зборів акціонерів АТ "ОГС "Чернівцігаз" з додатками надіслано АТ "ОГС "Чернівцігаз".

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 29.05.2023 у справі №320/17043/23 за позовом Матерон Лімітед, ПрАТ "Газтек" до Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку про визнання протиправним та скасування рішення частково задоволено заяву Матерон Лімітед про вжиття заходів забезпечення позову; вжито заходи забезпечення позову шляхом: зупинення дії рішення Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку від 06.03.2023 № 236 "Про затвердження Порядку скликання та проведення дистанційних загальних зборів акціонерів" до прийняття судом рішення у справі № 320/17043/23, що набрало законної сили; зупинення дії рішення Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку від 26.04.2023 № 466 "Щодо особливостей скликання та проведення позачергових загальних зборів акціонерних товариств власниками більше 50 відсотків голосуючих акцій на період дії воєнного стану у 2023 році" до прийняття судом рішення у справі № 320/17043/23, що набрало законної сили.

Постановляючи вищенаведену ухвалу, адміністративний суд виходив із того, що у кримінальному провадженні, наклавши арешт ухвалою від 17.05.2022, суд заборонив власникам акцій ПрАТ "Газтек" та Матерон Лімітед здійснювати облікові операції щодо внесення змін до системи депозитарного обліку щодо цих акцій та розпоряджатися ними; права ПрАТ "Газтек" та Матерон Лімітед (власників) за цінними паперами, зокрема, права користуватися акціями, суд не обмежував. Тобто суд обмежив лише права на цінні папери, а саме: суд звертає увагу, що на право користування корпоративними правами та акціями ухвала Печерського районного суду в місті Києві про арешт не поширюється. Враховуючи той факт, що суд арештував лише право ПрАТ "Газтек" та Матерон Лімітед на акції в частині правомочності права розпорядження, однак не арештовував права, що виникають за цінним папером (користуватися акцією), та той факт, що позивач не надавав згоди на передачу в управління своїх прав за цінним папером, то суд вважав, що відсутність таких прав у АТ "ДАТ "Чорноморнафтогаз" не наділяє його компетенцією в частині прийняття рішення про скликання та проведення позачергових загальних зборів акціонерів, проте такі дії вчиняються останнім з посиланням на оскаржуване рішення; чинними редакціями статутів акціонерних товариств не передбачено випадків для проведення дистанційних загальних зборів акціонерів, а відтак повідомлення АТ "ДАТ "Чорноморнафтогаз" щодо скликання та проведення дистанційних зборів відповідно до Порядку скликання та проведення дистанційних загальних зборів акціонерів, затвердженого рішенням НКЦПФР від 06.03.2023 № 236, на думку позивача, є протиправним та прямо і грубо порушує положення ст. 58 Закону України "Про акціонерні товариства". Оскаржуване рішення НКЦПФР на момент розгляду даної справи застосовується до позивача, а тому може спричинити порушення прав та інтересів акціонерного товариства, акціонерів товариства, оскільки загальні збори акціонерів товариства повинні бути проведенні у відповідності до вимог Закону України "Про акціонерні товариства" та статуту акціонерного товариства та рішення є таким, що суперечить Конституції України, Закону України "Про акціонерні товариства", а у випадку задоволення адміністративного позову відновлення порушених прав позивача може бути ускладненим.

У резолютивній частині вказаної ухвали зазначено про надіслання її учасникам справи та АТ "ДАТ "Чорноморнафтогаз", а також вказано, що ухвала підлягає негайному виконанню у порядку, встановленому законом для виконання судових рішень. Ухвала набирає законної сили з моменту. її підписання суддею. Ухвалу може бути оскаржено. Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 07.06.2023 у справі №320/17043/23 задоволено апеляційні скарги АТ "ДАТ "Чорноморнафтогаз" та Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку; ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 29.05.2023 скасовано; прийнято нову постанову, якою у задоволенні заяви Матерон Лімітед про вжиття заходів забезпечення позову відмовлено. Постанова набрала законної сили з дати її прийняття. Суд апеляційної інстанції, зокрема зазначив, що суд першої інстанції, задовольняючи заяву про забезпечення позову, всупереч ч. 5 ст. 151 КАС України не встановив та не вказав про наявність очевидних ознак протиправності оскаржуваних рішень; не врахував принципу співмірності застосованих заходів забезпечення позову з існуючим правовим регулюванням спірних правовідносин всіх учасників таких відносин; оцінив правовідносини поза предметом спору та поза межами адміністративного судочинства, надавши оцінку корпоративним правовідносинам сторін, а також надавши власне тлумачення ухвалі суду в межах кримінального провадження, в якій було накладено арешт на цінні папери. Зокрема, надаючи оцінку повноваженням ДАТ "Чорноморнафтогаз" на управління активами операторів ГРМ та права скликати загальні збори, суд першої інстанції вийшов за межі предмета спору, та не залучив до участі у справі це підприємство.

Постановою Київського окружного адміністративного суду від 13.11.2023 у справі №320/17043/23 відмовлено в задоволенні заяви про роз`яснення ухвали про забезпечення позову від 29.05.2023. Суд, зокрема, зазначив, що відповідно до положень ст. ст. 154, 243, 294 та 325 Кодексу адміністративного судочинства України строк дії ухвали про забезпечення позову розпочався 29.05.2023 та закінчився саме днем ухвалення постанови Шостого апеляційного адміністративного суду - 07.06.2023 і саме в цей період часу оскаржувані в цій справі рішення не діяли, тобто існувала заборона на вчинення будь-яких дій, направлених на реалізацію положень зупинених актів.

Національна комісія з цінних паперів та фондового ринку у листі від 15.06.2023, адресованому АТ "ДАТ "Чорноморнафтогаз", повідомила, що нею здійснено нагляд за реєстрацією акціонерів, проведенням загальних зборів, голосуванням та підбиттям його підсумків на загальних зборах, зокрема АТ "ОГС "Чернівцігаз", скликаних 05.06.2023 відповідно до вимог порядку скликання та проведення дистанційних загальних зборів акціонерів, затвердженого рішенням Комісії №236 від 06.03.2023; за результатами проведених наглядів порушень вимог чинного законодавства не виявлено.

Згідно з пп. 1.1.2 статуту АТ "ОГС "Чернівцігаз", затвердженого рішенням загальних зборів акціонерів публічного акціонерного товариства по газопостачанню та газифікації "Чернівцігаз", оформленим протоколом № 1 від 20.03.2019 (далі - статут), АТ "ОГС "Чернівцігаз" є юридичною особою (господарським товариством) приватного права за законодавством України, створене та діє відповідно до положень Цивільного кодексу України, Господарського кодексу України, законів України "Про акціонерні товариства", "Про цінні папери та фондовий ринок", а також інших нормативно-правових актів України.

Відповідно до пп. 4.1.1.1 статуту кожною простою акцією товариства її власнику - акціонеру надається однакова сукупність прав, включаючи права на участь в управлінні товариством.

Одна проста акція товариства надає акціонеру один голос для вирішення кожного питання на Загальних зборах, крім випадків проведення кумулятивного голосування (пп. 4.1.2 статуту).

У пп. 6.1.1 статуту зазначено, що товариством розміщено 215759 простих іменних акцій номінальною вартістю 4,65 грн кожна.

Акції товариства існують виключно в бездокументарній формі (пп. 6.1.2 статуту).

Відповідно до п. 6.2 статуту товариство не може встановлювати обмеження щодо кількості акцій або кількості голосів за акціями, що належать одному акціонеру.

Управління та контроль за діяльністю товариства здійснюють: загальні збори товариства; наглядова рада товариства; правління товариства (пп. 8.1.1 статуту).

Підпунктом 8.3.1 статуту передбачено, що посадовими особами органів товариства визнаються голова та члени наглядової ради, голова та члени правління товариства.

Загальні збори є вищим органом товариства (пп. 9.1.1 статуту).

Згідно з пп. 9.1.2 статуту товариство обов`язково щороку скликає загальні збори (річні загальні збори). Усі інші загальні збори, крім річних, вважаються позачерговими (пп. 9.1.4 статуту).

У п. 9.1.6 статуту зазначено, що у загальних зборах можуть брати участь особи, включені до переліку акціонерів, які мають право на таку участь, або їх представники.

Обмеження права акціонера на участь у загальних зборах встановлюється законом (пп. 9.1.9 статуту).

Згідно з пп. 9.2.2.16, пп. 9.2.2.17 статуту до виключної компетенції загальних зборів належить: обрання членів Наглядової ради, затвердження умов цивільно-правових договорів, трудових договорів (контрактів), що укладатимуться з ними, встановлення розміру їх винагороди, обрання особи, яка уповноважується на підписання договорів (контрактів) з членами Наглядової ради; прийняття рішення про припинення (в т.ч. дострокове) повноважень членів (в т.ч. голови) Наглядової ради, за винятком випадків, встановлених законом.

Порядок скликання загальних зборів товариства визначений п. 9.3 статуту.

Відповідно до пп. 9.3.1 статуту проект порядку денного загальних зборів та порядок денний загальних зборів затверджується Наглядовою радою, а в разі скликання позачергових загальних зборів на вимогу акціонерів у випадках, передбачених законом, - акціонерами, які цього вимагають.

Повідомлення про проведення Загальних зборів та проект порядку денного надсилається акціонерам персонально у спосіб, передбачений Наглядовою радою, у строк не пізніше 30 днів до дати їх проведення особою, яка скликає загальні збори. Особа, яка скликає загальні збори, призначається Наглядовою радою, вимоги до змісту повідомлення про проведення загальних зборів встановлюються Законом (пп. 9.3.3 статуту).

Підпунктом 9.3.4 статуту передбачено також розміщення повідомлення про проведення загальних зборів у загальнодоступній інформаційній базі даних Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку про ринок цінних паперів або через особу, яка провадить діяльність з оприлюднення регульованої інформації від імені учасників фондового ринку, якщо інше не визначено Законом; додаткове надіслання повідомлення про проведення загальних зборів та проекту порядку денного фондовій біржі, на якій цінні папери товариства допущені до торгів, та розміщення на власному вебсайті інформації, яка повинна міститись у повідомленні про проведення загальних зборів згідно Закону.

Згідно з пп. 9.8.1 статуту одна голосуюча акція надає акціонеру один голос для вирішення кожного з питань, винесених на голосування на Загальних зборах, крім проведення кумулятивного голосування під час обрання Наглядової ради та Ревізійної комісії. При кумулятивному голосуванні загальна кількість голосів акціонера помножується на кількість членів органу товариства, що обирається, а акціонер має право віддати всі підраховані таким чином голоси за одного кандидата або розподілити їх між кількома кандидатами.

При обранні членів Наглядової ради товариства кумулятивним голосуванням голосування проводиться щодо всіх кандидатів одночасно. Обраними вважаються ті кандидати, які набрали найбільшу кількість голосів акціонерів порівняно з іншими кандидатами. Члени Наглядової ради товариства вважаються обраними, а орган товариства вважається сформованим виключно за умови обрання повного кількісного складу Наглядової ради товариства шляхом кумулятивного голосування (пп. 9.8.5 статуту).

У пп. 9.12.1 статуту зазначено, що за підсумками кожного голосування складається протокол, що підписується всіма членами лічильної комісії товариства, які брали участь у підрахунку голосів.

Рішення Загальних зборів вважається прийнятим з моменту складення протоколу про підсумки голосування. Протоколи про підсумки голосування додаються до протоколу загальних зборів (пп. 9.12.2, пп. 9.12.4 статуту).

Підпунктом 9.13.1 статуту передбачено, що протокол загальних зборів складається протягом 10 днів з моменту закриття Загальних зборів та підписується головуючим та секретарем Загальних зборів.

Позачергові Загальні збори скликаються Наглядовою радою, зокрема на вимогу акціонерів (акціонера), які на день подання вимоги сукупно є власниками 10 і більше відсотків голосуючих акцій товариства; в інших випадках, встановлених законом або статутом товариства (пп. 9.14.1.3, пп. 9.14.1.4 статуту).

Підпункт 9.14.5 статуту визначає, що вимога про скликання позачергових загальних зборів подається у письмовій формі Правлінню товариства, підпункт 9.14.6 статуту що Наглядова рада приймає рішення про скликання позачергових Загальних зборів або про відмову в такому скликанні протягом 10 днів з моменту отримання вимоги про їх скликання.

У разі неприйняття Наглядовою радою рішення про скликання позачергових загальних зборів на вимогу акціонерів (акціонера), які на день подання вимоги сукупно є власниками 10 і більше відсотків голосуючих акцій товариства, протягом 10 днів з моменту отримання такої вимоги або прийняття рішення про відмову у такому скликанні позачергові Загальні збори можуть бути проведені акціонерами (акціонером), які подавали таку вимогу відповідно до Закону, протягом 90 днів з дати надсилання такими акціонерами (акціонером) товариству вимоги про їх скликання (пп. 9.14.10 статуту).

Згідно з пп. 9.14.11 статуту у разі скликання Загальних зборів акціонерами повідомлення про це та інші матеріали розсилаються всім акціонерам товариства особою, яка здійснює облік прав власності на акції товариства, що належать акціонерам, які скликають Загальні збори, або Центральним депозитарієм цінних паперів.

Порядок та випадки проведення та прийняття рішень загальними зборами методом опитування (у формі заочного голосування) встановлюється відповідно до вимог закону (п. 9.15 статуту).

ІV. Мотиви, якими керується суд, та застосоване ним законодавство.

За приписами ст. ст. 15, 16 ЦК України кожному гарантується його право на судовий захист цивільних прав у разі їх порушення, невизнання або оспорювання та інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства, способами, визначеними ч. 2 ст. 16 цього Кодексу.

Частиною 1 статті 2 ГПК України передбачено, що завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

У частині 2 статті 4 Господарського процесуального кодексу України визначено, що юридичні особи та фізичні особи - підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням.

Наведені вище норми визначають об`єктом захисту порушене, невизнане або оспорюване право чи цивільний інтерес. Порушення права пов`язане з позбавленням його володільця можливості здійснити (реалізувати) своє право повністю або частково. При оспорюванні або невизнанні права виникає невизначеність у праві, викликана поведінкою іншої особи.

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. У свою чергу, суд має перевірити доводи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, у тому числі щодо матеріально-правового інтересу у спірних відносинах, і у разі встановлення порушеного права з`ясувати, чи буде воно відновлене у заявлений спосіб.

З огляду на викладене, підставою для звернення до суду є наявність порушеного права, таке звернення здійснюється особою, якій це право належить, і саме з метою його захисту. Відсутність обставин, які підтверджували би наявність порушення права особи, за захистом якого вона звернулася, є підставою для відмови у задоволенні такого позову.

У корпоративних відносинах об`єктом захисту виступають корпоративні права учасника товариства.

Відповідно до ч. 6 ст. 96-1 ЦК України корпоративними відносинами є відносини між учасниками (засновниками, акціонерами, пайовиками) юридичних осіб, у тому числі які виникають між ними до державної реєстрації юридичної особи, а також відносини між юридичною особою та її учасниками (засновниками, акціонерами, пайовиками) щодо виникнення, здійснення, зміни і припинення корпоративних прав.

У п. 8 ч. 1 ст. 2 Закону України "Про акціонерні товариства" (в редакції на момент виникнення спірних правовідносин) зазначено, що корпоративні права - сукупність майнових і немайнових прав акціонера - власника акцій товариства, які випливають з права власності на акції, що включають право на участь в управлінні акціонерним товариством, отримання дивідендів та активів акціонерного товариства у разі його ліквідації відповідно до закону, а також інші права та правомочності, передбачені законом чи статутними документами.

Як убачається з матеріалів справи, ПрАТ "Газтек" є власником цінних паперів АТ "ОГС "Чернівцігаз" у кількості 106410 штук, що становить 49,318916 % від загальної кількості.

Звертаючись до суду із даним позовом про визнання недійсними рішень АТ "ОГС "Чернівцігаз", позивач стверджує про незаконність скликання та проведення вказаних дистанційних загальних зборів, оскільки вони відбулись із порушенням вимог Закону України "Про акціонерні товариства", статуту АТ "ОГС "Чернівцігаз" та прав позивача як акціонера.

Суд зазначає, що відповідно до ст. 36 Закону України "Про акціонерні товариства" (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) загальні збори акціонерів є вищим органом акціонерного товариства. Загальні збори акціонерів можуть бути річними або позачерговими. Усі загальні збори, крім річних, вважаються позачерговими.

Згідно з ч. 1 ст. 98 ЦК України загальні збори учасників товариства мають право приймати рішення з усіх питань діяльності товариства, у тому числі і з тих, що передані загальними зборами до компетенції виконавчого органу.

Подібні положення містяться і в ч. 1 ст. 39 Закону України "Про акціонерні товариства" (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин), а саме: загальні збори акціонерів можуть вирішувати будь-які питання діяльності акціонерного товариства, крім тих, що віднесені до компетенції наглядової ради або ради директорів законом або статутом акціонерного товариства.

Також статутом відповідача визначено, що Загальні збори є вищим органом товариства; до виключної компетенції Загальних зборів належить: обрання членів Наглядової ради, затвердження умов цивільно-правових договорів, трудових договорів (контрактів), що укладатимуться з ними, встановлення розміру їх винагороди, обрання особи, яка уповноважується на підписання договорів (контрактів) з членами Наглядової ради; прийняття рішення про припинення (в т.ч. дострокове) повноважень членів (в т.ч. голови) Наглядової ради, за винятком випадків, встановлених законом (пп. 9.1.1, пп. 9.2.2.16, пп. 9.2.2.17 статуту).

Верховний Суд у постанові від 01.09.2023 у справі № 909/1154/21 зазначив про те, що рішення загальних зборів учасників господарського товариства є актами ненормативного характеру (індивідуальними актами), тобто офіційними письмовими документами, що породжують певні правові наслідки, які спрямовані на регулювання господарських відносин і мають обов`язковий характер для суб`єктів цих відносин.

Згідно з ч. 5 ст. 98 ЦК України рішення загальних зборів може бути оскаржене учасником товариства до суду.

Частиною 1 ст. 61 Закону України "Про акціонерні товариства" (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) передбачено, що у разі якщо рішення загальних зборів або порядок прийняття такого рішення порушують вимоги цього Закону, інших актів законодавства, статуту акціонерного товариства чи положення про загальні збори, акціонер, який вважає, що його права та охоронювані законом інтереси порушені таким рішенням, може оскаржити його до суду протягом шести місяців з дня прийняття рішення. Суд має право з урахуванням усіх обставин справи залишити в силі оскаржуване рішення, якщо допущені порушення не порушують права та охоронювані законом інтереси акціонера, який оскаржує рішення.

Підставами для визнання недійсними рішень загальних зборів акціонерів (учасників) господарського товариства можуть бути: порушення вимог закону та/або установчих документів під час скликання та проведення загальних зборів товариства; позбавлення акціонера (учасника) товариства можливості взяти участь у загальних зборах; порушення прав чи законних інтересів акціонера (учасника) товариства рішенням загальних зборів.

Не всі порушення законодавства, допущені при скликанні та проведенні загальних зборів товариства, можуть бути підставами для визнання недійсними прийнятих ними рішень. Для визнання недійсними рішень загальних зборів учасників (акціонерів) товариства необхідно встановити факт порушення цим рішенням прав та законних інтересів учасника (акціонера) товариства.

Права учасника (акціонера, члена) юридичної особи можуть бути визнані порушеними внаслідок недотримання вимог закону про скликання і проведення загальних зборів, якщо він не зміг взяти участь у загальних зборах, належним чином підготуватися до розгляду питань порядку денного, зареєструватися для участі у загальних зборах тощо (позиція, викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 04.02.2020 у справі № 915/540/16, постанові Верховного Суду від 17.11.2022 у справі № 917/1523/21).

Велика Палата Верховного Суду у постановах від 28.01.2020 у справі № 924/641/17 та від 04.02.2020 у справі № 915/540/16 вказує, що рішення загальних зборів юридичної особи можуть бути визнані недійсними в судовому порядку в разі недотримання процедури їх скликання та проведення, але зауважує та конкретизує, що права учасника (акціонера) товариства можуть бути визнані порушеними внаслідок недотримання вимог закону про скликання і проведення загальних зборів, якщо він не зміг взяти участь у загальних зборах, належним чином підготуватися до розгляду питань порядку денного, зареєструватися для участі у загальних зборах, тобто не зміг належним чином реалізувати своє право на участь в управлінні.

У постанові Верховного Суду від 27.01.2020 у справі № 761/26815/17 міститься висновок про те, що недійсність правочину, договору, акта органу юридичної особи чи документу, як приватно - правова категорія, покликана не допускати або присікати порушення цивільних прав та інтересів або ж їх відновлювати. По своїй суті ініціювання спору про недійсність правочину, договору, акта органу юридичної особи чи документу не для захисту цивільних прав та інтересів є недопустимим.

З огляду на викладене, для визнання недійсним рішення загальних зборів господарського товариства, що оскаржується з підстав порушення порядку скликання зборів, позивач має довести, а суд встановити наявність порушених прав та/або інтересів позивача як учасника господарського товариства оспорюваним рішенням загальних зборів.

При вирішенні корпоративного спору про визнання недійсним рішення загальних зборів учасників господарського товариства суд повинен встановити наявність в особи, яка звернулася з позовом, суб`єктивного матеріального права або законного інтересу, на захист якого подано позов, а також з`ясувати питання про наявність чи відсутність факту їх порушення або оспорювання, з`ясувати, які саме права та/або інтереси позивача порушені кожним окремим оспорюваним рішенням загальних зборів.

Наведене узгоджується з положеннями статей 15, 16 ЦК України та ч. 2 ст. 4 ГПК України, які визначають об`єктом захисту порушене, невизнане або оспорюване право чи цивільний інтерес, а також відповідає зазначеним висновкам Верховного Суду, викладеним у постанові Великої Палати Верховного Суду від 22.10.2019 у справі № 923/876/16, про необхідність встановлення судом факту порушення прав та законних інтересів учасника товариства спірним рішенням загальних зборів.

Під захистом права розуміється державно-примусова діяльність, спрямована на відновлення порушеного права суб`єкта правовідносин і забезпечення виконання юридичного обов`язку зобов`язаною стороною. Спосіб захисту може бути визначено як концентрований вираз змісту (суті) міри державного примусу, за допомогою якого відбувається досягнення бажаного для особи, право чи інтерес якої порушені, правового результату.

Спосіб захисту втілює безпосередню мету, якої прагне досягти суб`єкт захисту (позивач), вважаючи, що таким чином буде припинено порушення (чи оспорювання) його прав, він компенсує витрати, що виникли у зв`язку з порушенням його прав, або в інший спосіб нівелює негативні наслідки порушення його прав.

Установивши наявність у особи, яка звернулася з позовом, суб`єктивного матеріального права або охоронюваного законом інтересу, на захист яких подано позов, суд з`ясовує наявність чи відсутність факту порушення або оспорення і, відповідно, ухвалює рішення про захист порушеного права або відмовляє позивачеві у захисті.

Суд зазначає, що в обґрунтування позовних вимог, позивач зазначає, що АТ "ДАТ "Чорноморнафтогаз", яке не є акціонером (власником акцій) АТ "ОГС "Чернівцігаз", а є управителем відповідно до договору управління активами (майном) № 11/2022 від 05.07.2022, не уповноважене діяти від імені та за рахунок власників акцій, переданих в управління, оскільки накладений судом арешт на корпоративні права позивача, які у подальшому були передані в управління АТ "ДАТ "Чорноморнафтогаз", не стосується прав за цінними паперами, у тому числі права на участь в управлінні товариством.

Із матеріалів справи слідує, що ухвалою Печерського районного суду міста Києва від 17.05.2022 у справі № 757/11188/22-к задоволено клопотання прокурора про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000160 від 22.02.2021 та накладено арешт на корпоративні права, заборонивши здійснювати облікові операції щодо внесення змін до системи депозитарного обліку щодо цих акцій та розпоряджатися ними, що належать на праві власності, серед іншого:

- ПрАТ "Газтек", а саме: цінні папери - акції, вид цінного паперу 01110100 (акція проста бездокументарна іменна), міжнародний ідентифікаційний номер UA9 , емітовані АТ «ОГС "Чернівцігаз" у кількості 106410 штук номінальною вартістю 4,65 грн кожна (депозитарна установа - ПАТ "Банк "Кліринговий дім"), що належать ПрАТ "Газтек" та становлять 49,3189 % від загальної кількості;

- ТОВ "Омега Капітал", а саме: цінні папери - акції, вид цінного паперу 01110100 (акція проста бездокументарна іменна), міжнародний ідентифікаційний номер UA9 , емітовані АТ «ОГС "Чернівцігаз" у кількості 42509 штук номінальною вартістю 4,65 грн кожна (депозитарна установа - ПАТ "Банк "Кліринговий дім"), що належать ТОВ "Омега Капітал" та становлять 19,7021 % від загальної кількості;

- ТОВ "Транзит-Інвест", а саме: цінні папери - акції, вид цінного паперу 01110100 (акція проста бездокументарна іменна), міжнародний ідентифікаційний номер UA9 , емітовані АТ «ОГС "Чернівцігаз" у кількості 20907 штук номінальною вартістю 4,65 грн кожна (депозитарна установа - ПАТ "Банк "Кліринговий дім"), що належать ТОВ "Транзит-Інвест" та становлять 9,69 % від загальної кількості.

Також ухвалою Печерського районного суду міста Києва від 24.05.2022 у справі №757/11783/22-к було задоволено клопотання старшого слідчого Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань про передачу речових доказів у кримінальному провадженні №0000160 від 22.02.2021 Національному агентству України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, в управління та, керуючись ст. 100 КПК України, ст. ст. 19, 21 Закону України "Про Національне агенство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів", враховуючи наявність підстав для передачі арештованого майна в управління Національному агентству України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, останньому передано майно - корпоративні права, що належать на праві власності:

- ПрАТ "Газтек", а саме: цінні папери - акції, вид цінного паперу 01110100 (акція проста бездокументарна іменна), міжнародний ідентифікаційний номер UA9 , емітовані АТ «ОГС "Чернівцігаз" у кількості 106410 штук номінальною вартістю 4,65 грн кожна (депозитарна установа - ПАТ "Банк "Кліринговий дім"), що належать ПрАТ "Газтек" та становлять 49,3189 % від загальної кількості;

- ТОВ "Омега Капітал", а саме: цінні папери - акції, вид цінного паперу 01110100 (акція проста бездокументарна іменна), міжнародний ідентифікаційний номер UA9 , емітовані АТ «ОГС "Чернівцігаз" у кількості 42509 штук номінальною вартістю 4,65 грн кожна (депозитарна установа - ПАТ "Банк "Кліринговий дім"), що належать ТОВ "Омега Капітал" та становлять 19,7021 % від загальної кількості;

- ТОВ "Транзит-Інвест", а саме: цінні папери - акції, вид цінного паперу 01110100 (акція проста бездокументарна іменна), міжнародний ідентифікаційний номер UA9 , емітовані АТ «ОГС "Чернівцігаз" у кількості 20907 штук номінальною вартістю 4,65 грн кожна (депозитарна установа - ПАТ "Банк "Кліринговий дім"), що належать ТОВ "Транзит-Інвест" та становлять 9,69 % від загальної кількості.

Згідно ст. 170 Кримінального процесуального кодексу України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, віртуальні активи, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

У відповідності з абз. 7 ч. 6, ч. 7 ст. 170 Кримінального процесуального кодексу України, речові докази вартістю понад 200 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, якщо це можливо без шкоди для кримінального провадження, передаються за письмовою згодою власника, а в разі її відсутності - за рішенням слідчого судді, суду Національному агентству України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, для здійснення заходів з управління ними з метою забезпечення їх збереження або збереження їхньої економічної вартості, а речові докази, зазначені в абзаці першому цієї частини, такої самої вартості - для їх реалізації з урахуванням особливостей, визначених законом.

У випадках, передбачених пунктами 2, 4 та абзацом сьомим частини шостої цієї статті, слідчий за погодженням із прокурором або прокурор звертається з відповідним клопотанням до слідчого судді місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до слідчого судді Вищого антикорупційного суду, або до суду під час судового провадження, яке розглядається згідно із статтями 171-173 цього Кодексу. Прокурор у випадку, передбаченому абзацом сьомим частини шостої цієї статті, не пізніше наступного робочого дня з моменту постановлення ухвали слідчого судді, суду надсилає копію цієї ухвали Національному агентству України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, із зверненням щодо прийняття активів, а також вживає невідкладних заходів щодо передачі цих активів Національному агентству України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів.

Суд зазначає те, що стаття 2 Закону України "Про Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів" визначає, що Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів (далі - Національне агентство, АРМА), є центральним органом виконавчої влади із спеціальним статусом, що забезпечує формування та реалізацію державної політики у сфері виявлення та розшуку активів, на які може бути накладено арешт у кримінальному провадженні чи у справі про визнання необґрунтованими активів та їх стягнення в дохід держави, та/або з управління активами, на які накладено арешт у кримінальному провадженні чи у справі про визнання необґрунтованими активів та їх стягнення в дохід держави або які конфісковано у кримінальному провадженні чи стягнено за рішенням суду в дохід держави внаслідок визнання їх необґрунтованими.

Національне агентство у межах, визначених цим та іншими законами, є підзвітним Верховній Раді України, підконтрольним та відповідальним перед Кабінетом Міністрів України.

Статтею 19 Закону України "Про Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів" передбачено, що Національне агентство здійснює управління активами, на які накладено арешт у кримінальному провадженні, у тому числі як захід забезпечення позову - лише щодо позову, пред`явленого в інтересах держави, із встановленням заборони розпоряджатися та/або користуватися такими активами, а також у позовному провадженні у справах про визнання необґрунтованими активів та їх стягнення в дохід держави із встановленням заборони користуватися такими активами, сума або вартість яких перевищує 200 розмірів прожиткового мінімуму, встановленого для працездатних осіб на 1 січня відповідного року.

Відповідно до п. п. 10, 11, абз. 11 п. 12 глави 1 Розділу 5 Положення про проведення депозитарної діяльності, затвердженого рішенням Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку № 735 від 23.04.2013, у разі передачі цінних паперів депонента, на які накладено арешт у кримінальному провадженні, АРМА на підставі відповідної ухвали слідчого судді, суду або згоди власника цінних паперів на їх передачу в управління АРМА статусу керуючого рахунком щодо рахунку в цінних паперах такого депонента в депозитарній установі набуває АРМА або юридична/фізична особа - підприємець, якій АРМА за результатами конкурсу в порядку, встановленому законом, такі цінні папери передані в управління (далі - Управитель).

У разі передачі цінних паперів в управління АРМА реалізація прав на такі цінні папери та прав за ними здійснюється АРМА.

У разі передачі цінних паперів АРМА в управління Управителю Управитель здійснює повноваження власника таких цінних паперів на підставі договору про управління між АРМА та Управителем з урахуванням вимог та обмежень, встановлених законодавством.

Набуття Фондом, АРМА/Управителем статусу керуючого рахунком у цінних паперах не потребує відповідного розпорядження депонента та обов`язкового переоформлення анкети рахунку в цінних паперах депонента.

АРМА набуває повноваження щодо управління такими цінними паперами з дня прийняття їх в управління на підставі ухвали слідчого судді, суду чи згоди власника цінних паперів, копії яких надійшли до АРМА з відповідним зверненням прокурора.

Згідно зі ст. 21 Закону України "Про Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів" управління рухомим та нерухомим майном, цінними паперами, майновими та іншими правами здійснюється Національним агентством шляхом реалізації відповідних активів або передачі їх в управління (ч. 1).

Управління активами здійснюється на підставі договору, укладеного відповідно до глави 70 Цивільного кодексу України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом (ч. 2).

Відповідно до пункту 4 частини 1 статті 10 Закону України "Про Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів" Національне агентство, зокрема укладає цивільно-правові угоди з юридичними та фізичними особами з питань, пов`язаних з проведенням оцінки та управлінням активами.

За приписами ч. 7 ст. 21 Закону України "Про Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів" у разі здійснення управління активами у вигляді частки у статутному (складеному) капіталі чи акцій, паїв управитель під час здійснення повноважень власника таких активів у вищих органах управління відповідної юридичної особи зобов`язаний погоджувати свої дії з власником таких активів. Дія цієї частини не поширюється на управління активами у виняткових випадках з особливостями, передбаченими цим Законом.

Особливості управління активами у виняткових випадках встановлені у ст. 21-1 Закону України "Про Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів".

Частиною 1 ст. 21-1 цього Закону передбачено, що у виняткових випадках управління активами, зазначеними в частині першій статті 21 цього Закону, на які накладено арешт у кримінальному провадженні, може здійснюватися шляхом їх передачі в управління підприємству, установі, організації, що належить до сфери управління міністерства, іншого центрального органу виконавчої влади, або господарському товариству, 50 і більше відсотків акцій (часток) якого знаходиться у статутних капіталах господарських товариств, частка держави в яких становить 100 відсотків, на підставі рішення Кабінету Міністрів України без дотримання вимог, передбачених частиною другою статті 21 цього Закону.

Винятковими вважаються випадки передачі в управління активів, визначених абзацом першим частини першої цієї статті, за наявності хоча б однієї з таких обставин: 1) існує ризик збою та/або переривання функціонування таких активів, що може призвести до виникнення надзвичайних ситуацій або збоїв у тепло-, енерго-, електро-, водопостачанні або водовідведенні або постачанні природного газу; 2) існує ризик переривання функціонування підприємств, установ та організацій оборонно-промислового комплексу та/або авіабудівельної галузі, у власності яких перебувають такі активи.

Після усунення обставин, визначених пунктами 1 або 2 цієї частини (далі - обставини негативного характеру), відповідні активи підлягають передачі в управління у порядку, встановленому частиною другою статті 21 цього Закону, з обов`язковим забезпеченням безперервності управління активами.

Відповідно до ч. 2 ст. 21-1 Закону України "Про Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів" Національне агентство повідомляє Кабінет Міністрів України про необхідність застосування передбачених цією статтею особливостей передачі в управління активів у визначені в цій частині строки.

Кабінет Міністрів України не пізніше п`яти робочих днів з дня отримання від Національного агентства інформації, визначеної частиною другою цієї статті, доручає міністерству, іншому центральному органу виконавчої влади, до повноважень якого належить формування та/або реалізація державної політики у сфері, в якій існує ризик виникнення обставин негативного характеру та/або до якої належать відповідні активи, провести консультації щодо визначення управителем таких активів підприємства, визначеного абзацом першим частини першої цієї статті (ч. 3 ст. 21-1 вказаного Закону).

За результатами консультацій, передбачених частиною третьою цієї статті, відповідне міністерство, інший центральний орган виконавчої влади за погодженням з Національним агентством вносить на розгляд Кабінету Міністрів України проект рішення про передачу в управління активів у зв`язку з винятковим випадком. Рішення Кабінету Міністрів України про передачу в управління активів у зв`язку з винятковим випадком має містити обґрунтування необхідності застосування передбачених цією статтею особливостей передачі в управління активів, назву підприємства, що визначається управителем таких активів, строк здійснення такого управління, перелік активів, що передаються в управління, а також (за необхідності) доручення іншим органам виконавчої влади, підприємствам, установам та організаціям щодо вжиття заходів, спрямованих на запобігання виникнення обставин негативного характеру та забезпечення управління відповідними активами (ч. ч. 4, 5 ст. 21-1 Закону України "Про Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів").

Частиною 6 ст. 21-1 зазначеного Закону передбачено, що у разі надходження рішення прокурора або судового рішення, що набрало законної сили, яким скасовано арешт прийнятих в управління активів, управління такими активами припиняється, а активи підлягають поверненню законному власнику у встановленому Законом порядку.

Розпорядженням Кабінету Міністрів України № 429-р від 28.05.2022 "Деякі питання управління активами, на які накладено арешт у кримінальному провадженні, у виняткових випадках" з метою запобігання ризику виникнення надзвичайної ситуації в енергетичній сфері, відповідно до статті 21-1 Закону України "Про Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів" погоджено пропозицію Національного агентства з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, і Міністерства енергетики щодо передачі в управління акціонерному товариству "Державне акціонерне товариство "Чорноморнафтогаз" активів, на які накладено арешт у кримінальному провадженні, згідно з переліком, що додається до оригіналу.

Розпорядженням Кабінету Міністрів України № 154-р від 17.02.2023 «Деякі питання управління активами, на які накладено арешт у кримінальному провадженні, у виняткових випадках»: «з метою запобігання ризику виникнення надзвичайної ситуації в енергетичній сфері відповідно до статті 21-1 Закону України Про Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів:

1. Погодитися із пропозицією Національного агентства з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, і акціонерного товариства Національна акціонерна компанія Нафтогаз України щодо передачі в управління акціонерному товариству Державне акціонерне товариство Чорноморнафтогаз (код згідно з ) активів, на які накладено арешт у кримінальному провадженні, згідно з переліком, що додається до оригіналу.

2. Національному агентству з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, забезпечити передачу активів відповідно до пункту 1 цього розпорядження згідно з актами приймання-передачі на період до усунення ризику збою та/або переривання функціонування активів, що може призвести до виникнення надзвичайних ситуацій, і до завершення здійснення процесуальних заходів.

3. Акціонерному товариству Державне акціонерне товариство Чорноморнафтогаз, Міністерству енергетики та Національній комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, вжити відповідно до законодавства всіх дієвих заходів, спрямованих на запобігання ризику збою та/або переривання функціонування активів, що може призвести до виникнення надзвичайних ситуацій.».

Таким чином розпорядженням Кабінету Міністрів України №429-р від 28.05.2022 та № 154-р від 17.02.2023 підтверджується існування та винятковість випадків для застосування процедури передання в управління активів позивача саме за ст. 21-1 Закону України "Про Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів", що, зокрема відповідно до ч. 7 ст. 21 цього Закону позбавляє управителя обов`язку погоджувати свої дії з власником активів у разі здійснення управління активами під час здійснення повноважень власника таких активів у вищих органах управління відповідної юридичної особи

Зазначені розпорядження Кабінету Міністрів України №429-р від 28.05.2022 та № 154-р від 17.02.2023 чинні, у встановленому законом порядку не скасовані.

У постанові від 31.01.2024 по справі № 925/1355/22 за позовом ТОВ "Міжрегіональна торгівельна компанія" до АТ "ОГС "Черкасигаз", третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - АТ "ДАТ "Чорноморнафтогаз" про визнання недійсним рішення наглядової ради, Верховний Суд, проаналізувавши положення Закону України "Про Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів", розпорядження Кабінету Міністрів України №429-р від 28.05.2022 "Про деякі питання управління активами, на які накладено арешт у кримінальному провадженні, у виняткових випадках", підтримав висновки судів попередніх інстанцій про те, що активи позивача у зв`язку з винятковим випадком були передані в управління ДАТ "Чорноморнафтогаз" саме у порядку, встановленому статтею 21-1 Закону про АРМА, а не у порядку, встановленому частиною другою статті 21 цього закону. Питання існування та оцінки випадку як виняткового для застосування статті 21-1 Закону про АРМА остаточно вирішував виключно Кабінет Міністрів України у розпорядженні № 429-р від 28.05.2022 за поданням АРМА, яке є чинним.

Згідно з ч. 1 ст. 1029 ЦК України за договором управління майном одна сторона (установник управління) передає другій стороні (управителеві) на певний строк майно в управління, а друга сторона зобов`язується за плату здійснювати від свого імені управління цим майном в інтересах установника управління або вказаної ним особи (вигодонабувача).

Предметом договору управління майном можуть бути підприємство як єдиний майновий комплекс, нерухома річ, цінні папери, майнові права, крім майнових прав інтелектуальної власності, та інше майно (ч. 1 ст. 1030 ЦК України).

Відповідно до ч. 6 ст. 1032 ЦК України у випадках, встановлених законом, установником управління може бути Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів.

Особливості управління цінними паперами встановлюються законом (ст. 1045 ЦК України).

Як убачається з матеріалів справи, на підставі ст. 21-1, а також ст. ст. 1, 9, 10, 19, 22, 24 Закону України "Про Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів", ст. 100 КПК України, ст. 6 Глави 1 та Глави 70 ЦК України, у порядку виконання ухвали слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 24.05.2022 у справі № 757/11783/22-к, розпорядження № 429-р КМУ, між Національним агентством України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів як установником управління та АТ "ДАТ "Чорноморнафтогаз" як управителем укладено договір управління активами (майном) № 11/2022 від 05.07.2022.

Відповідно до п. 1.1 цього договору, установник управління передає управителю на строк, визначений у п. 1.2 розділу 1 договору майно (далі - активи) в управління, а управитель приймає активи та зобов`язується за плату здійснювати від свого імені управління такими активами, а саме:

- корпоративні права, що належать на праві власності ПрАТ "Газтек", а саме: цінні папери - акції, вид цінного паперу 01110100 (акція проста бездокументарна іменна), міжнародний ідентифікаційний номер UA9 , емітовані АТ «ОГС "Чернівцігаз" у кількості 106410 штук номінальною вартістю 4,65 грн кожна (депозитарна установа - ПАТ "Банк "Кліринговий дім"), що належать ПрАТ "Газтек" та становлять 49,3189 % від загальної кількості;

- корпоративні права, що належать на праві власності ТОВ "Омега Капітал", а саме: цінні папери - акції, вид цінного паперу 01110100 (акція проста бездокументарна іменна), міжнародний ідентифікаційний номер UA9 , емітовані АТ «ОГС "Чернівцігаз" у кількості 42509 штук номінальною вартістю 4,65 грн кожна (депозитарна установа - ПАТ "Банк "Кліринговий дім"), що належать ТОВ "Омега Капітал" та становлять 19,7021 % від загальної кількості;

- корпоративні права, що належать на праві власності ТОВ "Транзит-Інвест", а саме: цінні папери - акції, вид цінного паперу 01110100 (акція проста бездокументарна іменна), міжнародний ідентифікаційний номер UA9 , емітовані АТ «ОГС "Чернівцігаз" у кількості 20907 штук номінальною вартістю 4,65 грн кожна (депозитарна установа - ПАТ "Банк "Кліринговий дім"), що належать ТОВ "Транзит-Інвест" та становлять 9,69 % від загальної кількості.

Пунктом 1.3 договору закріплено, що управитель набуває повноваження щодо реалізації прав на цінні папери та прав за цінними паперами з дати укладення цього договору.

У п. 4.3 договору зазначено, що управитель має право, зокрема: самостійно визначати зміст та спрямування заходів з управління активами щодо володіння, користування цими Активами та всіма правами, які з ними пов`язані та з них випливають; здійснювати повноваження та мати всі права власника активів та акціонера юридичних осіб, корпоративні права яких передаються в управління, реалізовувати права акціонера, визначені ст. 25 Закону України "Про акціонерні товариства", з урахуванням вимог та обмежень, встановлених законом та цим договором; інші права акціонера з урахуванням обмежень, встановлених законом та статутами юридичних осіб, корпоративні права яких передаються в управління.

Згідно з п. 8.1 договору здійснення управління активами управителем передбачає, крім іншого, здійснення управління активами шляхом їх збереження, а також здійснення управління юридичними особами, визначеними в пп. 1.1. п. 1.1 розділу 1 цього договору, відповідно до вимог та з урахуванням обмежень, визначних законодавством; участь та голосування з усіх питань порядку денного на загальних зборах акціонерів, які є вищим органом юридичних осіб, корпоративні права яких передаються в управління, відповідно до статті 32, 33 Закону України "Про акціонерні товариства".

Частиною 1 ст. 1037 ЦК України визначено, що управитель управляє майном відповідно до умов договору.

Згідно з ч. ч. 1, 5 ст. 35 Закону України "Про ринки капіталу та організовані товарні ринки" до особи, яка набула право на цінний папір, одночасно переходять у сукупності всі права, які ним посвідчуються (права за цінним папером), крім випадків, встановлених законом або правочином. Обмеження прав на цінні папери або прав за цінними паперами може бути встановлено виключно у випадках та порядку, передбачених законом. Особливості переходу прав на цінні папери та прав за цінними паперами встановлюються Національною комісією з цінних паперів та фондового ринку та/або правочином щодо таких цінних паперів.

Абзацами 12 та 13 п. 12 глави 1 розділу 5 Положення про провадження депозитарної діяльності, затвердженого рішенням Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку №735 від 23.04.2013, визначено, що депозитарна установа припиняє виконання розпоряджень депонента та/або керуючого рахунком депонента щодо належних такому депоненту цінних паперів, переданих в управління АРМА, з моменту отримання від АРМА повідомлення про прийняття АРМА в управління цінних паперів. Управитель набуває повноваження щодо реалізації прав на цінні папери та прав за цінними паперами з дати, визначеної договором про управління між АРМА та Управителем.

З сукупного аналізу вищенаведених положень законодавства та умов договору слідує, що управитель набув повноважень щодо реалізації прав на цінні папери та прав за цінними паперами з дати, визначеної договором.

За приписами ч. 1 ст. 9 Закону України "Про ринки капіталу та організовані товарні ринки" акція - це іменний цінний папір, що посвідчує майнові права його власника (акціонера), що стосуються акціонерного товариства, включаючи право на отримання частини прибутку акціонерного товариства у вигляді дивідендів та право на отримання частини майна акціонерного товариства у разі його ліквідації, право на управління акціонерним товариством, а також немайнові права, передбачені Цивільним кодексом України, цим Законом та законом, що регулює питання створення, діяльності та припинення акціонерних товариств.

Згідно з ч. ч. 3 - 5 ст. 96-1 ЦК України учасники (засновники, акціонери, пайовики) юридичної особи мають право у порядку, встановленому установчим документом та законом: 1) брати участь в управлінні юридичною особою у порядку, визначеному установчим документом, крім випадків, встановлених законом; 2) брати участь у розподілі прибутку юридичної особи і одержувати його частину (дивіденди), якщо така юридична особа має на меті одержання прибутку; 3) у випадках, передбачених законом та установчим документом, вийти з юридичної особи; 4) здійснити відчуження часток у статутному (складеному) капіталі товариства, цінних паперів, паїв та інших об`єктів цивільних прав, що засвідчують участь у юридичній особі, у порядку, встановленому законом; 5) одержувати інформацію про діяльність юридичної особи у порядку, встановленому установчим документом; 6) одержати частину майна юридичної особи у разі її ліквідації в порядку та у випадках, передбачених законом, установчим документом (право на ліквідаційну квоту). Учасники юридичних осіб можуть також мати інші права, встановлені статутом та законом. Законом можуть бути встановлені для певних осіб обмеження щодо володіння корпоративними правами. Законом можуть бути встановлені умови та/або обмеження щодо реалізації окремих корпоративних прав певними особами.

Також зі змісту ст. 27 Закону України "Про акціонерні товариства" слідує, що кожною простою акцією акціонерного товариства її власнику - акціонеру надається однакова сукупність прав, включаючи права на: 1) участь в управлінні акціонерним товариством; 2) отримання дивідендів; 3) отримання у разі ліквідації товариства частини його майна або вартості частини майна товариства; 4) отримання інформації про господарську діяльність акціонерного товариства.

Відповідні положення знайшли своє відображення й у п. 4.1.1 статуту відповідача.

У п. п. 13, 14 ч. 1 ст. 1 Закону України "Про депозитарну систему України" законодавець виділяє права на цінні папери (речові права на цінні папери (право власності, інші визначені законом речові права)) та права за цінними паперами (права, що виникають із зобов`язання емітента за розміщеними ним цінними паперами (право на участь у загальних зборах акціонерів, право на отримання доходу, інші права, визначені законом та/або рішенням емітента)).

Верховний Суд у постанові від 15.07.2021 у справі № 640/6888/19 зробив висновок, що застосування державою спеціальних обмежувальних заходів шляхом блокування активів у випадку цінних паперів не обмежується лише речовими правами на таке майно, оскільки права за цінними паперами (права з акції) не можуть існувати окремо від речового права (права на акцію).

Таким чином, беручи до уваги вищенаведене, ухвали Печерського районного суду міста Києва від 17.05.2022, від 24.05.2022 у справі №757/11783/22-к, положення Закону України "Про акціонерні товариства", Закону України "Про ринки капіталу та організовані товарні ринки", Закону України "Про Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів", Закону України "Про депозитарну систему України", Положення про провадження депозитарної діяльності, затвердженого рішенням Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку від 23.04.2013 №735, умови пп. 1.1.1, п. п. 3.1, 4.3, 8.1 договору № 05/2022 від 05.07.2022 з дати укладення цього договору АТ "ДАТ "Чорноморнафтогаз" отримало в управління належні позивачу цінні папери (акції), емітовані відповідачем, та повноваження щодо реалізації як прав на цінні папери, так і прав за цінними паперами, серед яких право на участь в управлінні акціонерним товариством, у тому числі на скликання та проведення загальних зборів акціонерів товариства.

Суд зазначає, що визнання договору № 11/2022 від 05.07.2022 про управління майном (активами) недійсним було предметом судового розгляду у справі № 921/600/22.

Так, рішенням Господарського суду Тернопільської області від 04.05.2023 у справі №921/600/22 відмовлено у задоволені позову ТОВ "ПромТехРесурс" до ПрАТ "Тернопільгаз" та АТ "ДАТ "Чорноморнафтогаз", за участю третіх осіб, серед яких: Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, зокрема, про визнання недійсним договору № 11/2022 від 05.07.2022 про управління майном (активами), укладеного між АТ "ДАТ "Чорноморнафтогаз" та Національним агентством України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів. Дане рішення суду набрало законної сили.

У справі № 921/600/22 судом встановлено, що договір № 11/2022 від 05.07.2022 укладено на підставі чинних ухвали Печерського районного суду міста Києва та розпорядження Кабінету Міністрів України, у передбаченому ст. 21-1 Закону України "Про Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів" порядку. Судом не встановлено невідповідності такого правочину умовам ст. 203 ЦК України, а відтак і підстав для визнання його недійсним відповідно до ч. 1 ст. 215 ЦК України.

Згідно з ч. ч. 4, 5 ст. 75 ГПК України обставини, встановлені рішенням суду в господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом. Обставини, встановлені стосовно певної особи рішенням суду в господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, можуть бути у загальному порядку спростовані особою, яка не брала участі у справі, в якій такі обставини були встановлені.

Суд вказує, що доказів визнання недійсним договору № 11/2022 від 05.07.2022 в судовому порядку станом на час розгляду справи № 918/872/23 суду не надано, як і не спростовано обставин, встановлених рішенням суду у справі № 921/600/22, яке набрало законної сили.

Із урахуванням викладеного, спростовуються доводи позивача щодо відсутності в АТ "ДАТ "Чорноморнафтогаз" за договором управління активами (майном) від 05.07.2022 № 11/2022 повноважень на скликання та проведення загальних зборів акціонерів АТ "ОГС "Чернівцігаз", у тому числі з підстав арешту та передачі в управління АРМА виключно корпоративних прав на цінні папери, а не за цінними паперами.

Позивач, в обґрунтовування позовних вимог, посилаючись на положення ст. ст. 7, 36 Закону України "Про ринки капіталу та організовані товарні ринки" та стверджує про нікчемність договору управління активами (майном) № 11/2022 від 05.07.2022, оскільки його вчинено без участі (посередництва) інвестиційної фірми.

В обґрунтування своїх тверджень позивач виходить з того, що відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 7 вказаного Закону цінні папери відносяться до фінансових інструментів; відповідно до ч. 12 ст. 36 цього Закону правочини щодо фінансових інструментів повинні вчинятися за участю або посередництвом інвестиційної фірми, крім випадків, передбачених вказаною нормою; відповідно до ч. 13 ст. 36 цього ж Закону правочини щодо фінансових інструментів, вчинені без участі (посередництва) інвестиційної фірми, крім випадків, передбачених частиною дванадцятою цієї статті, є нікчемними.

Разом з тим, наведені аргументи позивача суд оцінює критично, оскільки Закон України "Про ринки капіталу та організовані товарні ринки", як убачається з положень ст. 1 цього Закону, регулює відносини, що виникають під час емісії, обігу, викупу цінних паперів та виконання зобов`язань за ними, укладання і виконання деривативних контрактів, заміни сторони деривативних контрактів та вчинення правочинів щодо фінансових інструментів на ринках капіталу, а також відносини, що виникають під час провадження професійної діяльності на ринках капіталу та організованих товарних ринках.

Статтями 4 та 5 зазначеного Закону визначено поняття ринків капіталу та товарних ринків, з аналізу яких слідує, що укладення договору управління активами (майном) від 05.07.2022 №11/2022 не є вчиненням правочину щодо фінансових інструментів на вказаних ринках.

Крім того, у п. 9 ч. 12 ст. 36 Закону України "Про ринки капіталу та організовані товарні ринки" передбачено, що правочини щодо фінансових інструментів повинні вчинятися за участю або посередництвом інвестиційної фірми, крім випадків вчинення правочинів, пов`язаних з виконанням судових рішень.

З огляду на викладене, суд зазначає, що укладення договору № 11/2022 від 05.07.2022 відбулось на виконання розпорядження Кабінету Міністрів України № 429-р від 28.05.2022 "Деякі питання управління активами, на які накладено арешт у кримінальному провадженні, у виняткових випадках", у порядку виконання ухвали слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 24.05.2022 у справі № 757/11783/22-к та відповідно до статті 21-1 Закону України "Про Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів".

В той же час, відповідно до ст. 21-1 Закону України "Про Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів" у виняткових випадках управління активами, зазначеними в частині першій статті 21 цього Закону, на які накладено арешт у кримінальному провадженні, може здійснюватися шляхом їх передачі в управління підприємству, установі, організації, що належить до сфери управління міністерства, іншого центрального органу виконавчої влади, або господарському товариству, 50 і більше відсотків акцій (часток) якого знаходиться у статутних капіталах господарських товариств, частка держави в яких становить 100 відсотків (далі - підприємство), на підставі рішення Кабінету Міністрів України без дотримання вимог, передбачених частиною другою статті 21 цього Закону.

Суд приймає до уваги те, що згідно відомостей Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань слідує, що АТ "ДАК "Чорноморнафтогаз" відповідає вищенаведеним законодавчим вимогам. Так, його засновником є АТ "НАК "Нафтогаз України", засновником якого, у свою чергу, є Кабінет Міністрів України.

Додаткових вимог до передання активів в управління в порядку статті 21-1 Закону "Про Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів", у тому числі вимог вчинення правочину за участю (посередництвом) інвестиційної фірми, Закон України "Про Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів", який є спеціальним в даному випадку по відношенню до Закону України "Про ринки капіталу та організовані товарні ринки", не містить.

Отже, з огляду на наведене, положення ч. 13 ст. 36 Закону України "Про ринки капіталу та організовані товарні ринки" не підлягають застосуванню до правовідносин, що склалися, а тому доводи позивача щодо нікчемності договору № 11/2022 від 05.07.2022 не знайшли свого підтвердження в процесі розгляду справи.

Також безпідставними є і доводи позивача про те, що у АТ "ДАК "Чорноморнафтогаз" відсутня ліцензія на професійну діяльність на ринках капіталу з торгівлі фінансовими інструментами, тому він не є особою, яка могла бути обраною АРМА в якості управителя.

Зокрема, Законом України "Про Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів" не визначено, що АРМА може обрати управителем арештованих акцій лише юридичну особу у формі акціонерного товариства, товариства з обмеженою відповідальністю або товариства з додатковою відповідальністю, для яких операції з фінансовими інструментами є виключним видом діяльності та котрі отримали ліцензію на право проведення професійної діяльності на ринках капіталу з торгівлі фінансовими інструментами, що передбачає діяльність з управління портфелем фінансових інструментів.

Наведені позивачем критерії стосуються інвестиційних фірм, які провадять діяльність з торгівлі фінансовими інструментами, зокрема, діяльність з управління портфелем фінансових інструментів.

Відповідно до ч. 1 ст. 44 Закону України "Про ринки капіталу та організовані товарні ринки" діяльність з торгівлі фінансовими інструментами провадиться інвестиційними фірмами, які створюються у формі акціонерного товариства, товариства з обмеженою відповідальністю або товариства з додатковою відповідальністю, для яких операції з фінансовими інструментами є виключним видом діяльності, крім випадків, передбачених цим Законом.

Діяльність з торгівлі фінансовими інструментами, включає, зокрема діяльність з управління портфелем фінансових інструментів. Так, відповідно до ч. 9 ст. 44 Закону України "Про ринки капіталу та організовані товарні ринки" діяльність з управління портфелем фінансових інструментів - це діяльність інвестиційної фірми з управління портфелями фінансових інструментів, які складаються з одного або більше фінансових інструментів, в інтересах клієнтів.

Натомість АТ "ДАК "Чорноморнафтогаз" не здійснює діяльність з управління портфелем фінансових інструментів, а здійснює діяльність управління активами на підставі ст. 21-1 Закону України "Про Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів". Діяльність з управління портфелем фінансових інструментів та діяльність управління активами не є тотожними видами діяльності.

Отже, твердження позивача про те, що АРМА може обрати управителем арештованих акцій лише юридичну особу у формі акціонерного товариства, товариства з обмеженою відповідальністю або товариства з додатковою відповідальністю, для яких операції з фінансовими інструментами є виключним видом діяльності та котрі отримали ліцензію на право проведення професійної діяльності на ринках капіталу з торгівлі фінансовими інструментами, що передбачає діяльність з управління портфелем фінансових інструментів, є необґрунтованим, оскільки відповідні критерії щодо підприємств, установ та організацій, яких АРМА може обрати управителем арештованих акцій, законодавством не встановлені.

Наведені ж позивачем критерії стосуються інвестиційних фірм, які провадять діяльність з торгівлі фінансовими інструментами, зокрема, діяльність з управління портфелем фінансових інструментів, та до спірних правовідносин не застосовуються.

Позивач, в обґрунтування позовних вимог про визнання недійсними рішень, зазначає, що відповідно ст. ст. 22, 24 Закону України "Про захист економічної конкуренції" передача в управління АТ "ДАТ "Чорноморнафтогаз" корпоративних прав АТ "ОГС "Чернівцігаз" є концентрацією, для здійснення якої необхідний попередній дозвіл АМК України.

Оцінюючи вказані доводи позивача, суд виходить з того, що відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 22 Закону України "Про захист економічної конкуренції" (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) концентрацією визнається безпосереднє або опосередковане придбання, набуття у власність іншим способом чи одержання в управління часток (акцій, паїв), що забезпечує досягнення чи перевищення 25 або 50 відсотків голосів у вищому органі управління відповідного суб`єкта господарювання.

Згідно з ч. ч. 1, 5 ст. 24 вказаного Закону концентрація може бути здійснена лише за умови попереднього одержання дозволу Антимонопольного комітету України чи адміністративної колегії Антимонопольного комітету України у випадках, передбачених частиною другою статті 22 цього Закону та іншими нормативно-правовими актами, якщо сукупна вартість активів або сукупний обсяг реалізації товарів учасників концентрації перевищує визначені в цій нормі суми. Концентрація, яка потребує дозволу відповідно до частини першої цієї статті, забороняється до надання дозволу на її здійснення. До надання такого дозволу учасники концентрації зобов`язані утримуватися від дій, які можуть призвести до обмеження конкуренції та неможливості відновлення початкового стану.

Пунктом 12 ч. 1 ст. 50 Закону України "Про захист економічної конкуренції" концентрація без отримання відповідного дозволу органів Антимонопольного комітету України, у разі якщо наявність такого дозволу необхідна, віднесена до порушень законодавства про захист економічної конкуренції.

Порушення законодавства про захист економічної конкуренції тягне за собою відповідальність, встановлену законом (ст. 51 Закону України "Про захист економічної конкуренції").

При цьому за приписами ч. 1 ст. 35 Закону України "Про захист економічної конкуренції" розгляд справ про порушення законодавства про захист економічної конкуренції починається з прийняття розпорядження про початок розгляду справи та закінчується прийняттям рішення у справі.

За результатами розгляду справ про порушення законодавства про захист економічної конкуренції органи Антимонопольного комітету України приймають рішення, в тому числі про: визнання вчинення порушення законодавства про захист економічної конкуренції; припинення порушення законодавства про захист економічної конкуренції; зобов`язання органу влади, органу місцевого самоврядування, органу адміністративно-господарського управління та контролю скасувати або змінити прийняте ним рішення чи розірвати угоди, визнані антиконкурентними діями органів влади, органів місцевого самоврядування, органів адміністративно-господарського управління та контролю; визнання суб`єкта господарювання таким, що займає монопольне (домінуюче) становище на ринку; примусовий поділ суб`єкта господарювання, що займає монопольне (домінуюче) становище на ринку; накладення штрафу; блокування цінних паперів; усунення наслідків порушень законодавства про захист економічної конкуренції, зокрема усунення чи пом`якшення негативного впливу узгоджених дій, концентрації суб`єктів господарювання на конкуренцію; скасування дозволу на узгоджені дії у разі вчинення дій, заборонених згідно із статтею 19 цього Закону; закриття провадження у справі (ст. 48 Закону України "Про захист економічної конкуренції" в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Таким чином, недотримання вимог Закону України "Про захист економічної конкуренції" є підставою для застосування відповідальності, встановленої законом, у порядку, передбаченому зазначеним Законом.

З огляду на чинність договору № 11/2022 від 05.07.2022, посилання позивача на неотримання АТ "ДАТ "Чорноморнафтогаз" дозволу на концентрацію у контексті заявлених позовних вимог про визнання недійсними рішень позачергових дистанційних загальних зборів АТ "ОГС "Чернівцігаз", безпідставні.

В своїх поясненнях третя особа, які не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні відповідача 3 - Антимонопольний комітет України повідомив, що станом на теперішній час у Комітеті розглядаються:

«- справа № 128-26.13/156-23 за ознаками вчинення акціонерним товариством «Державне акціонерне товариство «Чорноморнафтогаз» порушення, передбаченого пунктом 12 статті 50 Закону України «Про захист економічної конкуренції», у вигляді здійснення концентрації шляхом одержання в управління акцій Відповідача, що забезпечує перевищення 50 відсотків голосів у вищому органі управління Товариства без отримання відповідного дозволу Комітету, наявність якого необхідна;

- справа № 128-25/10-24-ЕК про концентрацію у вигляді одержання акціонерним товариством «Державне акціонерне товариство «Чорноморнафтогаз» в управління акцій Відповідача, що забезпечує перевищення 50 відсотків голосів у вищому органі управління Товариства.

Таким чином, на цей час дослідження із зазначеного питання триває. У разі встановлення порушення про захист економічної конкуренції у діях акціонерного товариства «Державне акціонерне товариство «Чорноморнафтогаз» Комітетом будуть вжиті відповідні заходи.».

Станом на час розгляду справи, суду не подано доказів прийняття Антимонопольним комітетом України рішення у справі за ознаками вчинення АТ "ДАТ "Чорноморнафтогаз" порушення, передбаченого п. 12 ч. 1 ст. 50 Закону України "Про захист економічної конкуренції".

Відповідно суд зазначає, що заінтересовані особи можуть стежити та брати участь у розгляді Антимонопольним комітетом України даних справ та мають можливість оскаржувати результати даного розгляду.

З приводу тверджень позивача про те, що ним не надавалися пропозиції щодо кандидатів для обрання в члени Наглядової ради відповідача, не видавалися довіреності цим особам на право участі та голосування на загальних зборах від імені позивача і позивач не брав участі в проведених 05.06.2023 позачергових дистанційних загальних зборах, судом звертається увага на умови п. п. 4.3, 8.1 чинного договору № 11/2022 від 05.07.2022, згідно з якими управитель має право, зокрема: самостійно визначати зміст та спрямування заходів з управління активами; здійснювати повноваження та мати всі права власника активів та акціонера юридичних осіб, корпоративні права яких передаються в управління, реалізовувати права акціонера відповідно до ст. 25 Закону України "Про акціонерні товариства"; управління передбачає здійснення управління юридичними особами, визначеними в пп. 1.1. п. 1.1 розділу 1 цього договору, відповідно до вимог та з урахуванням обмежень, визначених законодавством, а також участь та голосування з усіх питань порядку денного на загальних зборах акціонерів, які є вищим органом юридичних осіб, корпоративні права яких передаються в управління, відповідно до статті 32, 33 Закону України "Про акціонерні товариства".

Умовами п. п. 3.5 та 8.1 договору № 11/2022 від 05.07.2022 передбачено право управителя призначати фізичних осіб, які є його представниками, до складу органів управління юридичних осіб, корпоративні права яких передаються в управління, а також участь та голосування з усіх питань.

Згідно з п. 3.1 договору управління активами здійснюється управителем в інтересах, зокрема власника активів. Управитель зобов`язаний, з-поміж іншого при здійсненні управління активами, в тому числі при вчиненні будь-яких правочинів щодо активів, повідомляти третіх осіб, що він діє від власного імені, але виключно як управитель на підставі договору управління, укладеного з Національним агентством, відповідно до глави 70 ЦК України та Закону (п. 4.4 договору).

Як убачається з матеріалів справи, у бюлетені № 2 для кумулятивного голосування у відомостях щодо кандидатів для обрання в члени Наглядової ради АТ "ОГС "Чернівцігаз" зазначено, що вони є представниками позивача та ТОВ «Омега Капітал»; особою, що внесла пропозицію щодо кандидатів, вказано АТ "ДАК "Чорноморнафтогаз" як управителя акціями АТ "ОГС "Чернівцігаз", власником яких є в тому числі позивач, згідно з договором управління активами (майном) від 05.07.2022 № 11/2022.

Таким чином, оскільки АТ "ДАК "Чорноморнафтогаз" здійснює управління активами позивача на підставі договору № 11/2022 від 05.07.2022, у тому числі в інтересах останнього, а також наділений повноваженнями реалізовувати передбачені права акціонера позивача, зокрема призначати фізичних осіб, які є його представниками, до складу органів управління юридичних осіб, брати участь та голосувати з усіх питань порядку денного загальних зборів акціонерів, протилежні доводи позивача суд вважає непереконливими.

Крім того, судом береться до уваги застосування у спірних правовідносинах процедури передання в управління активів позивача саме за ст. 21-1 Закону України "Про Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів", частина 7 якої позбавляє управителя обов`язку погоджувати свої дії з власником активів у разі здійснення управління активами під час здійснення повноважень власника таких активів у вищих органах управління відповідної юридичної особи.

Щодо доводів позивача та висновку суду першої інстанції про скликання та проведення АТ "ДАК "Чорноморнафтогаз" позачергових загальних зборів у період дії ухвали Київського окружного адміністративного суду від 29.05.2023 у справі № 320/17043/23, судом враховується таке.

Відповідно до п. 9.15 статуту відповідача порядок та випадки проведення та прийняття рішень Загальними зборами методом опитування (у формі заочного голосування) встановлюється відповідно до вимог закону.

Згідно зі ст. 38 Закону України "Про акціонерні товариства" загальні збори акціонерів можуть проводитися шляхом: 1) очного голосування (далі - очні загальні збори); 2) електронного голосування (далі - електронні загальні збори); 3) опитування (далі - дистанційні загальні збори). Дистанційні загальні збори не передбачають спільної присутності на них акціонерів (їх представників) та проводяться шляхом дистанційного заповнення бюлетенів акціонерами і надсилання їх до товариства через депозитарну систему України у порядку, встановленому Національною комісією з цінних паперів та фондового ринку.

Частиною 1 ст. 58 Закону України "Про акціонерні товариства" передбачено, що у випадках, передбачених статутом акціонерного товариства, можуть проводитися дистанційні загальні збори. У такому разі волевиявлення акціонерів фіксується шляхом опитування, що проводиться через депозитарну систему України. Порядок проведення дистанційних загальних зборів встановлюється Національною комісією з цінних паперів та фондового ринку.

Як убачається з ч. 2 вищенаведеної статті, положення статей 40-57 цього Закону щодо порядку скликання та проведення загальних зборів акціонерів (зокрема, щодо кворуму, права на участь в загальних зборах, скликання, у тому числі особливостей скликання позачергових загальних зборів акціонерним товариством чи акціонерами, повідомлення про проведення загальних зборів акціонерів, порядку їх проведення та прийняття рішень тощо) не застосовуються до дистанційних загальних зборів, крім випадків, прямо передбачених зазначеними статтями.

Національною комісією з цінних паперів та фондового ринку з метою реалізації прав акціонерів власників більше 50 відсотків голосуючих акцій акціонерного товариства відповідно до статті 42 Закону України "Про акціонерні товариства" та відповідно до статті 6, пункту 37-26 частини другої статті 7 Закону України "Про державне регулювання ринків капіталу та організованих товарних ринків", у зв`язку з введенням воєнного стану відповідно до Указу Президента України № 64/2022 від 24.02.2022, з урахуванням статті 19 Закону України "Про правовий режим воєнного стану", з метою мінімізації негативного впливу наслідків військової агресії Російської Федерації проти України та сприяння стабільності ринків капіталу прийнято рішення від 26.04.2023 № 466 "Щодо особливостей скликання та проведення позачергових загальних зборів акціонерних товариств власниками більше 50 відсотків голосуючих акцій на період дії воєнного стану у 2023 році".

Цим рішенням встановлено, що у період дії воєнного стану, акціонери (акціонер), які в сукупності володіють більше 50 % голосуючих акцій (надалі - особа, яка скликає збори), мають право скликати та провести позачергові загальні збори акціонерів за умови повідомлення про це наглядової ради акціонерного товариства шляхом направлення такого повідомлення за адресою місцезнаходження акціонерного товариства. Також передбачено, що позачергові загальні збори, які скликаються відповідно до цього Рішення, мають бути проведені відповідно до Порядку скликання та проведення дистанційних загальних зборів акціонерів, затвердженого рішенням Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку від 06.03.2023 № 236 (далі - Порядок №236).

Відповідно до п. 1 Порядку № 236 він встановлює порядок скликання та проведення загальних зборів акціонерів шляхом опитування (дистанційні загальні збори). Дистанційні загальні збори не передбачають спільної присутності на них акціонерів (їх представників) та проводяться шляхом дистанційного заповнення бюлетенів акціонерами і надсилання їх до акціонерного товариства через депозитарну систему України у відповідності до цього Порядку.

Дистанційні загальні збори можуть проводитись у випадках, передбачених статутом акціонерного товариства. Дистанційні загальні збори можуть проводитись у інших випадках, передбачених законодавством (п. 2 Порядку № 236).

З матеріалів справи слідує, що АТ "ДАТ "Чорноморнафтогаз", посилаючись на п. 1 рішення Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку № 466 від 26.04.2023, як особа, що здійснює управління більш ніж 50 % акцій АТ "ОГС "Чернівцігаз" відповідно до розпорядження Кабінету Міністрів України № 429-р від 28.05.2022 та договору управління активами (майном) №11/2022 від 05.07.2022, повідомило Наглядову раду АТ "ОГС "Чернівцігаз" про прийняття рішення про скликання та проведення позачергових загальних зборів акціонерів АТ "ОГС "Чернівцігаз" (повідомлення № 245/23 від 27.04.2023).

Згідно повідомлення для акціонерів про проведення позачергових загальних зборів акціонерів АТ "ОГС "Чернівцігаз", в якому зазначено, що АТ "ДАТ "Чорноморнафтогаз", яке є управителем цінних паперів - акцій, емітованих АТ "ОГС "Чернівцігаз" у кількості 106410 штук, що належать ПрАТ "Газтек", та становлять 49,3189 % від загальної кількості простих іменних акцій товариства, у кількості 42509 штук, що належать ТОВ "Омега Капітал", та становлять 19,7021 % від загальної кількості простих іменних акцій товариства, повідомляє про скликання позачергових загальних зборів акціонерів товариства, які будуть проведені дистанційно у порядку, передбаченому Порядком скликання та дистанційного проведення загальних зборів акціонерів, затвердженим рішенням Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку від 06.03.2023 № 236 (Порядок). Відповідно позачергові загальні збори акціонерів АТ "ОГС "Чернівцігаз" скликані групою акціонерів які власників більше 50 відсотків голосуючих акцій акціонерного товариства.

05.06.2023 було проведено дистанційні позачергові загальні збори акціонерів АТ "ОГС "Чернівцігаз", за результатами яких складено протокол від 08.06.2023 про прийнято рішення з питань порядку денного: припинити повноваження голови та членів Наглядової ради товариства з дати прийняття цього рішення; про обрання до складу Наглядової ради представників групи акціонерів ПрАТ "Газтек" ТОВ «Омега Капітал: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ; затвердити умови цивільно-правових договорів, що укладатимуться з головою та членами Наглядової ради товариства, що додаються; уповноважити Голову Правління (або особу, яка здійснює повноваження (виконує обов`язки) голови Правління) протягом одного місяця з дати прийняття цього рішення підписати від імені товариства цивільно-правові договори з головою та членами Наглядової ради товариства, умови яких затверджено загальними зборами акціонерів товариства.

У протоколі зазначено, що збори відбулись відповідно до Порядку скликання та дистанційного проведення загальних зборів акціонерів, затвердженим рішенням Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку від 06.03.2023 № 236; дата проведення загальних зборів 05.06.2023; дата оприлюднення єдиного бюлетеня для голосування (щодо інших питань порядку денного, крім обрання органів товариства) - 26.05.2023; дата оприлюднення єдиного бюлетеня для кумулятивного голосування 01.06.2023; дата початку голосування 26.05.2023; дата завершення голосування акціонерів 05.06.2023. Загальна кількість акціонерів, включених до переліку акціонерів, які мають право, на участь у загальних зборах, складеного станом на 23 годину 31.05.2023, становить 5109 осіб, яким належить 215758 штук простих іменних акцій, в тому числі 171623 штуки голосуючих простих іменних акцій, які враховуються при визначенні кворуму та надають право голосу для вирішення питань, які відносяться до компетенції загальних зборів акціонерів товариства. Всього Товариством розміщено 215 759 (двісті п`ятнадцять тисяч сімсот п`ятдесят дев`ять) штук простих іменних акцій. В переліку акціонерів, які мають право на участь у загальних зборах, не розкрита інформація про акціонерів, яким сукупно належить 1 (одна) штука простих іменних акцій Товариства.

Для участі в загальних зборах зареєстровано 3 (три) особи, яким належить 169 826 (сто шістдесят дев`ять тисяч вісімсот двадцять шість) штук голосуючих простих іменних акцій Товариства, що становить 98,95294% від загальної кількості голосуючих простих іменних акцій. Кворум загальних зборів становить 98,95294%. Згідно з пунктом 7 Порядку позачергові дистанційні загальні збори акціонерів товариства мають кворум з усіх питань порядку денного.

Відповідно суд дійшов висновку, що на загальних зборах зареєстровано представників трьох акціонерів та голосування відбулося голосами відповідно до кількості цінних паперів акцій, які передані в управління АТ «ДАТ «Чорноморнафтогаз» згідно договору управління активами (майном) № 11/2022 від 05 липня 2022 року, а саме:

- корпоративні права, що належать на праві власності ПрАТ "Газтек", а саме: цінні папери - акції, вид цінного паперу 01110100 (акція проста бездокументарна іменна), міжнародний ідентифікаційний номер UA9 , емітовані АТ «ОГС "Чернівцігаз" у кількості 106410 штук номінальною вартістю 4,65 грн кожна (депозитарна установа - ПАТ "Банк "Кліринговий дім"), що належать ПрАТ "Газтек" та становлять 49,3189 % від загальної кількості;

- корпоративні права, що належать на праві власності ТОВ "Омега Капітал", а саме: цінні папери - акції, вид цінного паперу 01110100 (акція проста бездокументарна іменна), міжнародний ідентифікаційний номер UA9 , емітовані АТ «ОГС "Чернівцігаз" у кількості 42509 штук номінальною вартістю 4,65 грн кожна (депозитарна установа - ПАТ "Банк "Кліринговий дім"), що належать ТОВ "Омега Капітал" та становлять 19,7021 % від загальної кількості;

- корпоративні права, що належать на праві власності ТОВ "Транзит-Інвест", а саме: цінні папери - акції, вид цінного паперу 01110100 (акція проста бездокументарна іменна), міжнародний ідентифікаційний номер UA9 , емітовані АТ «ОГС "Чернівцігаз" у кількості 20907 штук номінальною вартістю 4,65 грн кожна (депозитарна установа - ПАТ "Банк "Кліринговий дім"), що належать ТОВ "Транзит-Інвест" та становлять 9,69 % від загальної кількості.

За прийняття рішень було подано 169826 голосів, що становить 100 % від кількості голосів акціонерів, які зареєструвалися для участі у загальних зборах та є власниками голосуючих простих іменних акцій, відповідно кількість голосів достатня для прийняття рішень з питань розглянутих оскаржуваними рішеннями у формі протоколів позачергових дистанційних загальних зборів акціонерів АТ "ОГС "Чернівцігаз".

Протокол позачергових дистанційних загальних зборів акціонерів Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Чернівцігаз» від 08.06.2023, стосовно припинення повноважень Голови та членів Наглядової ради Товариства з дати прийняття цього рішення; обрання членів Наглядової ради Товариства; затвердження умов цивільно-правових договорів з членами Наглядової ради Товариства, встановлення розміру їх винагороди, обрання особи, яка уповноважується на підписання договорів з членами Наглядової ради Товариства підписаний головою та секретарем загальних зборів.

Крім того, з кожного з питань порядку денного, що розглядались на позачергових дистанційних загальних зборах акціонерів АТ "ОГС "Чернівцігаз" згідно з протоколом, складено відповідні протоколи про підсумки голосування від 08.06.2023 № 1, № 2, № 3, які підписані головою та членами лічильної комісії.

Судом враховується, що скликання зборів у такий спосіб не суперечить Закону України "Про акціонерні товариства" та статуту відповідача, оскільки останніми передбачена можливість проведення дистанційних загальних зборів акціонерів, порядок скликання та проведення таких зборів визначено рішеннями Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку № 236 від 06.03.2023, № 466 від 26.04.2023.

Крім того, твердження позивача про скликання та проведення зборів всупереч вимогам ст. ст. 41, 42, 43 Закону України "Про акціонерні товариства" та відповідним положенням статуту відповідача спростовуються положеннями ч. 2 ст. 58 Закону України "Про акціонерні товариства" щодо незастосування дії статей 40-57 цього Закону щодо порядку скликання та проведення загальних зборів акціонерів до дистанційних загальних зборів, крім випадків, прямо передбачених зазначеними статтями.

Разом з тим, ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 29.05.2023 у справі №320/17043/23 вжито заходи забезпечення позову шляхом зупинення дії вищенаведених рішень Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку до прийняття судом рішення у справі №320/17043/23, що набрало законної сили. Постановляючи вищенаведену ухвалу суд виходив із того, що у кримінальному провадженні, наклавши арешт ухвалою від 17.05.2022, суд заборонив власникам акцій ПрАТ "Газтек" та Матерон Лімітед здійснювати облікові операції щодо внесення змін до системи депозитарного обліку щодо цих акцій та розпоряджатися ними. Права, зокрема ПрАТ "Газтек" (власника) за цінними паперами, у тому числі права користуватися акціями, суд не обмежував. Суд вважав, що відсутність таких прав у АТ "ДАТ "Чорноморнафтогаз" не наділяє його компетенцією в частині прийняття рішення про скликання та проведення позачергових загальних зборів акціонерів.

В той же час, постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 07.06.2023 у справі № 320/17043/23 ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 29.05.2023 скасовано та прийнято постанову, якою у задоволенні заяви про вжиття заходів забезпечення позову відмовлено. Суд апеляційної інстанції зауважив, що суд першої інстанції, задовольняючи заяву про забезпечення позову, зокрема оцінив правовідносини поза предметом спору та поза межами адміністративного судочинства, надавши оцінку корпоративним правовідносинам сторін, а також надавши власне тлумачення ухвалі суду в межах кримінального провадження, в якій було накладено арешт на цінні папери. Надаючи оцінку повноваженням ДАТ "Чорноморнафтогаз" на управління активами операторів ГРМ та права скликати загальні збори, суд першої інстанції вийшов за межі предмета спору.

Суд зазначає, що процедура проведення загальних зборів акціонерів АТ "ОГС "Чернівцігаз" із визначенням, з-поміж іншого, проекту порядку денного, дати оприлюднення бюлетенів для голосування, дати початку та завершення голосування, розпочалась до постановлення ухвали Київського окружного адміністративного суду від 29.05.2023 у справі №320/17043/23 про вжиття заходів забезпечення позову шляхом зупинення дії рішень Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку. Відповідно, рішення АТ "ДАТ "Чорноморнафтогаз" про скликання та проведення зборів не може суперечити вищевказаній ухвалі про забезпечення позову. Зокрема, оприлюднення єдиного бюлетеня для голосування (щодо інших питань порядку денного, крім обрання органів товариства) та початок голосування були призначені на 26.05.2023, що передує даті постановлення ухвали про забезпечення позову. Крім того, АТ "ДАТ "Чорноморнафтогаз" не було учасником справи № 320/17043/23.

Також суд звертає увагу на положення п. 9.12.2 статуту відповідача, якими передбачено, що рішення загальних зборів вважається прийнятим з моменту складення протоколу про підсумки голосування.

Враховуючи зазначені положення статуту відповідача, та те, що протокол позачергових дистанційних загальних зборів акціонерів Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Чернівцігаз», стосовно припинення повноважень Голови та членів Наглядової ради Товариства з дати прийняття цього рішення; обрання членів Наглядової ради Товариства; затвердження умов цивільно-правових договорів з членами Наглядової ради Товариства, встановлення розміру їх винагороди, обрання особи, яка уповноважується на підписання договорів з членами Наглядової ради Товариства про та протоколи про підсумки голосування № 1, № 2, № 3, якими оформлені оспорювані рішення, складено 08.06.2023, суд зауважує, що дані рішення вважаються прийнятими уже після скасування ухвали Київського окружного адміністративного суду від 29.05.2023 у справі № 320/17043/23 постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 07.06.2023.

У контексті наведеного, судом критично оцінюються посилання позивача на висновки, викладені у постановах Верховного Суду від 04.11.2020 у справі №826/3525/17, від 10.12.2020 у справі № 826/12267/18. Так, з урахуванням критеріїв подібності правовідносин, визначених Верховним Судом (зокрема, постанови Великої Палати Верховного Суду від 19.05.2020 у справі № 910/719/19, від 19.06.2018 у справі № 922/2383/16, від 16.05.2018 у справі № 910/5394/15-г, від 12.12.2018 у справі № 2-3007/11, від 16.01.2019 у справі №757/31606/15-ц, від 23.06.2020 у справі № 696/1693/15-ц), та виходячи з аналізу правовідносин та обставин, які існували у справах № 826/3525/17, № 826/12267/18, суд зауважує, що відповідні висновки Верховного Суду зроблені щодо правовідносин, які не є подібними до правовідносин у справі № 926/5138/23.

Зокрема, у справі № 826/12267/18 оскаржуване рішення Правління Національного банку України про ліквідацію публічного акціонерного товариства "Банк "Юнісон" прийнято в період дії ухвали суду про забезпечення позову, якою Національному банку України було заборонено прийняття такого рішення. У справі № 826/3525/17 оскаржуване рішення Національної ради України з питань телебачення та радіомовлення про продовження строку дії ліцензії на мовлення прийнято в період дії ухвали суду, якою Національній раді було заборонено прийняття такого рішення.

Тобто забезпечення позову у вищенаведених справах здійснено шляхом заборони прийняття конкретних рішень конкретними учасниками справи. Натомість з обставин справи № 926/5138/23 убачається, що заходи забезпечення позову згідно з ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 29.05.2023 у справі № 320/17043/23 стосуються не заборони прийняття оспорюваних у справі № 926/5138/23 рішень дистанційних позачергових загальних зборів акціонерів відповідача, а зупинення дії рішень Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку. При цьому прийняття рішення про скликання і проведення зборів та прийняття рішень за наслідками таких зборів у цій справі відбулось за межами строку дії ухвали суду про забезпечення позову.

Обгрунтування позивача та третіх осіб на стороні позивача у справі № 926/5138/23 про те, що на момент виникнення спірних правовідносин (05.06.2023), ухвала Київського окружного адміністративного суду від 29.05.2023 у справі №320/17043/23 діяла, АТ "ДАК" "Чорноморнафтогаз" було обізнане щодо її існування, а підстави для її невиконання були відсутні, суд спростовує тим що, рішення від 05.06.2023 за результатами позачергових дистанційних загальних зборів, оформлені протоколами від 08.06.2023 проведенні без врахування судової заборони, та вважає їх необґрунтованим.

Щодо «порушення» частини 3 статті 88 Закону України «Про акціонерні товариства» в частині призначення посадових осіб.

Позивач зазначає, що обрані за результатами голосування члени Наглядової Ради АТ «Чернівцігаз» є посадовими особами інших суб`єктів господарювання, що суперечить вимогам частини 3 статті 88 Закону України «Про акціонерні товариства».

Відповідно до змісту частини 3 статті 88 Закону України «Про акціонерні товариства», посадовими особами товариства не можуть бути посадові особи іншого суб`єкта господарювання, що здійснює діяльність у сфері діяльності товариства, якщо інше не передбачено статутом акціонерного товариства.

Порушення обмежень, передбачених цією статтею, є підставою для розірвання товариством договору (контракту) з такою особою без виплати компенсації.

Таким чином, законодавство визначає умову для існування обмеження, щодо призначення посадової особи, яка полягає у здійсненні функцій посадової особи у товаристві, що здійснює діяльність у тій самій сфері діяльності, що і товариство, в якому така особа планує зайняти відповідну посаду.

Досліджуючи сферу діяльності товариства - оператора газорозподільної системи (далі - Оператор ГРМ) слід звернути увагу на наступне.

Відповідно до частини сімнадцятої статті частини першої статті 1 Закону України «Про ринок природного газу» оператор газорозподільної системи - суб`єкт господарювання, який на підставі ліцензії здійснює діяльність із розподілу природного газу газорозподільною системою на користь третіх осіб (замовників).

Відповідно до Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з розподілу природного газу, затверджених Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - НКРЕКП) від 16.02.2017 № 201 (далі - Ліцензійні умови), місце провадження господарської діяльності - територія адміністративно-територіальної одиниці (область, район, місто, село тощо), де знаходиться газорозподільна система ліцензіата, до якої підключено не менше 50000 точок приєднання суб`єктів ринку природного газу, щодо якої НКРЕКП прийнято рішення про надання права ліцензіату в її межах здійснювати господарську діяльність з розподілу природного газу. Вимога щодо кількості точок приєднання розповсюджується на суб`єктів господарювання, які мають намір отримати ліцензію з розподілу природного газу.

Таким чином, сфера діяльності Операторів ГРМ визначається не тільки предметно, тобто тим видом економічної діяльності, яким займається підприємство, а й територіально, тобто місцевістю, на якій, Оператор ГРМ здійснює свою діяльність, та конкретно визначається постановою НКРЕКП під час винесення рішення про надання ліцензії.

Так відповідно до п. 1 ч. 2.2 Розділу 2 Ліцензійних умов, при провадженні ліцензованої діяльності ліцензіат повинен провадити ліцензовану діяльність лише за допомогою засобів та місць провадження діяльності ліцензіата, зазначених у документах, що додаються до заяви про отримання ліцензії (з урахуванням змін до документів, поданих ліцензіатом до НКРЕКП).

Враховуючи вищенаведене, суд приходить до висновку, що дія ч. 3 ст. 88 Закону України «Про акціонерні товариства» не забороняє перебування особи одночасно на посаді різних операторів ГРМ, не створює жодних негативних наслідків в частині конфлікту інтересів, та можливого зловживання на користь когось із них, оскільки сфера діяльності таких операторів обмежена територією, на якій вони мають право здійснювати розподіл природного газу відповідно до наданої НКРЕКП ліцензії.

Також позивач, звертаючись до суду із даним позовом, стверджує про порушення, зокрема його права як акціонера на участь в управлінні акціонерним товариством.

Суд вказує, що відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 116 ЦК України учасники господарського товариства мають право у порядку, встановленому установчим документом товариства та законом брати участь в управлінні справами товариства в порядку, визначеному в установчих документах, за винятком випадків, передбачених цим Законом.

Кожною простою акцією акціонерного товариства її власнику - акціонеру надається однакова сукупність прав, включаючи права на участь в управлінні товариством (п. 1 ч. 1 ст. 27 Закону України "Про акціонерні товариства", пп. 4.1.1.1 статуту "ОГС "Чернівцігаз").

Із матеріалів справи слідує, що АТ "ДАТ "Чорноморнафтогаз" на підставі чинних ухвал Печерського районного суду міста Києва від 17.05.2022 та від 24.05.2022 у справі №757/11783/22-к, розпорядження Кабінету Міністрів України № 429-р від 28.05.2022, договору управління активами № 11/2022 від 05.07.2022 (п. п. 1.3, 3.1, 3.5, 4.3, 8.1) як управитель акціями позивача діяв в інтересах позивача як акціонера АТ "ОГС "Чернівцігаз" та реалізував отримані за договором права позивача як акціонера, зокрема щодо скликання та проведення дистанційних загальних зборів акціонерів АТ "ОГС "Чернівцігаз", формування порядку денного, подання пропозицій щодо кандидатів для обрання в органи управління товариства, участі у зборах, голосування з питань порядку денного.

Про дії АТ "ДАТ "Чорноморнафтогаз" в якості управителя акціями позивача за договором №11/2022 від 05.07.2022 АТ "ДАТ "Чорноморнафтогаз" зазначало у повідомленні від 27.04.2023 про скликання зборів, адресованому Наглядовій раді АТ "ОГС "Чернівцігаз" про скликання зборів, у повідомленні про проведення зборів, адресованому акціонерам АТ "ОГС "Чернівцігаз", у бюлетені для кумулятивного голосування.

Із урахуванням вищенаведених обставин, оскільки АТ "ДАТ "Чорноморнафтогаз" під час скликання та проведення дистанційних загальних зборів акціонерів АТ "ОГС "Чернівцігаз" як управитель акцій позивача представляло інтереси останнього як акціонера, власника акцій, суд зазначає про не доведення позивачем порушення його корпоративних прав щодо управління товариством, у тому числі на участь у таких зборах, на голосування з питань порядку денного зборів, обрання членів органу управління товариства тощо. Відповідно, оскільки позивачем не доведено порушення його корпоративних прав оспорюваними рішеннями, посилання позивача на недотримання вимог закону, статуту про скликання і проведення загальних зборів, не є достатньою і самостійною підставою для визнання таких рішень недійсними.

В обґрунтування позовних вимог позивач також зазначив, що дії АТ "ДАТ "Чорноморнафтогаз" призвели до порушення конституційних прав позивача, визначених ст. 41 Конституції України, в частині володіння, користування та розпорядження своєю власністю, а також порушення ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод стосовно права на мирне володіння майном.

Суд звертає увагу на те, що відповідно до принципу рівності перед законом та судом, передбаченого статтею 7 ГПК України, і принципу диспозитивності господарського судочинства, передбаченого статтею 14 ГПК України, саме позивач при зверненні до суду самостійно визначає обсяг порушення свого права та спосіб його захисту, а суд лише встановлює наявність підстав для захисту (наявність порушеного права) та оцінює відповідність і ефективність обраного позивачем способу захисту.

Оцінюючи належність обраного позивачем способу захисту та обґрунтовуючи відповідний висновок, необхідно виходити із його ефективності, а це означає, що вимога на захист цивільного права має відповідати змісту порушеного права та характеру правопорушення, забезпечувати поновлення порушеного права, а у разі неможливості такого поновлення - гарантувати особі можливість отримання нею відповідного відшкодування. Подібний правовий висновок викладений у постановах Верховного Суду від 11.02.2020 у справі № 923/364/19 та від 16.06.2020 у справі № 904/1221/19.

Велика Палата Верховного Суду неодноразово зазначала про те, що застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам (постанови Великої Палати Верховного Суду від 05.06.2018 у справі № 338/180/17, від 11.09.2018 у справі № 905/1926/16, від 30.01.2019 у справі № 569/17272/15-ц, від 16.06.2020 у справі № 145/2047/16-ц, від 15.09.2020 у справі №469/1044/17).

Щодо незгоди позивача з обмеженнями його правомочностей власника активів, суд зауважує, що відповідно до наявних матеріалів справи та проаналізованих законодавчих положень активи позивача арештовані ухвалою Печерського районного суду міста Києва від 17.05.2022 у справі № 757/11783/22-к в межах кримінального провадження. Також у межах кримінального провадження арештовані активи позивача передані в управління АРМА, яке, у свою чергу, будучи підконтрольним Кабінету Міністрів України, на підставі розпорядження останнього уклало договір № 11/2022 від 05.07.2022 з управління активами (майном). Наведене свідчить, що саме ухвала про арешт активів є тим самим рішенням органу судової влади, яке тимчасово обмежує власника у здійсненні ним своїх прав щодо арештованих активів.

Тобто акції позивача, на які накладено арешт у кримінальному провадженні, не можуть перебувати у прямому управлінні позивача, а в силу приписів законодавства щодо передання арештованих активів у кримінальному провадженні в управління Національному агентству, продовжуватимуть на підставі чинного договору № 11/2022 від 05.07.2022 перебувати в управлінні АТ "ДАТ "Чорноморнафтогаз", яке наділено правомочностями на управління активами, що включають як права на цінні папери, так і права за цінними паперами.

Повернення активів власнику, відповідно, можливість власника безпосередньо реалізовувати свої корпоративні права, можливе виключно на підставі винесеного у межах наданих законом повноважень рішення прокурора, а також судового рішення, що набрало законної сили, яким буде скасовано арешт прийнятих Національним агентством в управління активів (ч. 6 ст. 21-1 Закону України "Про Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів"). Вирішення таких питань не відноситься до компетенції господарського суду.

Також Верховний Суд у постанові від 16.04.2024 у справі № 922/331/23 за позовом АТ "ДАТ "Чорноморнафтогаз" до АТ "ОГС "Харківгаз" про визнання недійсним з моменту винесення рішення Правління АТ "ОГС "Харківгаз", оформленого протоколом від 25.01.2023, дійшов наступних висновків:

1) арешт корпоративних прав із встановленням заборони на розпорядження акціями у кримінального провадженні веде до тимчасового позбавлення власника акцій можливості розпоряджатися цими акціями, згідно з частиною першою статті 170 КПК України. Цей арешт може також обмежувати право користування акціями, зокрема права на участь у управлінні компанією та інші корпоративні права, якщо такі обмеження чітко зазначені в ухвалі суду;

2) господарський суд не має повноважень змінювати чи роз`яснювати ухвали слідчого судді, що постановлені у кримінальному провадженні. Господарський суд може лише дослідити зміст ухвали про арешт та її вплив на спірні правовідносини, тому керуючись принципом правової визначеності, зобов`язаний керуватися буквальним формулюванням резолютивної частини ухвали про арешт щодо встановлених заборон та обмежень;

3) за загальним правилом, якщо акції передані в управління на підставі ухвали слідчого судді, управитель під час здійснення повноважень власника таких активів у вищих органах управління юридичної особи зобов`язаний погоджувати свої дії з власником акцій. Такий обов`язок відсутній - якщо акції передані в управління підприємству за рішення Кабінету Міністрів України у порядку особливої процедури;

4) у спірних правовідносинах правовою підставою обмеження прав акціонера є не лише ухвали слідчого суду про арешт корпоративних прав у спосіб встановлення заборони на реалізацію акцій (на чому помилково наполягає скаржник), а й рішення Кабінету Міністрів України, що дозволяє Управителю діяти у вищих органах управління юридичної особи на власний розсуд без погодження з власником акцій, на які накладено арешт. Власник акцій, чиї права обмежені судовим арештом та рішенням Кабінету Міністрів України, має право оскаржити такі дії в установленому порядку. Господарський суд не має компетенції це переглядати в корпоративному спорі, тому відповідні аргументи скаржника не беруться до уваги.

Позивач зазначає, що у зв`язку із арештом корпоративних прав АТ "Чернівцігаз", що через дії призначених Державою управителів АТ "Чернівцігаз" втратило основні засоби виробництва послуг з розподілу газу (газорозподільні мережі), що призвело до зупинення дії ліцензії на право провадження господарської діяльності з розподілу природного газу, згідно постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 22.02.2024 №374).

Відповідно до ст. 22 Закону України «Про Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів»,

1. Національне агентство здійснює періодичну, але не рідше одного разу на місяць, перевірку ефективності управління арештованими активами, переданими ним в управління. Управитель зобов`язаний надавати уповноваженим особам Національного агентства доступ до прийнятих в управління активів для огляду, а також до документів щодо управління такими активами та їх використання.

У разі встановлення фактів неналежного управління активами або спроб відчуження активів управителем Національне агентство повідомляє про це відповідним правоохоронним органам для перевірки і реагування згідно із законом та невідкладно здійснює заходи щодо зміни управителя відповідних активів.

2. Порядок здійснення контролю за ефективністю управління активами визначається Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету міністрів України від 10 травня 2018 р. № 351 затверджено Порядок здійснення контролю за ефективністю управління активами (далі - Порядок контролю).

Згідно з п. 2 Порядку контролю, 2. Об`єктом контролю є комплекс заходів з управління активом, які проводяться управителем відповідно до умов договору про управління активом.

Відповідно до п. 6 Порядку контрою, Контроль здійснюється у формі:

1) безпосередньої перевірки проведення комплексу заходів з управління активом в місці його перебування та/або місці управління ним (виїзна перевірка);

2) перевірки проведення комплексу заходів з управління активом у приміщеннях АРМА (камеральна перевірка).

Згідно з абз. 4 п. 8 Порядку контролю, За пропозицією уповноваженого підрозділу рішення щодо здійснення контролю може бути прийняте у разі виявлення АРМА відомостей про одну або кілька з таких обставин (зокрема, але не виключно):

неналежне виконання договору про управління активом;

недотримання вимог законодавства щодо провадження управителем відповідного виду діяльності;

невідповідність досягнутих результатів управління активом очікуваним результатам такого управління;

незабезпечення збереження активу, його економічної вартості.

П. 9 Порядку контролю встановлює дві форми такого контролю: камеральна перевірка та виїзна перевірка.

Відповідно до п. 17 Порядку контролю, За результатами контролю складається відповідна довідка за формою, встановленою АРМА.

Як вбачається з наведеного, законодавством встановлена чітка процедура, щодо контролю діяльності визначеного Управителя під час реалізації ним укладеного з АРМА договору про управління активами.

Таким чином, власник арештованого майна (в нашому випадку Позивач), у випадку незгоди із діями Управителя (в нашому випадку Відповідача) та/або за наявності припущень недотримання Управителем вимог законодавства, не позбавлений права звернення до АРМА щодо проведення відповідної перевірки - що і буде належним та ефективним способом захисту його прав. Натомість матеріали справи не містять жодного доказу такого звернення.

В свою чергу суд зазначає, що чинне законодавство надає можливість позивачу як акціонеру стягнути завдані збитки як із управителя так і з посадових осіб товариства.

Щодо предмету позову, обсягу доказування та порушення статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права (ч. 4 ст. 11 ГПК України).

Предметом позову у цій справі є вимоги ПрАТ "Газтек" до АТ "ОГС "Чернівцігаз", за про визнання недійсними рішень, оформлених протоколами позачергових дистанційних загальних зборів акціонерів АТ "ОГС "Чернівцігаз" від 08.06.2023 та протоколами про підсумки голосування № 1, 2, 3 від 08.06.2023.

Суд зазначає, що при даному предметі позову, оскарженні рішень загальних зборів товариства, судом повинно досліджуватись та надаватись оцінка процедурі скликання в тому числі повідомлення учасників (акціонерів), компетенцію загальних зборів, наявність кворуму при проведення загальних зборів та достатність голосів для прийняття того чи іншого питання на загальних зборах, оформлення рішень у формі протоколів загальних зборів, надіслання (вручення) їх учасникам (акціонерам), чи порушують права учасників (акціонерів) прийняті рішення загальних зборів.

В даній справі позивач просить надати оцінку набагато ширшому колу правовідносин, а саме надати оцінку арештам корпоративних прав згідно ухвали Печерського районного суду міста Києва від 07.05.2022 у справі №757/11188/22-к про накладення арешту на корпоративні права позивача, ухвалу Печерського районного суду міста Києва від 24.05.2022 у справі №757/11783/22-к про передання корпоративних прав в управління АРМА, також надати оцінку розпорядженням КМУ від 28.05.2022 №429-р та №552-р від 01.07.2022 та договору управління активами (майном) від 05.07.2022 №11/2022, керуючись рішеннями Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку від 06.03.2023 №236 та від 26.04.2023 №466.

Водночас сам позивач не надав доказів оскарження ним розпоряджень КМУ від 28.05.2022 №429-р та №552-р від 01.07.2022 та договору управління активами (майном) від 05.07.2022 №11/2022.

Суд зазначає, що питання порушення статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а саме щодо порушення права власності на корпоративні права (цінні папери, акції) можуть надаватись при оцінці арешту корпоративних прав в кримінальному провадженні, при оскарженні розпоряджень КМУ та договору управління активами (майном) від 05.07.2022 №11/2022. При даному предметі спору суд вважає, що оцінка порушення статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод повинна надаватись тільки втручанню у право на управління товариством. Щодо інших складових та правомочностей права власності оцінка може надаватися у справах щодо надання оцінки арешту корпоративних прав в кримінальному провадженні, справах щодо оскарження розпоряджень КМУ та договору управління активами (майном) від 05.07.2022 №11/2022. В цьому випадку суд обмежений предметом позову в даній справі та процесуальними можливостями надавати оцінку всім правовідносинам позивача із державними органами установами та підприємствами.

Стаття 1 Протоколу №1 - Захист власності, Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (скорочено - Європейська Конвенція з прав людини (ЄКПЛ) - передбачає, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном.

Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Проте попередні положення жодним чином не обмежують право держави вводити в дію такі закони, які вона вважає за необхідне, щоб здійснювати контроль за користуванням майном відповідно до загальних інтересів або для забезпечення сплати податків чи інших зборів або штрафів.

У постанові від 05.10.2023 року по справі №910/4131/22 Касаційний господарський суд у складі Верховного Суду вказав наступне:

« 95. У практиці Європейського суду з прав людини було вироблено три головні критерії для оцінки щодо відповідності конкретного втручання в право власності принципу правомірного і допустимого втручання, яке би відповідало приписам статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Такими критеріями є: чи є втручання в право власності законним (тобто чи передбачений такий захід національним законодавством); чи переслідує втручання в право власності «суспільний інтерес»; чи є втручання в право власності пропорційним переслідуваним цілям (тобто чи забезпечено справедливу рівновагу між інтересами суспільства та інтересами особи, яка страждає від такого втручання). Втручання у право власності', навіть якщо воно здійснюється згідно із законом і з легітимною метою, буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу до Конвенції, якщо не буде встановлений справедливий баланс між інтересами суспільства, пов`язаними з цим втручанням, й інтересами особи, яка зазнає втручання в її право власності.

96. Отже, має існувати розумне співвідношення (пропорційність) між метою, досягнення якої передбачається, та засобами, які використовуються для її досягнення. Справедливий баланс не буде дотриманий, якщо особа-добросовісний набувач внаслідок втручання в її право власності понесе індивідуальний і надмірний тягар, зокрема, якщо їй не буде надана обґрунтована компенсація чи інший вид належного відшкодування у зв`язку з позбавленням права на майно (див. рішення ЄСПЛ у справах "Рисовський проти України" від 20.10.2011, "Кривенький проти України" від 16.02.2017».

Відповідно до вищевикладеного суд прийшов до висновку та не заперечується сторонами та учасниками спору, що відбулось втручання в право управління товариством як похідною права розпорядження однієї із трьох правомочностей права власності.

Суд вважає це майном в розумінні Європейського суду з прав людини ( далі ЄСПЛ), а саме правом за цінними паперами, зокрема, голосувати на загальних зборах акціонерів, право визначати кандидатури для обрання до складу наглядової ради, скликання позачергових Загальних зборів акціонерів тощо.

Однак, у кожному конкретному випадку, ЄСПЛ оцінює чим було втручання: "позбавленням власності (абзац перший статті 1 Першого протоколу до Конвенції) чи контролем за використанням майна (другий абзац)?", користуючись поняттям "пропорційність втручання", встановлює чи таке втручання передбачено законодавством або переслідувало цілі в інтересах суспільства.

Втручання повинне виконувати певні критерії: воно повинне відповідати принципу законності і переслідувати законну мету за допомогою засобів, які є достатньо пропорційними меті, яку намагаються реалізувати (Beyeler v Italy [ВП] §§ 108-114).

Про законність і законну мету втручання, суд вважає, що відповідно до вищезазначеного втручання в право є законним.

Загальновідомими є факти військової агресії Російської Федерації проти України та нанесення країною агресором ракетних та інших ударів з метою в тому числі руйнування енергетичної інфраструктури та газотранспортної системи України.

Метою передачі в управління акціонерному товариству «Державне акціонерне товариство «Чорноморнафтогаз» активів, на які накладено арешт у кримінальному провадженні зазначено - усунення ризику збою та/або переривання функціонування активів, що може призвести до виникнення надзвичайних ситуацій в енергетичній сфері. Суд вважає за таких обставин це законною метою втручання в право яка служить інтересам суспільства та є пропорційною.

Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022: «У зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану" постановлено:

1. Ввести в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.

Строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб згідно з Указом Президента № 133/2022 від 14.03.2022

Строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 05 години 30 хвилин 25 квітня 2022 року строком на 30 діб згідно з Указом Президента № 259/2022 від 18.04.2022

Строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб згідно з Указом Президента № 341/2022 від 17.05.2022

Строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 05 години 30 хвилин 23 серпня 2022 року строком на 90 діб згідно з Указом Президента № 573/2022 від 12.08.2022

Строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 05 години 30 хвилин 21 листопада 2022 року строком на 90 діб згідно з Указом Президента № 757/2022 від 07.11.2022

Строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 05 години 30 хвилин 19 лютого 2023 року строком на 90 діб згідно з Указом Президента № 58/2023 від 06.02.2023

Строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 05 години 30 хвилин 20 травня 2023 року строком на 90 діб згідно з Указом Президента № 254/2023 від 01.05.2023

Строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 05 години 30 хвилин 18 серпня 2023 року строком на 90 діб згідно з Указом Президента № 451/2023 від 26.07.2023

Строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 05 години 30 хвилин 16 листопада 2023 року строком на 90 діб згідно з Указом Президента № 734/2023 від 06.11.2023

Строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 05 години 30 хвилин 14 лютого 2024 року строком на 90 діб згідно з Указом Президента № 49/2024 від 05.02.2024

Строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 05 години 30 хвилин 14 травня 2024 року строком на 90 діб згідно з Указом Президента № 271/2024 від 06.05.2024.».

Дані укази Президента України затверджені Верховною Радою України Законами України "Про затвердження Указу Президента України "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні".

Також в умовах воєнного стану можуть обмежуватися конституційні права і свободи людини і громадянина, в тому числі передбачені 41 Конституції України.

Щодо критерію пропорційності втручання в право як справедлива сатисфакція, судом зазначається, що державою повинно бути виплачена справедлива компенсація втручання в право позивача на управління через корпоративні права АТ ОГС «Чернівцігаз» (в разі не доведеності вини та відсутності конфіскації в рамках кримінального провадження). Дана справедлива компенсація може бути виплачена після закінчення військової агресії Російської Федерації проти України так як на даний момент всі ресурси повинні бути спрямовані на відбиття зазначеної військової агресії.

Суд зазначає, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення. ЄСПЛ зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довід (рішення ЄСПЛ у справі "Трофимчук проти України").

V. Висновки суду.

З огляду на встановлені у справі № 926/5138/23 обставини, суд дійшов висновку про недоведеність порушення прав позивача на користування акціями саме рішеннями позачергових дистанційних загальних зборів акціонерів АТ "ОГС "Чернівцігаз", оформленими протоколами від 08.06.2023, як акціонера, корпоративні права якого арештовані та передані в управління у порядку Закону України "Про Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів".

Із урахуванням викладеного, здійснивши у сукупності оцінку спірних правовідносин та обставин, якими позивач обґрунтовує заявлені вимоги, враховуючи недоведення позивачем порушення оскаржуваними рішеннями його корпоративних прав як акціонера, оскільки інтереси позивача під час скликання та проведення дистанційних позачаргових загальних зборів акціонерів АТ "ОГС "Чернівцігаз" були представлені АТ "ДАТ "Чорноморнафтогаз" як управителем активів позивача за договором від 05.07.2022 № 11/2022, не доведення порушення оскаржуваними рішеннями прав позивача на володіння, користування та розпорядження своєю власністю, оскільки відповідні права обмежені та передані в управління АРМА в рамках кримінального провадження № 0000160 від 22.02.2021 на підставі чинних ухвал Печерського районного суду міста Києва, беручи до уваги викладені вище висновки суду щодо відсутності інших наведених позивачем підстав визнання недійсними оспорюваних рішень, суд дійшов висновку про необґрунтованість позовних вимог про визнання недійсними рішень, оформлених протоколом позачергових дистанційних загальних зборів акціонерів АТ "ОГС "Чернівцігаз" від 08.06.2023 та протоколами про підсумки голосування № 1, № 2, № 3 від 08.06.2023 на позачергових дистанційних загальних зборах акціонерів АТ "ОГС "Чернівцігаз" та відмову у їх задоволенні.

VІ. Розподіл судових витрат.

Позивачем сплачений судовий збір в сумі 10736 грн згідно платіжною інструкцією №5800 від 17.11.2023.

У відповідності до статті 129 ГПК України сплачений позивачем судовий збір у зв`язку із відмовою в задоволенні позову слід залишити за ним.

Про понесення інших судових витрат учасники справи не заявляли.

Керуючись статтями 2, 4, 12, 13, 73, 74, 86, 129, 232, 233, 236-241 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

1. У задоволенні позову Приватного акціонерного товариства «Газтек» до Акціонерного товариства Оператор газорозподільної системи «Чернівцігаз» за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача: 1) Товариства з обмеженою відповідальністю «Транзит-Інвест», 2) Товариства з обмеженою відповідальністю «Омега-Капітал», третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача: 1) Акціонерного товариства «Державне акціонерне товариство «Чорноморнафтогаз», 2) Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, 3) Антимонопольного комітету України про визнання недійсними рішень загальних зборів відмовити.

Відповідно до ст. 241 ГПК України рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відповідно до ст. 256 ГПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції (ст. 257 ГПК України).

У зв`язку з періодичними відключеннями електропостачання та відсутністю електропостачання в Господарському суд Чернівецької області 07 червня 2024 року повний текст рішення складено та підписано 11 червня 2024 року.

Суддя І.В. Марущак