ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ДОНЕЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
_____________________________________________________________________________
У Х В А Л А
про залишення без руху заяву про відкриття провадження
11.06.2024р. Справа №905/855/24
Розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 , м.Донецьк (РНОКПП НОМЕР_1 )
про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність боржника фізичної особи
Суддя Левшина Г.В.
06.06.2024р. через підсистему «Електронний суд» від ОСОБА_1 , м.Донецьк надійшла заява про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність боржника фізичної особи.
Дослідивши матеріали вказаної заяви, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення її без руху, з таких підстав:
Згідно із статтею 113 Кодексу України з процедур банкрутства провадження у справах про неплатоспроможність боржника - фізичної особи, фізичної особи - підприємця здійснюється в порядку, визначеному цим Кодексом для юридичних осіб, з урахуванням особливостей, встановлених цією Книгою.
Згідно ч.1 ст.2 Кодексу України з процедур банкрутства, провадження у справах про банкрутство регулюється цим Кодексом, Господарським процесуальним кодексом України, іншими законами України.
Частиною 3 статті 37 Кодексу України з процедур банкрутства визначено, що господарський суд залишає без руху заяву про відкриття провадження у справі з підстав, передбачених статтею 174 Господарського процесуального кодексу України, з урахуванням вимог цього Кодексу.
Відповідно до ст.174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
Статтею 162, 164 Господарського процесуального кодексу України встановлені вимоги щодо форми, змісту позовної заяви, а також встановлено перелік документів, які необхідно додати до позовної заяви.
В свою чергу вимоги щодо форми, змісту та перелік документів, які необхідно додати до заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність встановлені статтею 116 Кодексу України з процедур банкрутства.
Так, відповідно до частини 3 статті 116 Кодексу України з процедур банкрутства до заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність додаються:
1) довіреність чи інший документ, що засвідчує повноваження представника, якщо заяву підписано представником;
2) документи, що підтверджують наявність (відсутність) у боржника статусу фізичної особи - підприємця;
3) конкретизований список кредиторів і боржників із зазначенням загальної суми грошових вимог кредиторів (боржників), а також щодо кожного кредитора (боржника) - його імені або найменування, його місцезнаходження або місця проживання, ідентифікаційного коду юридичної особи або реєстраційного номера облікової картки платника податків та номера паспорта (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання відмовляються від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та офіційно повідомили про це відповідний контролюючий орган і мають відмітку в паспорті), суми грошових вимог (загальної суми заборгованості, заборгованості за основним зобов`язанням та суми неустойки (штрафу, пені) окремо), підстав виникнення зобов`язань, а також строку їх виконання згідно із законом або договором;
4) опис майна боржника, що належить йому на праві власності, із зазначенням місцезнаходження або місця зберігання майна;
5) копії документів, що підтверджують право власності боржника на майно;
6) перелік майна, що перебуває у заставі (іпотеці) або є обтяженим в інший спосіб, його місцезнаходження, вартість, а також інформація про кожного кредитора, на користь якого вчинено обтяження майна боржника, - ім`я або найменування, місцезнаходження або місце проживання, ідентифікаційний код юридичної особи або реєстраційний номер облікової картки платника податків та номер паспорта (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання відмовляються від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та офіційно повідомили про це відповідний контролюючий орган і мають відмітку в паспорті), сума грошових вимог, підстава виникнення зобов`язань, а також строк їх виконання згідно із законом або договором;
7) копії документів про вчинені боржником (протягом року до дня подання заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність) правочини щодо належного йому нерухомого майна, цінних паперів, часток у статутному капіталі, транспортних засобів та угоди на суму не менше 30 розмірів мінімальної заробітної плати;
8) відомості про всі наявні рахунки/електронні гаманці боржника (у тому числі депозитні рахунки), відкриті в банках та інших фінансово-кредитних установах, небанківських надавачах платіжних послуг, емітентах електронних грошей в Україні та за кордоном, їх реквізити, із зазначенням сум грошових коштів на таких рахунках, електронних гаманцях;
9) копія трудової книжки (за наявності);
10) відомості про роботодавця (роботодавців) боржника;
11) декларація про майновий стан боржника за формою, затвердженою державним органом з питань банкрутства;
12) докази авансування боржником на депозитний рахунок суду винагороди керуючому реструктуризацією за три місяці виконання повноважень;
13) інформація про наявність (відсутність) непогашеної судимості за економічні злочини;
14) інші документи, що підтверджують наявність підстав, визначених статтею 115 цього Кодексу.
Відповідно до ч.1 ст.30 КУзПБ арбітражний керуючий виконує повноваження за грошову винагороду.
Розмір основної грошової винагороди арбітражного керуючого за виконання ним повноважень керуючого реструктуризацією становить п`ять розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб за кожен місяць виконання арбітражним керуючим повноважень (абз.3 ч.2 ст.30 Кодексу).
Згідно ст.7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік», зокрема, розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 01.01.2024 встановлено у розмірі 3028,00 грн.
Водночас, абз.7 п.16 Прикінцевих та перехідних положень Кодексу установлено, зокрема, що тимчасово, під час дії воєнного стану, введеного Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України від 24.02.2022 № 2102-IX, а також протягом шести місяців після його припинення чи скасування стосовно боржника справу про неплатоспроможність може бути відкрито без здійснення авансування передбаченої цим Кодексом винагороди арбітражному керуючому на депозитний рахунок суду. У такому разі до заяви про відкриття справи про неплатоспроможність додається копія укладеної заявником угоди з обраним ним арбітражним керуючим про виконання арбітражним керуючим повноважень у справі про неплатоспроможність до її закриття з виплатою на умовах, визначених цією угодою, винагороди в розмірі, що не має перевищувати розмір, встановлений цим Кодексом.
За таких обставин, законодавцем надано особі право під час звернення до суду із заявою про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність подати: або докази авансування заявником на депозитний рахунок суду винагороди керуючому реструктуризацією у встановленому розмірі; або угоду, укладену між заявником та обраним ним арбітражним керуючим. При цьому, суд зазначає, що відповідна угода повинна бути укладена у порядку визначеному Цивільним кодексом України (далі - ЦК України) із дотриманням умов, визначених Кодексом.
До заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність додано скан-копію договору про оплату праці, винагороду та відшкодування витрат арбітражного керуючого від 01.05.2024р., укладений між арбітражним керуючим Белінською Наталією Олександрівною та фізичною особою ОСОБА_1 .
Оцінивши положення договору від 01.05.2024р., судом встановлено, що зі змісту останнього не вбачається, що предметом угоди є виконання арбітражним керуючим повноважень у справі про банкрутство (неплатоспроможність) до її закриття, а його пункти містять лише умови та порядок здійснення оплати винагороди арбітражному керуючому.
Отже, аналіз умов укладеного між арбітражною керуючою Белінською Н.О. та Мироненко Ю.О. договору про оплату праці, винагороду та відшкодування витрат арбітражного керуючого від 01.05.2024р. дозволяє дійти висновку про його невідповідність вимогам п.1-6 розділу "Прикінцеві та перехідні положення" КУзПБ.
Більш того, вказаний договір не підписаний його стороною - боржником ОСОБА_1 і відповідно, не є укладеним.
Згідно п.7.1. договору про оплату праці, винагороду та відшкодування витрат арбітражного керуючого від 01.05.2024р., зокрема, договір набирає чинності з моменту його підписання сторонами.
Відповідно до ст.207 Цивільного кодексу України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами).
Таким чином, додання скан-копії договору про оплату праці, винагороду та відшкодування витрат арбітражного керуючого від 01.05.2024р. до заяви про неплатоспроможність боржника-фізичної особи суд не розцінює як обставину, що звільняє заявника від виконання вимог п.12 ч.3 ст.116 КУзПБ в частині надання доказів авансування винагороди керуючому реструктуризацією на депозитний рахунок у встановленому законом розмірі.
Поряд із цим, у заяві про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність заявник зазначає, що він вже здійснив першу оплату за укладеним договором з арбітражним керуючим, у розмірі 4542,00 грн.
Проте фактично матеріали справи містять лише квитанцію на суму 500,00 грн. У зв`язку із тим, що скан-копія квитанції надана заявником у поганій якості, суд не має можливості ідентифікувати платіж та зазначити реквізити платіжного документу.
Відповідно до п.11 ч.3 ст.116 Кодексу України з процедур банкрутства до заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність додається декларація про майновий стан боржника за формою, затвердженою державним органом з питань банкрутства.
Згідно ч.5 ст.116 Кодексу України з процедур банкрутства, декларація про майновий стан подається боржником за три роки (за кожен рік окремо), що передували року подання до суду заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність. Боржник також подає декларацію про майновий стан за рік, в якому подається заява про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність, станом на перше число місяця, що передує місяцю подання заяви до суду. До членів сім`ї боржника належать особи, які перебувають у шлюбі з боржником (у тому числі якщо шлюб розірвано протягом трьох років до дня подання декларації), а також їхні діти, у тому числі повнолітні, батьки, особи, які перебувають під опікою чи піклуванням боржника, інші особи, які спільно з ним проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки (крім осіб, взаємні права та обов`язки яких з боржником не мають характеру сімейних), у тому числі особи, які спільно проживають, але не перебувають у шлюбі.
Разом з тим, декларація за 2024 складена за п`ять місяців 2024, а має бути станом на 01.06.2024р., оскільки заява ОСОБА_1 надіслана до суду 06.06.2024р.
Окрім того, суд звертає увагу, що надані ОСОБА_1 декларації за 2021-2024 роки, не містять відомостей про працевлаштування, доходи, активи та фінансові зобов`язання членів сім`ї боржника.
Окрім викладеного, відсутня інформація в Розділі XIV Декларацій щодо витрат на утримання майна, витрат на побутові потреби та ін., у зв`язку із чим відсутня можливість встановити реальний розмір зобов`язань заявника та членів його сім`ї.
Судом також звернуто увагу, що у справі №910/6639/20, Верховний Суд дійшов висновку, що з огляду на мету та цілі Кодексу України з процедур банкрутства інститут неплатоспроможності фізичних осіб призначений для зняття з боржника - фізичної особи тягаря боргів, які мають значний розмір та не можуть бути погашені за рахунок поточних доходів та належного цій особі майна. Правове регулювання відносин, що виникають між боржником та іншими учасниками справи про неплатоспроможність, має на меті поетапно створити для боржника - фізичної особи найбільш сприятливі умови для погашення боргів шляхом їх реструктуризації, а при нерезультативності таких заходів - забезпечити ефективний механізм продажу активів боржника.
На переконання суду, коло членів сім`ї боржника в частини п`ятої статті 116 Кодексу України з процедур банкрутства визначено у зв`язку із встановленням його обов`язку подати декларацію про майновий стан боржника за відповідною формою, затвердженою державним органом з питань банкрутства, як додаток до заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність. Подання декларації про майновий стан боржника полягає у необхідності підтвердження наявності підстав для відкриття провадження у справі про неплатоспроможність, зазначених у частині другій статті 115 Кодексу України з процедур банкрутства.
Подання декларації про майновий стан надає можливість не лише встановити перелік та вартість майна, стан доходів та витрат на відповідну дату, а й динаміки розміру активів за відповідний період. Поряд з цим, ця декларація повинна містити відомості, що можуть свідчити про ухилення боржника від погашення боргу перед кредиторами.
Судова палата для розгляду справ про банкрутство Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду у справі № 910/6639/20 також зазначила, що включення до кола членів сім`ї осіб, які перебувають у шлюбі з боржником (у тому числі якщо шлюб розірвано протягом трьох років до дня подання декларації), а також їхніх дітей, у тому числі повнолітніх, батьків, осіб, які перебувають під опікою чи піклуванням боржника, пояснюється фідуціарним, зазвичай, характером відносин боржника з цими особами (обов`язок діяти якнайкраще в інтересах таких осіб), що може сприяти ухиленню від виконання боржником зобов`язань перед кредиторами шляхом перереєстрації майна (майнових прав) на цих осіб. До цих зловживань правом боржник може вдатись незалежно від того, що ці особи проживають окремо від боржника, не пов`язані з ним спільним побутом та сімейними правами і обов`язками. Також, судом зазначається, що законодавцем не передбачено випадки неподання декларації про майновий стан членів сім`ї, а встановлений обов`язок боржника подати декларацію про майновий стан боржника і членів його сім`ї за три роки (за кожен рік окремо).
За таких обставин, заявнику слід усунути недоліки заяви та подати суду належним чином оформлені декларації про майновий стан боржника у відповідності до вимог ч.5 ст.116 Кодексу України з процедур банкрутства.
Крім того, відповідно до п.4 ч.2 ст.116 Кодексу у заяві про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність зазначається перелік документів що додаються до заяви.
Із змісту заяви вбачається, що на її останній сторінці зазначені «Додатки», які містять у собі лише загальні назви доданих до заяви документів, без конкретних назв таких документів та зазначення кількості їх сторінок, що свідчить про неналежне оформлення такої заяви та позбавляє суд можливості перевірити наявність/відсутність відповідних документів.
Окрім викладеного, в матеріалах справи відсутня інформація щодо наявності/відсутності виконавчих проваджень стягувачем/боржником за якими є заявник.
Підсумовуючи викладене, суд дійшов висновку, що заявником при зверненні до суду не дотримано вимог, встановлених статті 116 Кодексу.
Нормами ч.3 ст.37 Кодексу України з процедур банкрутства передбачено, що господарський суд залишає без руху заяву про відкриття провадження у справі з підстав, передбачених статтею 174 Господарського процесуального кодексу України, з урахуванням вимог цього Кодексу.
Відповідно до ст.174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
Якщо заявник не усунув недоліки заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із заявою.
Таким чином, суд дійшов висновку про залишення заяви ОСОБА_1 , м.Донецьк про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність боржника фізичної особи без руху.
Керуючись статтями 2, 9, 30, 37, 113, 115, 116 Кодексу України з процедур банкрутства, статтями 12, 174, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд,-
Заяву ОСОБА_1 , м.Донецьк про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність боржника фізичної особи залишити без руху.
ОСОБА_1 , м.Донецьк у строк, який не перевищує п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху, усунути недоліки заяви, а саме надати:
- належним чином оформлені декларації про майновий стан боржника за три роки, що передували поданню до суду заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність;
- докази на підтвердження інформації, яку зазначено заявником в плані реструктуризації;
- інформація щодо наявності/відсутності виконавчих проваджень стягувачем/боржником за якими є заявник;
- перелік доданих до заяви документів із зазначенням назви, дати, номеру, кількості аркушів, тощо.
Роз`яснити заявнику, що у випадку невиконання ним вимог суду про усунення недоліків заяви у встановлений судом строк, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із заявою про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність.
Ухвалу складено та підписано 11.06.2024р.
Ухвала набирає чинності з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Г.В. Левшина