ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

"07" червня 2024 р. Справа № 911/1371/22

Господарський суд Київської області у складі судді Горбасенка П.В.,

за позовом ОСОБА_1

до Садівницького товариства «Вега»

за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача: 1. ОСОБА_2

2. ОСОБА_3

про визнання недійсними рішень загальних зборів садівницького товариства і застосування наслідків недійсності правочину

за участю представників:

від відповідача: Сільванович С.В. (ордер серії АА № 1217390 від 26.04.2024), Котовий О.В. (самопредставництво)

від третьої особи 1: Щербань Д.М. (ордер серії СЕ № 1080846 від 04.04.2024), Верчик І.Є. (ордер серії АА № 1436226 від 25.04.2024)

від третьої особи 2: ОСОБА_4 (ордер серії СЕ № 1082469 від 05.04.2024)

установив:

15.08.2022 ОСОБА_1 звернулась до Господарського суду Київської області з позовною заявою до Садівницького товариства «Вега» про визнання недійсними рішень загальних зборів садівницького товариства і застосування наслідків недійсності правочину.

Господарський суд Київської області рішенням від 24.01.2023, залишеним без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 01.11.2023 у справі № 911/1371/22, відмовив у задоволенні позову.

Касаційний господарський суд у складі Верховного Суду постановою від 31.01.2024 скасував рішення Господарського суду Київської області від 24.01.2023 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 01.11.2023 у справі № 911/1371/22 та передав справу № 911/1371/22 на новий розгляд до Господарського суду Київської області.

Відповідно до результатів автоматизованого розподілу судової справи між суддями, оформлених протоколом автоматизованого розподілу б/н від 21.02.2024, матеріали справи № 911/1371/22 передано до розгляду судді Горбасенку П.В.

Господарський суд Київської області ухвалою від 04.03.2024, зокрема, прийняв справу № 911/1371/22 до свого провадження та призначив підготовче засідання на 05.04.2024, викликав у підготовче засідання представників учасників справи, зобов`язав позивача, відповідача та третіх осіб надати суду письмові пояснення, із наданням належних доказів на їх підтвердження, по суті спору з урахуванням висновків та вказівок, викладених в постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 31.01.2024 у цій справі, та постановив витребувані документи надати суду до 05.04.2024 разом із доказами направлення таких документів на адреси інших учасників справи.

29.03.2024 через канцелярію Господарського суду Київської області Садівницьке товариство «Вега» подало заяву про відкладення розгляду справи.

05.04.2024 через підсистему «Електронний суд» треті особи, на виконання вимог ухвали Господарського суду Київської області від 04.03.2024 у справі № 911/1371/22, надіслали додаткові пояснення у справі. У підготовчому засіданні 26.04.2024 суд долучив означені пояснення до матеріалів справи.

Господарський суд Київської області ухвалою від 05.04.2024 у цій справі, зокрема, задовольнив заяву Садівницького товариства «Вега» про відкладення розгляду справи та відклав підготовче засідання на 26.04.2024.

22.04.2024 через канцелярію Господарського суду Київської області ОСОБА_1 подала заяву про розгляд справи без участі позивача.

У підготовчому засіданні 26.04.2024 представник відповідача заявив усне клопотання про продовження строку для подання відповідачем витребуваних ухвалою Господарського суду Київської області від 04.03.2024 у справі № 911/1371/22 пояснень.

Господарський суд Київської області ухвалою від 26.04.2024, занесеною до протоколу судового засідання від 26.04.2024 у справі № 911/1371/22, роз`яснив відповідачу, що останній не позбавлений права подати пояснення по суті спору до наступного судового засідання.

Господарський суд Київської області ухвалою від 26.04.2024 у справі № 911/1371/22 відмовив у задоволенні усного клопотання Садівницького товариства «Вега» про продовження строку для подання відповідачем витребуваних ухвалою Господарського суду Київської області від 04.03.2024 у справі № 911/1371/22 пояснень, відмовив у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про розгляд справи без участі позивача, відклав підготовче засідання на 10.05.2024, визнав обов`язковою присутність в підготовчому засіданні представника позивача, попередив ОСОБА_1 про залишення позову без розгляду у разі відсутності представника позивача у підготовчому засіданні та зобов`язав ОСОБА_1 виконати вимоги ухвали Господарського суду Київської області від 04.03.2024 у справі № 911/1371/22 в частині необхідності надання письмових пояснень, із наданням належних доказів на їх підтвердження, по суті спору з урахуванням висновків та вказівок, викладених в постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 31.01.2024 у цій справі.

Господарський суд Київської області ухвалою від 10.05.2024 у справі № 911/1371/22 відклав підготовче засідання на 07.06.2024, визнав обов`язковою присутність в підготовчому засіданні представника позивача та / або позивача (особисто), повторно зобов`язав ОСОБА_1 виконати вимоги ухвали Господарського суду Київської області від 04.03.2024 у справі № 911/1371/22 в частині необхідності надання письмових пояснень, із наданням належних доказів на їх підтвердження, по суті спору з урахуванням висновків та вказівок, викладених в постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 31.01.2024 у цій справі, та попередив ОСОБА_1 про залишення позову без розгляду у разі неподання останньою витребуваних судом документів, а також відсутності представника позивача та / або позивача (особисто) в підготовчому засіданні 07.06.2024.

03.06.2024 через підсистему «Електронний суд» ОСОБА_3 надіслав заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза приміщенням суду, згідно якої просив суд забезпечити участь його представника - адвоката Щербаня Д.М. у підготовчому засіданні 07.06.2024 в режимі відеоконференції.

Господарський суд Київської області ухвалою від 04.06.2024 у справі № 911/1371/22 задовольнив заяву ОСОБА_3 про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза приміщенням суду, постановив провести в режимі відеоконференції призначене у справі на 07.06.2024 підготовче засідання.

У підготовче засідання 20.06.2023 ані представник позивача, ані позивач (особисто) не з`явилися, про причини неявки суд не повідомили; позивач вимоги ухвали Господарського суду Київської області від 04.03.2024 у справі № 911/1371/22 в частині необхідності надання письмових пояснень, із наданням належних доказів на їх підтвердження, по суті спору з урахуванням висновків та вказівок, викладених в постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 31.01.2024 у цій справі, не виконав, про причини невиконання суд не повідомив.

Згідно приписів ст. 194, ч. 4 ст. 202, ч. 1 ст. 209, п. 4 ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України (далі ГПК України) завданням розгляду справи по суті є розгляд та вирішення спору на підставі зібраних у підготовчому провадженні матеріалів, а також розподіл судових витрат.

Суд, заслухавши вступне слово учасників справи, з`ясовує обставини, на які учасники справи посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, та досліджує в порядку, визначеному в підготовчому засіданні у справі, докази, якими вони обґрунтовуються.

У разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Суд залишає позов без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, або позивач (його представник) не з`явився у підготовче засідання чи у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Приписами ст. 42 ГПК України встановлено, що учасники справи мають право, зокрема, брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом, та водночас зобов`язані з`явитися за викликом суду в судове засідання, якщо їх явка визнана судом обов`язковою.

Об`єднана палата Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду у постанові від 13.09.2019 у справі № 916/3616/15 дійшла висновку про те, що положення ч. 4 ст. 202 та п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України не пов`язують залишення позовної заяви без розгляду з необхідністю надання судом оцінки можливості вирішення спору за відсутності представника позивача, який не з`явився на виклик суду, не повідомив про причини неявки, був належним чином повідомлений про призначення справи до розгляду. Наведене, однак, не стосується випадків, коли позивач подав заяву про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору. Тобто оцінка можливості вирішення спору по суті за відсутності представника позивача має обов`язково надаватись судами у разі, якщо позивач не з`явився на виклик суду, але звернувся із заявою про розгляд цієї справи за його відсутності.

Також об`єднана палата Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду у постанові від 05.06.2020 у справі № 910/16978/19 виклала висновок щодо застосування п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України, вказавши, зокрема, що правом на залишення позову без розгляду суд наділений у разі неявки належним чином повідомленого позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і якщо його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи, навіть у тих випадках, коли його явка визнана судом необов`язковою і наслідки неявки не роз`яснювалися.

У разі відсутності у позивача наміру брати участь у судовому засіданні приписами ст. 202, 226 ГПК України передбачено подання позивачем заяви про розгляд справи за його відсутності. Тобто право позивача як особи, яка подала позов та зацікавлена в його розгляді, не бути присутнім у судовому засіданні кореспондується з обов`язком такої особи подати до суду відповідну заяву про розгляд справи за її відсутності.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 05.06.2020 у справі № 910/16978/19, від 16.10.2020 у справі № 910/8816/19, від 02.12.2022 у справі № 910/12184/20.

Крім того, здійснюючи тлумачення п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України, Касаційний господарський суд у складі Верховного Суду, зокрема, у постанові від 17.05.2023 у справі № 910/23821/15 зауважив, що залишення позову без розгляду на підставі п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України можливе за умови, якщо суд позбавлений можливості вирішити спір по суті з вини позивача, який не подав без поважних причин витребувані згідно з ухвалами суду докази, необхідні для вирішення спору, або його представник не з`явився на виклик у засідання господарського суду чи не повідомив про причини неявки і його нез`явлення перешкоджає вирішенню спору.

При вирішенні питання щодо залишення позову без розгляду господарським судам слід мати на увазі, що наведене можливо лише за наявності таких умов:

- додаткові документи вважаються витребуваними, тільки якщо про це зазначено у відповідному процесуальному документі або, в разі оголошення перерви в судовому засіданні, - в протоколі такого засідання;

- витребувані документи чи явка представника позивача дійсно необхідні для вирішення спору, тобто за їх відсутності суд позбавлений можливості вирішити спір по суті;

- позивач не подав документи, витребувані судом при підготовці справи до розгляду, чи не направив свого представника в засідання господарського суду без поважних причин.

Отже, перш ніж залишити позов без розгляду господарський суд зобов`язаний з`ясувати причини невиконання його вимог позивачем і об`єктивно оцінити їх поважність. При цьому поважними, з урахуванням конкретних обставин справи, вважаються причини, які за об`єктивних, тобто не залежних від позивача, обставин унеможливлювали або істотно утруднювали вчинення ним відповідних процесуальних дій; при цьому береться до уваги й те, чи вживав позивач заходів до усунення цих обставин або послаблення їх негативного впливу на виконання позивачем процесуальних обов`язків, покладених на нього судом.

Подібний правовий висновок викладений Касаційним господарським судом у складі Верховного Суду у постанові від 23.08.2019 у справі № 910/13094/17.

Викладене, а також системний аналіз положень ч. 4 ст. 202 та п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України свідчать про те, що процесуальним наслідком неявки позивача в судове засідання та неподання останнім витребуваних судом документів є залишення позову без розгляду.

Залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду господарським судом справи без прийняття рішення суду по суті спору у зв`язку з виявленням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому, наслідком якої є можливість повторного звернення до суду з тотожним позовом.

Враховуючи системно-логічний зв`язок положень ч. 4 ст. 202 та п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України, випливає, що правове значення для прийняття судом рішення про залишення позову без розгляду з підстави нез`явлення позивача у судове засідання, передбаченої цими нормами процесуального права, має одночасна наявність таких обставин, так звані умови для залишення позову без розгляду у випадку неявки позивача в судове засідання:

1) належне повідомлення судом позивача про час і місце судового засідання;

2) неявка позивача в судове засідання або неповідомлення позивачем суду причин його неявки в судове засідання;

3) неподання позивачем суду заяви про розгляд справи за його відсутності.

Водночас суд може розглянути можливість вирішення спору за відсутності позивача (з`ясувати, чи не перешкоджає нез`явлення позивача вирішенню спору) лише якщо від позивача надійшло клопотання про такий розгляд (про розгляд справи за відсутності позивача). У разі, якщо від позивача до суду не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд не має права розглядати справу, а тому не зобов`язаний надавати оцінку наявності такої можливості.

Якщо нез`явлення позивача перешкоджає вирішенню спору (якщо розгляд справи за відсутності позивача неможливий), суд, не зважаючи на заяву позивача про розгляд справи за його відсутності, позбавлений права розглянути справу по суті. У разі, якщо суд визнав явку позивача обов`язковою до подання позивачем клопотання про розгляд справи за його відсутності, то суд, не зважаючи на це клопотання, зобов`язаний залишити позов без розгляду. У разі, якщо до подання такого клопотання, суд не визнавав явку позивача обов`язковою, у такому випадку суд повинен повідомити позивача про те, що розгляд справи за його відсутності є неможливими та визнати його явку обов`язковою, вирішити питання про відкладення або перерву в судовому засіданні та у разі нез`явлення позивача в наступне судове засідання залишити позов без розгляду.

Аналогічний правовий висновок викладено в постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 18.11.2022 у справі № 905/458/21.

З огляду на послідовну та сталу правову позицію Верховного Суду, а також наявність в матеріалах справи залишеної судом без задоволення заяви позивача про розгляд справи за відсутності останнього, оцінивши можливість вирішення спору по суті за відсутності позивача, суд дійшов таких висновків.

Так, зі змісту прохальної частини позовної заяви ОСОБА_1 випливає, що позивач просив суд:

- визнати недійсними рішення загальних зборів Садівницького товариства «Вега», що оформлені протоколом № 1 від 22.05.2022;

- застосувати наслідки недійсності рішень загальних зборів Садівницького товариства «Вега», оформлених протоколом № 1 від 22.05.2022;

- скасувати статут Садівницького товариства «Вега», затверджений протоколом загальних зборів членів Садівницького товариства «Вега» № 1 від 22.05.2022, з моменту його затвердження.

Позовні вимоги обґрунтовані посиланням на обставини порушення процедури скликання та проведення загальних зборів товариства та порушення прав позивача як члена цього товариства.

Позивач вказував на те, що, прийнявши спірне рішення, загальні збори членів Садівницького товариства «Вега» порушили його права як члена товариства, оскільки він не був належним чином повідомлений про проведення загальних зборів, а під час їх проведення був позбавлений можливості обговорення і надання своїх пропозицій щодо винесених на порядок денний питань, оскільки загальні збори членів товариства відбувалися в форматі, коли члени товариства приїздили у встановлене місце протягом дня i голосували «за» та «проти» щодо запропонованих заздалегідь питань та розробленого статуту.

За твердженням позивача, такий формат проведення загальних зборів не дав останньому можливості встановити яка загальна кількість членів взяла участь у голосуванні, оскільки він не був ознайомлений зі списком присутніх і голосуючих членів, а тому встановити наявність чи відсутність кворуму було неможливо.

Отже, на думку позивача, проведені 22.05.2022 загальні зборі членів товариства, проводились не у вигляді повноцінних зборів, а у вигляді письмового голосування, що не відповідає засадам кооперації і позбавило його можливості взяти повноцінну участь в управлінні діяльністю товариства.

Треті особи підтримали позицію позивача. У додаткових поясненнях, поданих ОСОБА_2 та ОСОБА_3 на виконання вимог ухвали Господарського суду Київської області від 04.03.2024 у справі № 911/1371/22, останні виклали ідентичні доводи, зазначені третіми особами у раніше поданих ними заявах та клопотаннях у цій справі, а також фактично процитували положення постанови Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 31.01.2024 у справі № 911/1371/22, додатково виклавши свої доводи лише у частині дійсної кількості членів Садівницького товариства «Вега» станом на 22.05.2022, а також щодо того, чи були особи, які взяли участь в загальних зборах 22.05.2022, на яких були прийняті спірні рішення, на їх думку, дійсними членами Садівницького товариства «Вега».

Зі свого боку відповідач заперечив проти доводів позивача, зазначивши, зокрема, що в оголошенні про скликання загальних зборів товариства всім членам товариства було запропоновано увійти до складу ініціативної групи, проте позивач такою можливістю не скористався, відтак відсутні підстави стверджувати, що його права на управління товариством були порушені. Також відповідач не виконав вимоги ухвали Господарського суду Київської області від 04.03.2024 у справі № 911/1371/22 та витребувані судом пояснення не надав.

Водночас Касаційний господарський суд у складі Верховного Суду, передаючи справу № 911/1371/22 на новий розгляд до Господарського суду Київської області, у постанові від 31.01.2024 у справі № 911/1371/22 зазначив, що:

- суди першої та апеляційної інстанцій дійшли помилкового висновку про те, що розміщене головою правління Садівницького товариства «Вега» ОСОБА_5 оголошення про скликання позачергових загальних зборів членів товариства від 12.01.2022, яке не містить інформації, передбаченої ч. 5 ст. 15 Закону України «Про кооперацію», є доказом скликання зборів саме головою правління;

- суди не надали належну оцінку доводам позивача про порушення порядку скликання загальних зборів членів Садівницького товариства «Вега», на яких були прийняті спірні рішення, не встановлювали обставини, пов`язані зі скликанням зборів, не досліджували зібрані у справі докази, які ці обставини підтверджують або спростовують;

- ні місцевий господарський суд, ні суд апеляційної інстанції не надали оцінку наявній в матеріалах справи копії повідомлення про проведення загальних зборів членів Садівницького товариства «Вега» на 25.05.2022 об 11:00 у магазині «Вегас» та копії протоколу № 1 загальних зборів Садівницького товариства «Вега» від 22.05.2022 на предмет наявної в цих доказах інформації про те, що загальні збори членів Садівницького товариства «Вега» були скликані саме ініціативною групою членів товариства;

- суди попередніх інстанцій не дослідили та не встановили ким саме були скликані загальні збори членів Садівницького товариства «Вега», що відбулися 25.05.2022 об 11:00 у приміщенні 2-го поверху магазину «Вегас», на яких були прийняті спірні рішення, чи був дотриманий порядок та строки скликання цих зборів, встановлені ч. 4-7 ст. 15 Закону України «Про кооперацію»;

- поза увагою судів також залишилися доводи позивача та третіх осіб про те, що 22.05.2022 фактично відбулися двоє різних загальних зборів членів Садівницького товариства «Вега»: о 12:00 на Північному масиві (КПП № 2), скликані за ініціативою голови правління товариства Петкевича О.П., та об 11:00 у приміщенні другого поверху магазину «Вегас», скликані ініціативною групою членів товариства; суди попередніх інстанцій не надали належну оцінку цим доводам та доказам, які ці обставини підтверджують чи спростовують, зокрема не надали оцінку наявним в матеріалах справи рішенню правління Садівницького товариства «Вега» від 20.02.2022 № 1 та додатку до протоколу загальних зборів Садівницького товариства «Вега» від 22.05.2022 щодо цих обставин;

- на спростування доводів позивача щодо відсутності кворуму на оспорюваних зборах, відповідач надавав лише списки проголосувавших на загальних зборах осіб, а також докази, які підтверджували кількість членів товариства за 2009 рік, які, як обґрунтовано зазначають скаржники, могли не містити актуальної інформації про дійсний склад членів товариства станом на 22.05.2022;

- відповідач не надав доказів, на підставі яких він визначав наявність / відсутність кворуму на зборах 22.05.2022, тобто списки усіх осіб, яких відповідач вважав членами товариства станом на 22.05.2022 та перевіряв наявність у осіб, що прибули на оспорювані збори, наявність / відсутність права голосу на цих зборах;

- суди попередніх інстанцій не надали жодної оцінки долученому до матеріалів справи реєстру осіб, які брали участь на зборах 22.05.2022, що є додатком до протоколу загальних зборів від 22.05.2022 та згідно якого зазначено більшу кількість членів товариства, ніж та, що була визначена судами з урахуванням документів 2009 року;

- поза увагою судів попередніх інстанцій залишилось також й з`ясування питання щодо дійсної кількості членів Садівницького товариства «Вега» станом на 22.05.2022, що є обов`язковими для визначення кворуму загальних зборів членів Садівницького товариства «Вега», на яких були прийняті спірні рішення;

- ні місцевий господарський суд, ні суд апеляційної інстанції не дослідили обставини щодо осіб, які взяли участь в загальних зборах 22.05.2022, на яких були прийняті спірні рішення, не з`ясували, чи були особи, присутні на цих зборах, дійсними членами Садівницького товариства «Вега», чи мали права на участь та голосування на зборах станом на 22.05.2022;

- поза увагою судів залишилися і обставини дотримання на зборах, що відбулися 22.05.2022 у приміщенні другого поверху магазину «Вегас», кворуму для прийняття загальними зборами членів Садівницького товариства «Вега» спірних рішень, встановленого ч. 11 ст. 15 Закону України «Про кооперацію»;

- суди попередніх інстанцій залишили поза увагою усталені висновки Верховного Суду про те, що самостійною підставою для визнання недійсними оскаржуваних рішень загальних зборів у зв`язку з порушенням прямих вказівок закону є не лише прийняття загальними зборами рішення за відсутності кворуму для проведення загальних зборів чи прийняття рішення, а й неможливість встановлення судом наявності необхідного кворуму;

- суди попередніх інстанцій не з`ясували чи були повідомлені члени товариства про те, що заплановані на 22.05.2022 збори будуть проводитись саме у порядку письмового опитування, чи передбачений такий порядок голосування документами, що регулюють діяльність Садівницького товариства «Вега», і у разі якщо - ні, чи доведено до учасників цього товариства порядок голосування на вказаних зборах з метою забезпечення можливості членів кооперативу висловити свою думку щодо вирішуваних на зборах питань не особисто на зборах перед іншими членами кооперативу, а шляхом надіслання відповідних пропозицій ініціативній групі, з метою їх включення до листка голосування як альтернативних рішень щодо певних питань.

Отже, з огляду на вказане, мета виклику у судове засідання представника позивача та / або позивача (особисто) полягала в необхідності суду з`ясувати правові підстави позову через встановлення наведених у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 31.01.2024 у справі № 911/1371/22 обставин.

Відтак відсутність представника позивача та / або позивача (особисто) у судовому засіданні унеможливила з`ясування наведених питань, що, відповідно, перешкоджає вирішенню спору у зазначеній справі за відсутності позивача у судовому засіданні.

Проаналізувавши положення ч. 4 ст. 202 та п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України, суд зауважує про те, що зазначені норми процесуального права не передбачають можливості інших варіантів дій суду, окрім залишення позовної заяви без розгляду. Формулювання «суд залишає позов без розгляду», що міститься у ч. 4 ст. 202 ГПК України, та формулювання «суд залишає позов без розгляду», що міститься у п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України, виражає імперативну вказівку суду щодо заборони продовження розгляду справи та завершення судового провадження без винесення рішення.

З огляду на викладене суд зазначає про те, що повноваження суду залишити позов без розгляду, передбачені цими нормами процесуального права відносяться до імперативних, тоді як господарський суд, розглядаючи господарські справи, зобов`язаний вчиняти лише ті процесуальні дії та ухвалювати ті процесуальні рішення, які прямо встановлені процесуальним законом, і не може посилатися на те, що у процесуальному законі відсутня пряма чи «імперативна» заборона на вчинення певної процесуальної дії чи ухвалення певного процесуального рішення у вигляді формулювання, що суд не має права продовжити розгляд справи, якщо позивач (його представник) не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Отже, положення ч. 4 ст. 202 та п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України є імперативними, що означає те, що відповідно до цих норм процесуального права у разі неявки позивача в судове засідання за умови, що він був належним чином повідомлений про час і місце судового засідання, не повідомив суд про причини його неявки та не надав суду заяви про розгляд справи за його відсутності, суд має імперативний процесуальний обов`язок залишити позов без розгляду.

З метою повідомлення позивача про розгляд цієї справи, копію ухвали Господарського суду Київської області від 10.05.2024 у справі № 911/1371/22, як і копії всіх інших ухвал Господарського суду Київської області в означеній справі, суд надіслав на поштову адресу ОСОБА_1 , вказану останньою у позовній заяві.

Однак поштові конверти з такими ухвалами повернуто до суду органом поштового зв`язку з відмітками «адресат відсутній за вказаною адресою».

Жодних інших поштових адрес позивача матеріали справи не містять та суду не повідомлено.

Крім того всі постановлені у цій справі ухвали офіційно оприлюднені у Єдиному державному реєстрі судових рішень - www.reyestr.court.gov.ua (далі Реєстр), та знаходяться у вільному доступі, тоді як за змістом ст. 2 Закону України «Про доступ до судових рішень» кожен має право на доступ до судових рішень у порядку, визначеному цим Законом, а всі судові рішення, внесені до Реєстру, є відкритими для безоплатного цілодобового доступу на офіційному вебпорталі судової влади України.

З огляду зазначеного суд дійшов висновку, що повідомлення позивача про дату, час і місце судового засідання слід вважати належним та таким, що здійснено з дотриманням вимог ст. 121, 122, 242 ГПК України.

До того ж позивачем не подано до суду жодних заяв, клопотань, повідомлень про поважність причин його неявки в судове засідання, як і не подано заяви про розгляд справи за відсутності ОСОБА_1 в підготовчому засіданні 07.06.2024, тоді як в задоволенні поданої позивачем 22.04.2024 заяви про розгляд справи без участі останнього судом відмовлено з огляду на неможливість розгляду цієї справи за відсутності позивача або його представника, про що неодноразово наголошувалося судом в ухвалах.

Стосовно ж залишення позову без розгляду з підстав неподання ОСОБА_1 витребуваних судом документів, суд вважає за доцільне зазначити, що:

- ухвалами Господарського суду Київської області від 04.03.2024, 26.04.2024, 10.05.2024 у справі № 911/1371/22 суд зобов`язував ОСОБА_1 надати письмові пояснення, із наданням належних доказів на їх підтвердження, по суті спору з урахуванням висновків та вказівок, викладених в постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 31.01.2024 у цій справі;

- з огляду на викладену в постанові від 31.01.2024 у справі № 911/1371/22 правову позицію Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду витребувані судом документи дійсно необхідні для вирішення спору, тобто за їх відсутності суд позбавлений можливості вирішити спір по суті;

- як випливає з матеріалів справи, позивач не подав документи, витребувані судом при підготовці справи до її розгляду по суті, як і не направив свого представника та не з`явився особисто в засідання господарського суду, зокрема, для надання пояснень в усному порядку, при цьому не зазначивши жодних поважних причин нездійснення останнім таких дій.

Враховуючи викладене, наявні в матеріалах справи докази належного повідомлення позивача про розгляд справи, відсутність заяви ОСОБА_1 про розгляд справи без її участі з наведенням поважності причин неявки, а також відсутність позивача та його представника в підготовчому засіданні, тоді як їх неявка перешкоджає вирішенню спору у цій справі, суд дійшов висновку про залишення без розгляду позову ОСОБА_1 до Садівницького товариства «Вега», за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про визнання недійсними рішень загальних зборів садівницького товариства і застосування наслідків недійсності правочину в порядку п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України.

Водночас суд враховує та звертає увагу позивача, що конституційне право на суд є правом, його реалізація покладає на учасників справи певні обов`язки. Вжиття заходів для ефективного розгляду та вирішення судового спору є обов`язком не тільки для держави, але й для осіб, які беруть участь у справі, а тому сторона, яка задіяна у ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Суд звертає увагу позивача, що:

- відповідно до приписів ч. 4 ст. 226 ГПК України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення обставин, що були підставою для залишення позову без розгляду, має право звернутись до суду повторно;

- відповідно до ч. 2 ст. 226 ГПК України, п. 4 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір» про залишення позову без розгляду постановляється ухвала, в якій вирішуються питання про розподіл між сторонами судових витрат, про повернення судового збору з бюджету; сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням).

Керуючись ст. 202, 226, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

постановив:

Залишити без розгляду позов ОСОБА_1 до Садівницького товариства «Вега», за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про визнання недійсними рішень загальних зборів садівницького товариства і застосування наслідків недійсності правочину.

Повна ухвала складена та підписана 12.06.2024, набирає законної сили негайно після її проголошення відповідно до ч. 1 ст. 235 Господарського процесуального кодексу України та може бути оскаржена в апеляційному порядку до Північного апеляційного господарського суду протягом десяти днів з моменту її складення відповідно до ст. 255, ч. 1 ст. 256 Господарського процесуального кодексу України.

Суддя П.В.Горбасенко