ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

про відмову у виправленні описки

"12" червня 2024 р. Справа№ 910/13396/23

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Коротун О.М.

суддів: Майданевича А.Г.

Суліма В.В.

без виклику сторін,

розглянувши подану заяву про виправлення описки,

за результатами розгляду апеляційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "АЛТАЮР"

на рішення Господарського суду міста Києва від 04.03.2024 (повний текст - 12.03.2024)

у справі № 910/13396/23 (суддя - Сергій Балац)

за позовом Акціонерного товариства "УКРПОШТА"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "АЛТАЮР"

про стягнення 1 404 417,08 грн

ВСТАНОВИВ:

21.05.2024 Північний апеляційний господарський суд ухвалив постанову, якою апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "АЛТАЮР" на рішення Господарського суду міста Києва від 04.03.2024 у справі № 910/13396/23 залишено без задоволення; рішення Господарського суду міста Києва від 04.03.2024 у справі № 910/13396/23 залишено без змін; судові витрати, понесені у зв`язку з переглядом справи в суді апеляційної інстанції, покладено на скаржника.

06.06.2024 від відповідача надійшла заяви про виправлення описки. Подана заява мотивована тим, що судом апеляційної інстанції фактично було визнано обґрунтованість доводів апеляційної скарги відповідача та здійснено зміну мотивування щодо відмови в задоволенні позовних вимог, проте в резолютивній частині постанови від 21.05.2024 не зазначено про зміну рішення суду першої інстанції в зв`язку з неправильним застосування норм матеріального права.

А тому заявник просив виправити помилку у постанові Північного апеляційного господарського суду від 21.05.2024 у справі №910/13396/23, та зазначити в резолютивній частині постанови про часткове задоволення апеляційної скарги, а також про зміну рішення Господарського суду міста Києва від 04.03.2024 у справі №910/13396/23, та викладення його мотивувальної частини в редакції цієї постанови.

Розглянувши подану заяву про виправлення описки, суд апеляційної інстанції зазначає наступне.

Відповідно до статті 243 Господарського процесуального кодексу України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень. Заява про внесення виправлень розглядається протягом десяти днів після її надходження. Ухвала про внесення виправлень надсилається всім особам, яким видавалося чи надсилалося судове рішення, що містить описки чи арифметичні помилки.

Як вбачається з мотивувальної частини постанови, в ній було зазначено наступне: «В цій частині суд апеляційної інстанції частково враховує доводи скаржника про помилкове посилання суду першої інстанції на положення ст. 680 ЦК України. Разом з цим, Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» розділ IX "Прикінцеві положення" Господарського кодексу України (Відомості Верховної Ради України, 2003 р., NN 18 - 22, ст. 144) доповнити пунктом 7 такого змісту: "7. Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 232, 269, 322, 324 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину".

Судом першої інстанції правомірно зазначено, що продовження строків свідчить, що їх перебіг який відбувався в період дії карантину, не зараховувався при їх обчисленні. А тому з моменту настання строку виконання відповідачем зобов`язання під час дії карантину (02.03.2022, 10.03.2022, 08.09.2022) і до моменту звернення позивача до суду з даним позовом (22.08.2023), перебіг строків позовної давності вже був зупинений.

Оскільки строки позовної давності були зупинені на період дії карантину, їх перебіг/обчислення продовжено з моменту скасування карантину - то відповідно строк позовної давності на звернення позивача до суду з даним позовом не сплив, оскільки почав обчислюватися з дня скасування карантину. А тому доводи скаржника про пропуск строку позовної давності - відхиляються судом апеляційної інстанції через необґрунтованість».

Разом з цим, суд апеляційної інстанції зазначає, що посилання судом першої інстанції на вказану норму не призвело до ухвалення неправильного рішення у цій справі. Тоді як висновки суду першої інстанції про зупинення були визнані судом апеляційної інстанції правильними.

В цій частині суд апеляційної інстанції зазначає про тривалу та послідовну практику Верховного Суду в частині визнання помилкового посилання на норми, або обставини, однак у разі, якщо таке посилання не призвело до неправильного ухвалення рішення - останнє залишається без змін, а скарга, відповідно, без задоволення.

Подібна правова позиція зазначена: в постанові Верховного Суду від 05 грудня 2023 року у cправі № 916/3826/21 (пункт 42); у постанові Верховного Суду у складі судової палати для розгляду справ щодо земельних відносин та права власності Касаційного господарського суду від 23 листопада 2023 року у справі № 916/3030/22 (пункт 43); у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 10 квітня 2024 року у справі № 568/1149/22, у постанові Верховного Суду від 20 червня 2023 року у cправі №911/426/22 (пункт 39).

Натомість, заявник, звертаючись із заявою про виправлення описки просив: виправити помилку у постанові Північного апеляційного господарського суду від 21.05.2024 у справі №910/13396/23, та зазначити в резолютивній частині постанови про часткове задоволення апеляційної скарги, а також про зміну рішення Господарського суду міста Києва від 04.03.2024 у справі №910/13396/23, та викладення його мотивувальної частини в редакції цієї постанови.

Таким чином, заявник фактично просить змінити суть ухваленого рішення, яким апеляційну скаргу було залишено без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

В цій частині суд апеляційної інстанції зазначає, що правила статті 243 ГПК України передбачають можливість після ухвалення судового рішення у справі усунути в ньому помилки технічного (неюридичного) характеру - описки та очевидні арифметичні помилки. При цьому опискою визнається помилка, що порушує правила граматики, синтаксису, пунктуації, нумерації, які мають вплив на зміст судового рішення та його виконання. Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів, цифр тощо (пропуск літери, цифри, їх перестановка тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат і строків. Не є описками граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприймання.

Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не вправі змінювати зміст, суть судового рішення незалежно від його юридичного значення чи зовнішнього оцінного сприйняття (розуміння). Аналогічний висновок викладено в ухвалі Великої Палати Верховного Суду від 11.01.2022 у справі № 921/730/13-г/3, в постанові Верховного Суду 30 квітня 2024 року у справі № 911/1392/23).

За таких обставин, суд апеляційної інстанції зазначає про відсутність підстав для задоволення поданої Товариством з обмеженою відповідальністю "АЛТАЮР" заяви про виправлення описки від 06.06.2024.

Керуючись ст. 2, 7, 234, 243 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд,

УХВАЛИВ:

Відмовити Товариству з обмеженою відповідальністю "АЛТАЮР" у задоволенні заяви про виправлення описки в постанові Північного апеляційного господарського суду від 21.05.2024 у справі № 910/13396/23.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями та може бути оскаржена у порядку, визначеному ст. 286 - 291 Господарського процесуального кодексу України.

Головуючий суддя О.М. Коротун

Судді А.Г. Майданевич

В.В. Сулім