УХВАЛА

м. Київ

18.06.2024Справа № 910/14457/23
Господарський суд міста Києва у складі судді Алєєвої І.В., розглянувши матеріали справи

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ІТ КАПІТАЛ»

до Міністерства юстиції України

треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача:

1. Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Смірнова Алла Сергіївна.

2. Компанія Смарт Холдинг (Сайпрус) ЛТД

3. ОСОБА_1

4. ОСОБА_5

5. ОСОБА_6

6. ОСОБА_2

7. ОСОБА_7

8. ОСОБА_3

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - Служба безпеки України

про визнання незаконним та скасування наказу в частині, скасування реєстраційної дії та зобов`язання вчинити дії.

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «ІТ КАПІТАЛ» звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до Міністерства юстиції України про визнання незаконним та скасування наказу в частині, скасування реєстраційної дії та зобов`язання вчинити дії.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 03.10.2023 у складі судді Картавцевої Ю.В. відкрито провадження у справі, розгляд справи вирішено здійснювати за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 07.11.2023 залучено до участі у справі третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача: Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Смірнову Аллу Сергіївну , Компанію Смарт Холдинг (Сайпрус) ЛТД, ОСОБА_1 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_2 , ОСОБА_7 , а також залучено до участі у справі третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - Службу безпеки України. Продовжено строк підготовчого провадження, розгляд справи відкладено.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 19.12.2023 залучено до участі у справі третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - ОСОБА_3 . Підготовче засідання у справі відкладено.

У зв`язку із направленням Господарським судом міста Києва запитів про міжнародну правову допомогу до компетентного органу Республіки Кіпр - Міністерства юстиції і громадського порядку Республіки Кіпр та з метою дотримання процесуальних строків розгляду справи, встановлених нормами Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва ухвалою від 06.03.2024 провадження у даній справі зупинив.

Розпорядженням в.о. керівника апарату Господарського суду міста Києва від 11.06.2024 № 01.3-16/890/24, у зв`язку з відпусткою судді Картавцевої Ю.В. проведено повторний автоматизований розподіл справи № 910/14457/23, за результатами якого справу передано на розгляд судді Алєєвій І.В.

Господарським судом міста Києва у складі судді Алєєвої І.В. розглядалась справа № 910/16975/23 за позовом Смарт Холдинг (Сайпрус) ЛТД до Міністерства юстиції України про визнання незаконним і скасування в частині наказу, скасування реєстраційних дій та зобов`язання вчинити дії.

Під час розгляду справи № 910/16975/23 суддею Господарського суду міста Києва Алєєвою І.В., з метою виключення у Компанії Смарт Холдинг (Сайпрус) ЛТД обставин, які у майбутньому могли б поставити під сумнів неупередженість судді при розгляді справи було заявлено самовідвід.

Відповідно до ч. 1 ст. 41 ГПК України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони та треті особи.

У справі № 910/14457/23 яка передана на розгляд судді Господарського суду міста Києва Алєєвій І.В. учасником справи також є Компанія Смарт Холдинг (Сайпрус) ЛТД.

Стаття 2 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» передбачає, що суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Бочан проти України» (Заява № 7577/02) від 03.05.2007 суд нагадує, що «безсторонність», в сенсі п. 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, має визначатися відповідно до суб`єктивного критерію, на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі - тобто, жоден з членів суду не має проявляти будь-якої особистої прихильності або упередження, та об`єктивного критерію - тобто, чи були у судді достатні гарантії для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви з цього приводу. Відповідно до об`єктивного критерію має бути визначено, чи наявні факти, що можуть бути перевірені, які породжують сумніви щодо відсутності безсторонності судів. У цьому зв`язку навіть зовнішні ознаки мають певне значення. Ключовим питанням є питання довіри, яку суди в демократичному суспільстві мають вселяти суспільству і, перш за все, сторонам у процесі.

В рішенні у справі «Олександр Волков проти України» від 09.01.2013 (Заява № 21722/11) зазначено наступне. Як правило, безсторонність означає відсутність упередженості та необ`єктивності. Згідно з усталеною практикою Суду існування безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно встановлюватися згідно з: (І) суб`єктивним критерієм, врахувавши особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та (ІІ) об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності (див., серед інших, рішення у справах «Фей проти Австрії» від 24.02.1993, Series A N 255, пп. 28 та 30, та «Веттштайн проти Швейцарії», заява № 33958/96, п. 42, ECHR 2000-XII). Проте між суб`єктивною та об`єктивною безсторонністю не існує беззаперечного розмежування, оскільки поведінка судді не тільки може викликати об`єктивні побоювання щодо його безсторонності з точки зору стороннього спостерігача (об`єктивний критерій), а й може бути пов`язана з питанням його або її особистих переконань (суб`єктивний критерій) (рішення у справі «Кіпріану проти Кіпру», заява № 73797/01, п. 119, ECHR 2005-XIII). Отже, у деяких випадках, коли докази для спростування презумпції суб`єктивної безсторонності судді отримати складно, додаткову гарантію надасть вимога об`єктивної безсторонності (див. рішення від 10 червня 1996 року у справі «Пуллар проти Сполученого Королівства», п. 32, Reports 1996-III). У цьому відношенні навіть вигляд має певну важливість - іншими словами, «має не лише здійснюватися правосуддя - ще має бути видно, що воно здійснюється». Адже йдеться про довіру, яку в демократичному суспільстві суди повинні вселяти у громадськість (рішення від 26.10.1984 у справі «Де Куббер проти Бельгії», Series A, № 86). Насамкінець, концепції незалежності та об`єктивної безсторонності тісно пов`язані між собою та залежно від обставин можуть вимагати спільного розгляду (рішення у справі «Сасілор-Лормін проти Франції», заява № 65411/01, п. 62, ECHR 2006-XIII).

Принцип об`єктивності судді є обов`язковою умовою належного виконання ним своїх посадових обов`язків. Сприйняття об`єктивності визначається за допомогою критерію розумного спостерігача. У разі, коли є підстави передбачати, що суддя є необ`єктивним (по різним причинам) - це дискредитує суспільну довіру до судової влади, тому судді належить уникати будь-яких дій, які дають підставу передбачати, що на його рішення можуть вплинути сторонні фактори, зокрема такі, як заінтересованість у вирішенні конкретної справи.

Об`єктивність судді є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті винесеного рішення, а й у всіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття (пункти 1.2, 2.1 Бангалорських принципів поведінки суддів від 19 травня 2006 року, схвалених Резолюцією Економічної та Соціальної Ради ООН від 27 липня 2006 року № 2006/23).

Як встановлюють Бангалорські принципи поведінки суддів, схвалені резолюцією 2006/23 Економічної і Соціальної Ради ООН від 27.07.2006, об`єктивність судді є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті винесеного рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття. Суддя заявляє самовідвід від участі в розгляді справи в тому випадку, якщо для нього не є можливим винесення об`єктивного рішення у справі, або в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

Відвід - це процесуальний інститут, що містить умови, за яких особа не може брати участі у конкретній справі. Відвід судді в господарському процесі як правова категорія - це висловлена в письмовій формі недовіра господарському суду на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі внаслідок виявлення будь-якої особистої прихильності чи упередженості, заявлена учасником розгляду конкретної справи.

Самовідвід дозволяє виключити найменшу підозру в зацікавленості судді в результатах розгляду конкретної справи, навіть якщо насправді такої зацікавленості немає, оскільки пріоритетною тут є суспільна довіра до суду.

Головною метою відводу є гарантування безсторонності суду, зокрема, щоб запобігти упередженості судді (суддів) під час розгляду справи, а мета самовідводу - запобігання будь-яким сумнівам щодо безсторонності судді.

Згідно ст. 35 ГПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

Відповідно до ч. 1 ст. 38 ГПК України з підстав, зазначених у статтях 35, 36 і 37 цього Кодексу, суддя, секретар судового засідання, експерт, спеціаліст, перекладач зобов`язані заявити самовідвід.

За приписами ст. 39 ГПК України питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі. Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Питання про самовідвід судді вирішується в нарадчій кімнаті ухвалою суду, що розглядає справу.

Як вже зазначалось, відповідно до Бангалорських принципах поведінки суддів від 19.05.2006, що схвалені Резолюцією Економічної та Соціальної Ради ООН від 27.07.2006 № 2006/23, суддя заявляє самовідвід від участі в розгляді справи в тому випадку, якщо для нього не є можливим винесення об`єктивного рішення у справі, або в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

Виходячи з наведеного, з огляду на положення ст.ст. 35, 36, 38 ГПК України, суд з метою виключення у Компанії Смарт Холдинг (Сайпрус) ЛТД, як учасника даної справи сумнівів у неупередженості або об`єктивності судді Алєєвої І.В. під час розгляду справи, суддя Алєєва І.В., вважає за необхідне заявити самовідвід від розгляду справи № 910/14457/23 за позовом ТОВ «ІТ КАПІТАЛ» до Міністерства юстиції України, за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача: Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Смірнової А.С., Компанії Смарт Холдинг (Сайпрус) ЛТД, ОСОБА_1 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_2 , ОСОБА_7 , ОСОБА_3 та за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - Служби безпеки України про визнання незаконним та скасування наказу в частині, скасування реєстраційної дії та зобов`язання вчинити дії, справу № 910/14457/23 передати уповноваженій особі апарату суду для вирішення питання про повторний автоматизований розподіл справи.

Подібна позиція, викладена Північним апеляційним господарським судом в ухвалах від 10.10.2022 № 911/614/20 та від 09.08.2023 № 925/632/19.

Керуючись статтями 32, 35, 38, 39, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва

УХВАЛИВ:

1. Самовідвід судді Алєєвої І.В. від розгляду справи № 910/14457/23 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ІТ КАПІТАЛ» до Міністерства юстиції України, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Смірнова Алла Сергіївна , Компанія Смарт Холдинг (Сайпрус) ЛТД, ОСОБА_1 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_2 , ОСОБА_7 , ОСОБА_3 та третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - Служба безпеки України про визнання незаконним та скасування наказу в частині, скасування реєстраційної дії та зобов`язання вчинити дії задовольнити.

2. Матеріали справи № 910/14457/23 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ІТ КАПІТАЛ» до Міністерства юстиції України, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Смірнова Алла Сергіївна , Компанія Смарт Холдинг (Сайпрус) ЛТД, ОСОБА_1 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_2 , ОСОБА_7 , ОСОБА_3 та третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - Служба безпеки України про визнання незаконним та скасування наказу в частині, скасування реєстраційної дії та зобов`язання вчинити дії, передати уповноваженій особі Господарського суду міста Києва для вирішення питання про повторний автоматичний розподіл справи.

Ухвала набирає чинності з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя І.В. Алєєва