ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

"10" червня 2024 р. Справа № 911/1433/24

Господарський суд Київської області у складі судді Горбасенка П.В., перевіривши матеріали позовної заяви Акціонерного товариства «Таскомбанк»

до Фізичної особи-підприємця Добровольського Сергія Станіславовича

про стягнення 100 259, 95 гривень

установив:

05.06.2024 через канцелярію Господарського суду Київської області Акціонерне товариство «Таскомбанк» (далі АТ «Таскомбанк» / позивач) подало позовну заяву до Фізичної особи-підприємця Добровольського Сергія Станіславовича (далі ФОП Добровольський С.С. / відповідач) про стягнення 100 259, 95 грн, з яких: 33 994, 39 грн заборгованості по тілу кредиту, 0, 01 грн заборгованості за відсотками, 62 640, 00 грн заборгованості по комісії, 1 277, 21 грн пені та 2 348, 34 грн штрафу.

Позовні вимоги обґрунтовані порушенням відповідачем зобов`язань за заявою-договором № ID7184442 від 24.10.2019 в частині повернення тіла кредиту, сплати відсотків за користування кредитними коштами, а також інших платежів згідно умов цього договору.

Дослідивши матеріали позовної заяви АТ «Таскомбанк», суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення її без руху, зважаючи на таке.

Приписами ст. 2 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) унормовано, що господарське судочинство в Україні здійснюється, зокрема, на засадах верховенства права, змагальності сторін, диспозитивності, пропорційності, неприпустимості зловживання процесуальними правами, обов`язковості судового рішення.

Суворе та неухильне дотримання зазначених принципів є запорукою досягнення завдань судочинства, що превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Відкриття провадження у справі позовного провадження є визначальною стадією судового процесу і може здійснюватись судом лише у випадку відповідності поданої позовної заяви вимогам, визначеним процесуальним законом.

Відповідно до ч. 1, пп. 2, 3, 5 ч. 3 ст. 162 ГПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Позовна заява повинна містити, зокрема:

- відомості про наявність або відсутність електронного кабінету;

- обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються;

- виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; правові підстави позову.

Обґрунтований розрахунок позовних вимог - це такий розрахунок, що містить обчислення, порядок нарахування сум (множення, додавання, нарахування процентів та інше) та підстави такого нарахування, які передбачені законом або умовами договору, відображення платежів, проведених оплат тощо.

Обґрунтовуючи позовні вимоги позивач вказує, що станом на 20.03.2024 відповідач має заборгованість у розмірі 100 259, 95 грн, з яких: 33 994, 39 грн заборгованості по тілу кредиту, 0, 01 грн заборгованості за відсотками, 62 640, 00 грн заборгованості по комісії, 1 277, 21 грн пені та 2 348, 34 грн штрафу.

Водночас наведені у позовній заяві суми заборгованості, пені та штрафу не містять:

- посилання на те, з яких частково / повністю неоплачених періодичних платежів та, відповідно, неоплачених місяців складається заявлена до стягнення сума заборгованості - 100 259, 95 грн;

- відомостей стосовно підстави походження зобов`язання (відповідний місячний платіж), на яке здійснювались нарахування відсотків, комісії, пені та штрафу щодо кожного розрахункового періоду окремо та на підставі чого (норми закону / умов договору) такі нарахування здійснено позивачем.

Також позивачем у позовній заяві та розрахунку заборгованості, який долучений до матеріалів позовної заяви, не обґрунтовано порядок зарахування частково повернутої відповідачем суми кредиту.

Означене свідчить про невідповідність позовної заяви АТ «Таскомбанк» приписам п. 3 ч. 3 ст. 162 ГПК України стосовно необхідності надання позивачем обґрунтованого розрахунку сум, що стягуються.

З огляду на вказане, суд звертає увагу позивача на те, що:

- зазначені норми процесуального права покладають на нього обов`язок надати не просто розрахунок сум, що стягуються / оспорюються, а саме обґрунтувати його, тобто навести підстави визначення / обрання сум і періодів / дат у такому розрахунку;

- на нього покладено процесуальний обов`язок з подання обґрунтованого розрахунку заявлених до стягнення сум, а тому наявність арифметичних помилок та / або описок у таких розрахунках може тлумачитись не на користь позивача, що спричинює для нього відповідні наслідки у вигляді прийняття судом рішення про часткову обґрунтованість заявлених до стягнення сум;

- позиція щодо суті спору та реалізації особою права на здійснення нарахувань має бути однозначною та такою, яка б не змушувала суд тлумачити дії та волю сторони з подвійним змістом;

- згідно викладеної у постанові Верховного Суду від 16.03.2020 у справі № 922/1658/19 позиції: з огляду на вимоги ст. 79, 86 ГПК України господарський суд має з`ясовувати обставини, пов`язані з правильністю здійснення позивачем розрахунку, та здійснити оцінку доказів, на яких цей розрахунок ґрунтується.

Крім того позовна заява АТ «Таскомбанк», в порушення п. 2 ч. 3 ст. 162 ГПК України, не містить відомостей про наявність або відсутність у сторін електронного кабінету в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі.

Зазначення ж у позовній заяві про наявність у позивача та відповідача електронних адрес не свідчить про дотримання АТ «Таскомбанк» вимог наведеної статті щодо необхідності зазначення відомостей про наявність або відсутність у сторін по справі саме електронного кабінету.

До того ж в матеріалах позовної заяви також відсутня інформація стосовно наявності / відсутності електронного кабінету в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі у адвоката Лавріва Віталія Павловича як представника АТ «Таскомбанк».

В розрізі викладеного суд вважає за необхідне зазначити, що згідно приписів ч. 6 ст. 6 ГПК України адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Згідно приписів ч. 1 ст. 14, ч. 1 ст. 73, ч. 4 ст. 74, ст. 91 ГПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у господарських справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів.

Отже, в порушення приписів ч. 6 ст. 6, ст. 91 ГПК України, позивач не надав ані інформації стосовно реєстраційного номеру облікової картки платника податків (РНОКПП) його представника - адвоката Лавріва Віталія Павловича, з метою самостійної ідентифікації судом на предмет наявності в останнього електронного кабінету, ані доказів на підтвердження обставин наявності у його представника зареєстрованого електронного кабінету в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі.

Згідно з ч. 1, 2 ст. 174 ГПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, беручи до уваги наведені нормативні приписи та встановлені судом порушення норм процесуального законодавства при зверненні позивача до суду із відповідним позовом, зокрема щодо оформлення позовної заяви та її змісту, суд дійшов висновку про залишення позовної заяви АТ «Таскомбанк» без руху та надання строку для усунення відповідних недоліків десять днів з дня вручення зазначеної ухвали.

В розрізі вказаного суд звертає увагу позивача на те, що:

- реалізація особою права на подання позову та інших заяв, клопотань до суду здійснюється через дотримання визначеної процесуальним законом процедури (порядку), яка передбачає виконання чітких та передбачуваних вимог ГПК України щодо форми, змісту заяв, документів, які додаються до них, недотримання яких має відповідні процесуальні наслідки для заявника;

- наявність у особи певних прав та можливостей їх захисту та, відповідно, процесуального права на розпорядження своїми правами щодо подання позову, визначення предмета спору на власний розсуд, не звільняє заявника від обов`язку дотримання правил подання позову, унормованих процесуальними приписами, зокрема ст. 162 ГПК України;

- норми процесуального права побудовані на чіткій позиції дисциплінованості як суду, так і учасників справи, а зазначене покладено в основу засад господарського судочинства з метою спрощення судового розгляду справи, скорочення судового розгляду, а також розвитку поваги в учасників справи як один до одного, так і до суду.

Керуючись ст. 162, 174, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

постановив:

1. Залишити позовну заяву Акціонерного товариства «Таскомбанк» без руху.

2. Усунути виявлені недоліки протягом десяти днів з дня вручення зазначеної ухвали через подання до суду:

1) обґрунтованого розрахунку заявлених до стягнення сум заборгованості, пені та штрафу із зазначенням:

- з яких частково / повністю неоплачених періодичних платежів та, відповідно, неоплачених місяців складається заявлена до стягнення сума заборгованості - 100 259, 95 грн;

- відомостей стосовно підстави походження зобов`язання (відповідний місячний платіж), на яке здійснювались нарахування відсотків, комісії, пені та штрафу щодо кожного розрахункового періоду окремо та на підставі чого (норми закону / умов договору) такі нарахування здійснено позивачем;

- на зарахування яких прострочених платежів та на підставі чого (норми закону / умов договору) проведено часткове повернення кредитних коштів.

2) письмових пояснень із зазначенням відомостей про наявність або відсутність у сторін по справі електронного кабінету в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі;

3) доказів наявності у представника Акціонерного товариства «Таскомбанк» - адвоката Лавріва Віталія Павловича зареєстрованого електронного кабінету в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі.

3. Повідомити учасників справи про можливість:

- надавати суду всі необхідні документи (заяви, пояснення, клопотання тощо) в електронному вигляді на електронну адресу суду через особистий кабінет в системі «Електронний суд», поштою або дистанційними засобами зв`язку;

- отримати інформацію щодо справи, що розглядається, за вебадресою ko.arbitr.gov.ua/sud5012/ на офіційному вебпорталі «Судова влада України» в Інтернеті.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею відповідно до ч. 2 ст. 235 Господарського процесуального кодексу України та не може бути оскаржена окремо від рішення суду згідно із ч. 2 ст. 254, ст. 255 Господарського процесуального кодексу України.

Суддя П.В.Горбасенко