ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЖИТОМИРСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

"17" червня 2024 р. м. Житомир Справа № 906/649/24

Господарський суд Житомирської області у складі судді Машевської О.П., перевіривши матеріали позовної заяви Заступника керівника Житомирської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Житомирської обласної військової адміністрації

до Житомирської міської ради про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою,

ВСТАНОВИВ:

11 червня 2024 через діловодну службу Господарського суду Житомирської області надійшла позовна заява Заступника керівника Житомирської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Житомирської обласної військової адміністрації до Житомирської міської ради з позовними вимогами:

- зобов`язати Житомирську міську раду повернути земельну ділянку кадастровий номер :11:012:0020 державі в особі Житомирської обласної державної (військової) адміністрації ( вимога майнового характеру);

- скасувати в Державному земельному кадастрі державну реєстрацію земельної ділянки з кадастровим номером :11:012:0020 ( вимога немайнового характеру).

Невідповідність позовної заяви вимогам статей 162, 164 та 172 ГПК України є підставою для залишення її без руху ( з ч.1 ст. 174 цього Кодексу ( далі - Кодекс).

Так, позовна заява повинна містити ( п.п.3, 4 та 5 ч.3 ст. 162 Кодексу):

- зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці (п. 3 ч. 3 ст. 162 Кодекс);

- спосіб (способи) захисту прав/ інтересів;

- правові підстави позову;

Документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі додаються до позовної заяви (п. 2 ч. 1 ст. 164 Кодексу).

За подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру ( ч.3 ст. 6 ЗУ "Про судовий збір").

Ціна позову у позовах про витребування майна визначається вартістю майна ( п.2 ч.1 ст. 163 Кодексу).

Водночас якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при розгляді справи ( ч.2 ст. 163 Кодексу, ч.2 ст. 6 ЗУ "Про судовий збір").

Так, предметом спору за цим позовом є земельна ділянка кадастровий номер :11:012:0020, яка на праві комунальної власності зареєстрована за Житомирською міською радою 21.02.2006 ( 4 абз. ст.3 позовної заяви).

Визначаючи розмір судового збору за позовну вимогу майнового характеру - зобов`язати відповідача повернути земельну ділянку кадастровий номер :11:012:0020 державі, суд приймає до уваги визначені у позові такі правові підстави позову як ч.2 ст. 152 та 391 ЗК України.

Щодо статті 391 ЗК України.

Це вимога власника, який володіє річчю, про усунення перешкод у здійсненні користування і розпорядження нею.

Власник, який звертається за захистом, зберігає майно у своєму володінні та вимагає від відповідача припинити протиправні дії щодо свого майна, які не пов`язані із порушенням володіння.

Ознаки:

подається власником або титульним володільцем;

стосовно майна, яке знаходиться у власника (володільця);

інша особа заважає користуванню або розпорядженню цією річчю;

для створення таких перешкод немає правових підстав.

Натомість, суб`єкт, за яким зареєстроване право власності, визнається фактичним володільцем нерухомого майна. При цьому державна реєстрація права власності на нерухоме майно створює спростовувану презумпцію наявності в суб`єкта і права володіння цим майном (як складової права власності) (п. 62 постанови ВП ВС від 23.11.2021 у справі № 359/3373/16-ц).

Якщо позивач вважає, що його право порушене тим, що право власності зареєстроване за відповідачем, то належним способом захисту може бути позов про витребування нерухомого майна, оскільки його задоволення, тобто рішення суду про витребування нерухомого майна із чужого незаконного володіння, є підставою для внесення відповідного запису до Державного реєстру прав (постанови ВПВС від 13.07.2022 у справі № 199/8324/19, від 12.03.2024 у справі № 927/1206/21).

Рішення суду про витребування нерухомого майна із чужого володіння є підставою для внесення запису про державну реєстрацію за позивачем права власності на нерухоме майно, зареєстроване у цьому реєстрі за відповідачем, до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно незалежно від того, чи таке витребування відбувається у порядку віндикації (ст.ст. 387-388 ЦК України), чи у порядку, визначеному для повернення майна від особи, яка набула його за рахунок іншої особи без достатньої правової підстави (ст.ст. 1212-1215 ЦК України), чи у порядку примусового виконання обов`язку в натурі (п. 5 ч.2 ст. 16 ЦК України) (п. 38 постанови ВП ВС, 06.07.2022 у справі № 914/2618/16).

Також слід відзначити, що у постанові від 14.11.2018 у справі № 183/1617/16 Велика Палата Верховного Суду виснувала, що у разі задоволення позовної вимоги про витребування нерухомого майна із чужого незаконного володіння суд витребує таке майно на користь позивача, а не зобов`язує відповідача повернути це майно власникові ( правова позиція підтверджена ВПВС у постанові від 03.04.2024 у справі № 917/1212/21).

Віндикаційний та негаторний позови це класичні види речових позовів.

Пред`являються у разі якщо між сторонами спору існують абсолютні (речові) відносини, тобто між позивачем і відповідачем відсутній будь-який договір або недоговірне зобов`язання.

Визначальний критерій їх розмежування: наявність або відсутність в особи права володіння майном на момент звернення з позовом до суду.

Велика Палата Верховного Суду виснувала, що пам`ятки археології зазвичай знаходяться безпосередньо у глибині земної поверхні, в зв`язку з чим нерозривно пов`язані з земельними ділянками, на яких вони розташовані. Правовий режим земельної ділянки, на якій розташована пам`ятка археології, не має відрізнятися від правового режиму самої пам`ятки, яка згідно з Законом України «Про охорону культурної спадщини» не може перебувати в приватній чи комунальній власності ( постанова від 12.03. 2024 у справі № 927/1206/21).

Статтею 17 Закону України «Про охорону культурної спадщини» гарантовано право державної власності на пам`ятки археології. Відчуження з державної власності земельної ділянки, на якій розташовані пам`ятки археології, фактично унеможливлює здійснення державою права користування та розпорядження цими пам`ятками археології, у зв`язку з невіддільністю пам`ятки археології від земельної ділянки, на якій вона розташована.

При застосуванні ЗУ "Про судовий збір" в частині розмежування позовних вимог, які мають вартісну оцінку (майновий характер) та які не підлягають вартісній оцінці (немайновий характер), суд приймає до уваги, що майновий позов (позовна вимога майнового характеру) - це вимога про захист права/ інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці ( постанови ВП ВС від 26.02.2019 у справі №907/9/17, від 25.08.2020 у справі №910/13737/19, від 04.10. 2023 у справі № 906/1026/22).

Згідно із ч. 2 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору встановлюється у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (п.п. 1 п. 2).

За майнову позовну вимогу ( повернення земельної ділянки з кадастровим номером :11:012:0020 з комунальної у державну власність) сплачено судовий збір 3028,00 грн ( п. і. №1235 від 06.06.2024 на загальну суму 6056,00грн), тобто у мінімально допустимому розмірі.

В свою чергу, вартість земельної ділянки - еквівалент цінності земельної ділянки, виражений у ймовірній сумі грошей, яку може отримати продавець ( абз. 4 ст. 1 ЗУ "Про оцінку земель" від 11.12.2003 за №1378-ІV ( далі - Закон про оцінку земель).

Ціна земельної ділянки - фактична сума грошей, сплачена за перехід прав на земельну ділянку або на подібну до неї земельну ділянку від продавця до покупця ( абз. 16 ст. 1 Закону про оцінку земель).

Грошова оцінка земельних ділянок залежно від призначення та порядку проведення може бути нормативною і експертною ( ч. 4 ст. 5 Закону про оцінку земель).

Нормативна грошова оцінка земельних ділянок - капіталізований рентний дохід із земельної ділянки, визначений за встановленими і затвердженими нормативами ( абз. 13 ст. 1 Закону про оцінку земель).

НПО використовується для визначення розміру земельного податку [...], орендної плати за земельні ділянки державної/ комунальної власності тощо ( ч. 5 ст. 5 вказаного Закону).

Позов та додані до нього докази не містять відомостей про НГО земельної ділянки з кадастровим номером :11:012:0020.

НПО земельних ділянок проводиться у разі відчуження земельних ділянок державної, комунальної власності, якщо відповідно до закону ціна продажу таких земельних ділянок визначається з використанням нормативної грошової оцінки земельних ділянок ( абз. 7 ч. 1 ст. 13 Закону про оцінку земель).

Натомість експертна грошова оцінка земельних ділянок та прав на них проводиться з метою визначення вартості об`єкта оцінки ( ч.5 ст. 5 Закону про оцінку земель).

Експертна грошова оцінка земельних ділянок використовується при здійсненні цивільно-правових угод щодо земельних ділянок та прав на них, крім випадків, визначених цим Законом, а також іншими законами ( ч. 6 ст. 5 цього Закону).

Експертна грошова оцінка земельних ділянок проводиться у випадках , визначених у ч.2 ст. 13 Закону про оцінку земель.

Нормативно-правові акти з проведення оцінки земель затверджуються Кабінетом Міністрів України ( ч.2 ст.12 Закону про оцінку земель).

Відповідно до п.1 Методики нормативної грошової оцінки земельних ділянок, затвердженої Постановою КМУ від 03.11.2021 р. № 1147, об`єктом нормативної грошової оцінки є земельні ділянки усіх категорій та форм власності в межах території територіальної громади (або її частини) ( далі - Методика НГО).

Згідно п. 2 Методики НГО межі території територіальної громади, а також межі населених пунктів (сіл, селищ, міст), що входять до складу територій територіальних громад, використовуються на підставі відомостей Державного земельного кадастру.

У п. 3 Методики НГО передбачено, що нормативна грошова оцінка земельної ділянки (Цн) визначається за такою формулою:

Цн = Пд х Нрд х Км1 х Км2 х Км3 х Км4 х Кцп х Кмц х Кні,

де Пд - площа земельної ділянки, квадратних метрів;

Нрд - норматив капіталізованого рентного доходу за одиницю площі згідно з додатком 1;

Км1 - коефіцієнт, який враховує розташування території територіальної громади в межах зони впливу великих міст;

Км2 - коефіцієнт, який враховує курортно-рекреаційне значення населених пунктів;

Км3 - коефіцієнт, який враховує розташування території територіальної громади в межах зон радіаційного забруднення;

Км4 - коефіцієнт, який характеризує зональні фактори місця розташування земельної ділянки;

Кцп - коефіцієнт, який враховує цільове призначення земельної ділянки відповідно до відомостей Державного земельного кадастру;

Кмц - коефіцієнт, який враховує особливості використання земельної ділянки в межах категорії земель за основним цільовим призначенням;

Кні - добуток коефіцієнтів індексації нормативної грошової оцінки земель за період від затвердження нормативу капіталізованого рентного доходу до дати проведення оцінки.

Згідно п. 4 Методики НГО площа (Пд) та цільове призначення земельної ділянки використовуються на підставі відомостей Державного земельного кадастру.

У п.18 Методики НГО також передбачено, що у разі застосування відповідно до законодавства нормативної грошової оцінки одиниці площі ріллі по Автономній Республіці Крим або по області нормативна грошова оцінка одиниці площі ріллі по Автономній Республіці Крим або по області приймається згідно з додатком 15.

Згідно п. 20 Методики НГО дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформляються за заявою, форму якої наведено в додатку 16, що подається в електронній або паперовій формі, як витяг із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок за формою згідно з додатком 17.

У разі відсутності в Державному земельному кадастрі відомостей про нормативну грошову оцінку земельних ділянок, що унеможливлює автоматичну видачу витягу із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок із використанням програмного забезпечення Державного земельного кадастру, такий витяг оформляється протягом трьох робочих днів з дати надходження відповідної заяви із наявної технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок за підписом працівника відповідного територіального органу Держгеокадастру, до посадових обов`язків якого належить надання зазначених витягів (абз. 4 п. 20 Методики НГО).

Оскільки позов щодо повернення земельної ділянки з кадастровим номером :11:012:0020 за своєю правовою природою є віндикаційним , тому при визначенні ціни позову, прокурор мав зазначити вартість/ціну цієї земельної ділянки згідно витягу із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок та вже на його підставі визначити об`єктивний розмір судового збору за правилом п.2 ч. 1 ст. 163 Кодексу.

Таку, рішенням Житомирської міської ради 25 сесії 8 скликання від 23.02.2023 № 737 «Про затвердження технічної документації з нормативно грошової оцінки земель» затверджено та введено в дію з 01.01.2024 нормативно грошову оцінку земель по місту Житомир Житомирської міської територіальної громади ( https://zt.tax.gov.ua/media-ark/news-ark/753247.html).

Норми Закону України «Про місцеве самоврядування» від 21 травня 1997 року № 280/97- ВР (зі змінами та доповненнями) передбачають обов`язковість виконання всіма суб`єктами господарювання законних вимог органів місцевого самоврядування.

Таким чином, оскільки прокурор ініціював позов в інтересах держави в особі Житомирської обласної військової адміністрації , через яку держава здійснює титул власника земельної ділянки з кадастровим номером :11:012:0020, яка розташована на території міста Житомир, позивач не позбавлений права самостійно отримати у встановленому законом порядку витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок.

В свою чергу, суд позбавлений можливості за правилом ч.2 ст. 163 Кодексу та ч.2 ст. 6 ЗУ "Про судовий збір" до відкриття провадження у справі попередньо визначити розмір судового збору для наступного стягнення недоплаченого/повернення переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при розгляді справи , оскільки як позов , так і додані до нього документи, не містять вихідних даних згідно п. 3 Методики НГО за якими визначається нормативна грошова оцінка земельної ділянки (Цн) за відповідною формулою.

Згідно з ч. 8 ст. 6 Закону України "Про судовий збір" перевірка повноти сплати судового збору здійснюються судом відповідно до процесуального законодавства.

У зв`язку з викладеним, правило ч. 2 ст. 174 Кодексу про необхідність зазначення судом в ухвалі про залишення позовної заяви без руху точної суми судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити) не є застосовним у цій конкретній ситуації.

До викладеного суд доповнює, що у прохальній частині позовної заяви прокурором також не вказано площу та адресу спірної земельної ділянки.

Згідно з абз. 2 та 3 ч. 4 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу.

На повідомлення Житомирської окружної прокуратури від 01.05.2024 № 51-84-3521вих-24 про виявлене порушення вимог земельного законодавства, Житомирська обласна державна ( військова) адміністрація листом № 3098/2-24/21 від 15.05.2024 повідомила, що в обласному бюджеті видатків для сплати судового збору для подання відповідної позовної заяви не передбачено.

Суд констатує, що позов не містить зазначення доказів і такі до нього в якості додатків не додано на підтвердження викладеному Житомирською обласною державною ( військовою) адміністрацією у листі № 3098/2-24/21 від 15.05.2024.

В свою чергу, звертаючись із позовом в інтересах держави, прокурор є суб`єктом сплати судового збору та самостійно здійснює права та виконує обов`язки, пов`язані з розподілом судових витрат, про що зазначено у постанові Великої Палати Верховного Суду у справі №923/199/21 від 05.10.2022 та у додатковій постанові Касаційного господарського суду у справі №906/433/19 від 08.11.2022.

Однак у позові відсутнє посилання на відповідне нормативне регулювання правомірності витрачання Житомирською окружною прокуратурою коштів Державного бюджету України для сплати судового збору за нездійснення органом державної виконавчої влади заходів із претензійно-позовної роботи щодо витребування/повернення у державну власність із комунальної земельної ділянки з кадастровим номером :11:012:0020. Не зазначено прокурором у позовній заяві докази, які підтверджують викладене судом у попередньому реченні.

Згідно правової позиції Об`єднаної палати КГС у складі ВС, що викладена у постанові від 16.09.2022 у справі №913/703/20 (п. 83), з відповідних положень ст. 80 ГПК України вбачається, що докази, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, повинні існувати на момент звернення до суду з відповідним позовом, і саме на позивача покладено обов`язок подання таких доказів одночасно з позовною заявою. Єдиний винятковий випадок, коли можливим є прийняття судом доказів з порушенням встановленого строку, - наявність об`єктивних обставин, які унеможливлюють своєчасне вчинення такої процесуальної дії (наприклад, якщо стороні не було відомо про існування доказів), тягар доведення яких також покладений на учасника справи.

Висновки Верховного Суду, викладені у постанові від 16.09.2022 у справі №913/703/20 (п. 83), є застосовними і щодо доказів сплати судового збору.

Керуючись ст.ст. 162, 164, 172, 174, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву Заступника керівника Житомирської окружної прокуратури залишити без руху.

2. Заступнику керівника Житомирської окружної прокуратури протягом 10 (десяти) днів з дня вручення ухвали суду усунути недоліки позовної заяви шляхом:

- подання доказів доплати судового збору за вимогу майнового характеру про повернення у державну власність земельної ділянки з кадастровим номером :11:012:0020, яка розташована на території міста Житомир, у розмірі 1,5% від її вартості /ціни , визначеної на підставі витягу з технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок в редакції, чинній на дату здійснення доплати судового збору у поточному 2024 році за винятком сплаченої суми судового збору у розмірі 3028,00 грн;

- подання письмово викладеного посилання на відповідне нормативне регулювання правомірності витрачання Житомирською окружною прокуратурою коштів Державного бюджету України для сплати судового збору у загальному розмірі 6056,00грн згідно платіжної інструкції № 1235 від 06.06.2024 за нездійснення Житомирською обласною державною ( військовою) адміністрацією заходів із претензійно-позовної роботи щодо витребування/повернення у державну власність із комунальної земельної ділянки з кадастровим номером :11:012:0020. Викладене у поясненні підтвердити доказами.

3. Роз`яснити Заступнику керівника Житомирської окружної прокуратури в інтересах держави в особі , що в разі не усунення всіх недоліків у встановлений судом строк, заява вважається неподаною і повертається згідно з ч.4 ст.174 Господарського процесуального кодексу України.

Ухвала про залишення позовної заяви без руху набрала законної сили 17.06.2024 та як судове рішення оскарженню не підлягає ( п.1 ч.1 ст. 232 Кодексу).

Судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими до виконання юридичними особами ( ст. 18 Кодексу).

Роз`яснити, що оскільки законодавець не допускає апеляційне оскарження ухвал суду першої інстанції про залишення позовної заяви без руху окремо від рішення суду, право учасника судового процесу заявити про невідповідність вказівок суду вчинити ту чи іншу процесуальну дію забезпечується шляхом подання апеляційної скарги на ухвалу суду про повернення позовної заяви ( ч.4 ст. 174 Кодексу) або на ухвалу суду про залишення позовної заяви без розгляду ( ч.13 ст. 176 Кодексу).

Суддя Машевська О.П.

1- у справу

2- прок.(через Ел. суд) + на ел.пошту: Житом. окружн. прок.: