ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"13" червня 2024 р. Справа№ 910/3077/24

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Яковлєва М.Л.

суддів: Шаптали Є.Ю.

Гончарова С.А.

розглянувши в порядку письмового провадження без повідомлення (виклику) учасників справи

розглянувши матеріали апеляційної скарги Публічного акціонерного товариства Акціонерного банку «Укргазбанк»

на ухвалу Господарського суду міста Києва від 08.04.2024

у справі № 910/3077/24 (суддя Привалов А.І.)

за позовом Публічного акціонерного товариства Акціонерний банк «Укргазбанк»

до Публічного акціонерного товариства «Київметробуд» в особі Будівельно-монтажного управління № 6 Публічного акціонерного товариства «Київметробуд»

про стягнення 16 878,68 грн.

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 08.04.2024 у справі № 910/3077/24 позовну заяву і додані до неї документи повернуто Публічному акціонерному товариству Акціонерний банк «Укргазбанк», з посиланням на положення ч. 4 ст. 174 ГПК України, згідно з якою, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Вказаних висновків суд першої інстанції дійшов виходячи з того, що:

- позивач звернувся до Господарського суду міста Києва з позовом до Публічного акціонерного товариства «Київметробуд» в особі Будівельно-монтажного управління № 6 Публічного акціонерного товариства «Київметробуд» про стягнення 16 878,68 грн.;

- під час дослідження матеріалів позовної заяви судом встановлено, що позивачем не дотримано вимог статей 162, 164 ГПК України та, з огляду на вказане, ухвалою Господарського суду міста Києва від 18.03.2024 у справі №910/3077/24 позовну заяву залишено без руху та встановлено строк на усунення недоліків позовної заяви 10 (десять) днів з дня вручення цієї ухвали шляхом подання суду: відповідної заяви в частині зміни найменування відповідача; доказів на підтвердження повноважень начальника Будівельного управління № 6 Публічного акціонерного товариства «Київметробуд» укладати договори на банківське обслуговування; доказів, з яких вбачається, що місцезнаходженням Будівельного управління № 6 Публічного акціонерного товариства «Київметробуд» є: м. Київ, вул. Сурикова, 3, корп. 8Б; доказів надіслання копії позовної заяви та доданих до неї документів листом з описом вкладення на адресу Будівельного управління № 6 Публічного акціонерного товариства «Київметробуд»;

- 02.04.2024 на адресу суду від позивача надійшла заява про усунення недоліків, до якої додано позовну заяву, в якій визначено відповідачем: Будівельно-монтажне управління №6 Публічного акціонерного товариства «Київметробуд». До вказаної заяви позивачем додано копію Положення про Будівельно-монтажне управління №6 Публічного акціонерного товариства «Київметробуд»;

- дослідивши Положення про Будівельно-монтажне управління №6 Публічного акціонерного товариства «Київметробуд», судом установлено, що БМУ-6 є відокремленим структурним підрозділом, виробничою одиницею і входить до складу ПАТ «Київметробуд», проте, до повноважень БМУ-6 не входить виступати в судах від імені юридичної особи. При цьому, за приписами ст. 45, 48 ГПК України господарський суд не наділений повноваженнями самостійно визначати відповідача по справі або здійснювати заміну первісного відповідача належним відповідачем;

- крім того, позивачем не усунуто недоліки щодо визначення повного найменування відповідача (організаційно-правова форма) відповідно до відомостей, розміщених у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань;

- вказане свідчить про те, що заявник не повністю усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом.

Не погоджуючись із рішенням суду першої інстанції, Публічне акціонерне товариство Акціонерний банк «Укргазбанк» звернулось до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати ухвалу Господарського суду міста Києва від 08.04.2024 у справі № 910/3077/24 та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

У апеляційній скарзі апелянт зазначив про те, що суд першої інстанції не в повній мірі встановив обставини, що мають значення для справи, помилково визнав, що позовна заява подана з недоліками, не доведено того, що позивачем не усунуті недоліки позовної заяви.

У обґрунтування вимог апеляційної скарги апелянт послався на те, що:

- суд першої інстанції помилково визначив, що в позовній заяві не зазначено повне найменування відповідача (організаційно-правова форма). В позовній заяві від 04.03.2024 за вих. № 501/494/2024 визначено відповідача - юридичну особу Публічне акціонерне товариство «Київметробуд», Код ;

- на вимогу суду, було надано докази на підтвердження повноважень начальника Будівельного управління № 6 Публічного акціонерного товариства «Київметробуд» укладати договори на банківське обслуговування: положення про Будівельно-монтажне управління № 6 Публічного акціонерного товариства «Київметробуд»; картка із зразками підписів, в якій зазначено підписом керівника АТ «Київметробуд», що повноваження та підпис керівника Будівельно-монтажне управління №6, який діє на підставі Положення про Будівельно-монтажне управління № 6 Публічного акціонерного товариства «Київметробуд» засвідчено;

- на вимогу суду було надано витяг з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань щодо Будівельно-монтажного управління № 6 Публічного акціонерного товариства «Київметробуд», де зазначена адреса: 03035, м. Київ, вул. Сурикова, 3, кори. 8 Б;

- на вимогу суду було надано докази надіслання копії позовної заяви та доданих до неї документів листом з описом вкладення на адресу Будівельно-монтажного управління № 6 Публічного акціонерного товариства «Київметробуд»;

- вказане свідчить про те, що позивачем були усунуті недоліки позовної заяви, які суд першої інстанції вважав помилково недоліками та помилково вважав, що ці недоліки не усунуті;

- суд першої інстанції помилково вважав в ухвалі суду про залишення позову без руху, що відповідачем у справі є відокремлений структурний підрозділ юридичної особи, а не юридична особа, тому помилково вважав недоліком, що позивач не направив структурному підрозділу копію позовної заяви та доданих до неї документів. Фактично ж, позивач маючи на увазі відповідачем юридичну особу (як зазначено у позовній заяві), а не структурний її підрозділ, подаючи позовну заяву надіслав до суду докази направлення копії позовної заяви та доданих до неї документів саме юридичній особі. Вказане свідчить про те, що вимога суду в ухвалі про залишення позову без руху про направлення копії позовної заяви структурному підрозділу юридичної особи є незаконною та необґрунтованою, зважаючи на те, що відповідачем у справі має бути саме юридична особа, а не її структурний підрозділ в силу закону, а не Положення, як помилково зазначає суд першої інстанції;

- судом першої інстанції зроблені передчасні висновки про неможливість заміни судом особи відповідача на належного відповідача після відкриття провадження, що призвело до постановлення ухвали про повернення позовної заяви. Так, заміна відповідача можлива за клопотанням позивача відповідно до ст. 48 ГПК України.

Згідно з витягом з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 24.04.2024, справу № 910/3077/24 передано на розгляд колегії суддів у складі: Яковлєв М.Л. - головуючий суддя; судді: Шаптала Є.Ю., Тищенко О.В..

З огляду на те, що апеляційна скарга надійшла до Північного апеляційного господарського суду без матеріалів справи, що у даному випадку унеможливлює розгляд поданої апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку про необхідність витребування матеріалів даної справи у суду першої інстанції та відкладення вирішення питань, пов`язаних з рухом апеляційної скарги, які визначені главою 1 розділу ІV ГПК України, до надходження матеріалів справи.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 29.04.2024 витребувано у Господарського суду міста Києва матеріали справи № 910/3077/24, а також відкладено вирішення питань, пов`язаних з рухом апеляційної скарги, до надходження матеріалів справи № 910/3077/24.

09.05.2024 від Господарського суду міста Києва до Північного апеляційного господарського суду надійшли матеріали даної справи.

За приписами ч. 1 ст. 271 ГПК України, апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції розглядаються в порядку, передбаченому для розгляду апеляційних скарг на рішення суду першої інстанції з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.

Відповідно до правил ч. 2 ст. 271 ГПК України апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції про повернення заяви позивачеві (заявникові) розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 13.05.2024 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Публічного акціонерного товариства Акціонерного банку «Укргазбанк» на ухвалу Господарського суду міста Києва від 08.04.2024 у справі № 910/3077/24, постановлено здійснювати розгляд апеляційної скарги у порядку письмового провадження без повідомлення (виклику) учасників справи, учасникам справи встановлено строк для подачі всіх заяв (відзивів) та клопотань в письмовій формі протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення даної ухвали, позивача зобов`язано у строк до 27.05.2024 надати до суду оригінал позовної заяви та доданих до неї документів, повернутих на підставі ухвали Господарського суду міста Києва від 08.04.2024.

27.05.2024 та 31.05.2024 до суду від апелянта надійшов оригінал позовної заяви та додані до неї документі, повернутих на підставі ухвали Господарського суду міста Києва від 08.04.2024.

Розпорядженням керівника апарату суду № 09.1-08/2073/24 від 12.06.2024 призначено повторний автоматизований розподіл справи № 910/3077/24.

Відповідно до витягу з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 12.06.2024, визначено наступний склад колегії суддів: головуючий суддя - Яковлєв М.Л.; судді: Шаптала Є.Ю., Гончаров С.А..

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 12.06.2024 апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства Акціонерного банку «Укргазбанк» на ухвалу Господарського суду міста Києва від 08.04.2024 у справі № 910/3077/24 прийнято до свого провадження колегією суддів у складі: головуючий суддя - Яковлєв М.Л., судді: Шаптала Є.Ю., Гончаров С.А..

Станом на 12.06.2024 відзивів, пояснень та клопотань до суду не надходило.

Враховуючи обставини, пов`язані зі запровадженням воєнного стану в Україні з 24.02.2022 Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 24.02.2022 № 2102-IX, та його неодноразове продовження, справа розглядається у розумний строк.

Згідно із ст. 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права. У суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.

Колегія суддів, беручи до уваги межі перегляду справи у апеляційній інстанції, обговоривши доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, проаналізувавши на підставі фактичних обставин справи застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права при прийнятті оскаржуваного судового рішення, дійшла до висновку про те, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, а оскаржувана ухвала суду першої інстанції підлягає скасуванню, з наступних підстав.

У березні 2024 року Публічне акціонерне товариство Акціонерний банк «Укргазбанк» звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до Публічного акціонерного товариства «Київметробуд» в особі Будівельно-монтажного управління № 6 Публічного акціонерного товариства «Київметробуд», у якому просило стягнути з відповідача заборгованість у загальній суму 16 878,68 грн. за договором комплексного банківського обслуговування суб`єктів господарювання № 2018/КД/028-0102, укладеного шляхом підписання заяви на приєднання.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 18.03.2024 у справі №910/3077/24 позовну заяву Публічного залишено без руху та встановлено строк на усунення недоліків позовної заяви 10 (десять) днів з дня вручення цієї ухвали шляхом подання суду:

- відповідної заяви в частині зміни найменування відповідача;

- доказів на підтвердження повноважень начальника Будівельного управління № 6 Публічного акціонерного товариства «Київметробуд» укладати договори на банківське обслуговування;

- доказів, з яких вбачається, що місцезнаходженням Будівельного управління № 6 Публічного акціонерного товариства «Київметробуд» є: м. Київ, вул. Сурикова, 3, корп. 8Б;

- доказів надіслання копії позовної заяви та доданих до неї документів листом з описом вкладення на адресу Будівельного управління № 6 Публічного акціонерного товариства «Київметробуд».

Постановляючи вказану ухвалу Господарський суд міста Києва виходив з того, що:

- повне найменування відповідача (організаційно-правова форма) не відповідає відомостям, розміщеним у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань;

- до позовної заяви не додано доказів, з яких вбачається, що місцезнаходженням Будівельного управління № 6 Публічного акціонерного товариства «Київметробуд» є: м. Київ, вул. Сурикова, 3, корп. 8Б, оскільки, згідно доданих до позовної заяви доказів, місцезнаходження останнього визначено: м. Київ, вул. Прорізна, 8;

- позовна заява не містить доказів на підтвердження повноважень начальника Будівельного управління № 6 Публічного акціонерного товариства «Київметробуд» укладати договори на банківське обслуговування;

- копія позовної заяви та додані до неї документи не були надіслані на адресу Будівельного управління № 6 Публічного акціонерного товариства «Київметробуд», яке включено позивачем до складу учасників судового процесу.

02.04.2024 до Господарського суду міста Києва від позивача надійшла заява про усунення недоліків, до якої додано позовну заяву, в якій визначено відповідачем: Будівельно-монтажне управління №6 Публічного акціонерного товариства «Київметробуд». До вказаної заяви позивачем додано копію Положення про Будівельно-монтажне управління №6 Публічного акціонерного товариства «Київметробуд».

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 08.04.2024 у справі № 910/3077/24 позовну заяву і додані до неї документи повернуто Публічному акціонерному товариству Акціонерний банк «Укргазбанк», з посиланням на положення ч. 4 ст. 174 ГПК України, згідно з якою якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Постановляючи вказану ухвалу Господарський суд міста Києва виходив з того, що:

- дослідивши Положення про Будівельно-монтажне управління №6 Публічного акціонерного товариства «Київметробуд», судом установлено, що БМУ-6 є відокремленим структурним підрозділом, виробничою одиницею і входить до складу ПАТ «Київметробуд», проте, до повноважень БМУ-6 не входить виступати в судах від імені юридичної особи. При цьому, за приписами ст. 45, 48 ГПК України господарський суд не наділений повноваженнями самостійно визначати відповідача по справі або здійснювати заміну первісного відповідача належним відповідачем;

- у постанові Верховного Суду у складі об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 14.06.2021 у справі №760/32455/19, зокрема, зазначено, що філії та представництва, які не є юридичними особами, не наділені цивільною процесуальною дієздатністю та не можуть виступати стороною у цивільному процесі. Тому справи, в яких відповідачем виступає філія чи представництво, не підлягають розгляду в порядку цивільного судочинства, у зв`язку з відсутністю сторони у цивільному процесі, до якої пред`явлено позов, а отже неможливістю вирішення цивільного спору;

- крім того, позивачем не усунуто недоліки щодо визначення повного найменування відповідача (організаційно-правова форма) відповідно до відомостей, розміщених у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань;

- вказане свідчить про те, що заявник не повністю усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом.

Колегія суддів з судом першої інстанції погодитись не може з огляду на таке.

Зі змісту оскаржуваної ухвали слідує, що суд першої інстанції, постановляючи вказану ухвалу, послався на положення ч. 4 ст. 174 ГПК України, згідно з якою якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Водночас зазначаючи у оскаржуваній ухвалі про те, що БМУ-6 є відокремленим структурним підрозділом, виробничою одиницею і входить до складу ПАТ «Київметробуд» та про те, що у постанові Верховного Суду у складі об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 14.06.2021 у справі №760/32455/19, суд першої інстанції жодним чином не обґрунтував яким саме чином вказані обставини є підставою для повернення позовної заяви та доданих до неї документів на підставі положень ч. 4 ст. 174 ГПК України.

При цьому колегія суддів зауважує на тому, що у постанові Верховного Суду у складі об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 14.06.2021 у справі №760/32455/19 не викладено правовий висновок про те, що наслідком подання позову до філії та представництва, які не є юридичними особами, не наділені цивільною процесуальною дієздатністю та не можуть виступати стороною у цивільному процесі, є повернення такого позову на підставі положень ч. 4 ст. 174 ГПК України.

Колегія суддів зазначає про те, що за змістом вказаної постанови наслідком подання позову до філії та представництва, які не є юридичними особами, не наділені цивільною процесуальною дієздатністю та не можуть виступати стороною у цивільному процесі, є фактична відсутність сторони у цивільному процесі, до якої пред`явлено позов, а отже неможливість вирішення цивільного спору, що свідчить про наявність підстав для відмови у відкритті провадження (п. 1 ч. 1 ст. 186 ЦПК України) або закритті провадження (п. 1 ч. 1 ст. 255 ЦПК України).

Також помилковими є висновки суду першої інстанції про можливість повернення позовної заяви з огляду на те, що приписами ст. 45, 48 ГПК України господарський суд не наділений повноваженнями самостійно визначати відповідача по справі або здійснювати заміну первісного відповідача належним відповідачем.

Щодо невиконання позивачем вимог ухвали Господарського суду міста Києва від 18.03.2024 в частині подання відповідної заяви в частині зміни найменування відповідача, колегія суддів зазначає про таке.

Як вбачається з матеріалів справи, висновків щодо невідповідності повного найменування відповідача відомостям, розміщеним у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, суд першої інстанції дійшов з огляду на те, що у позовній заяві вих. № 501/494/2024 від 04.03.2024 (первісно подана - примітка суду) та № 501/494/2024 (подана на виконання ухвали Господарського суду міста Києва від 18.03.2024 - примітка суду) позивачем було визначено організаційно - правову форму «Київметробуд» як «Публічне акціонерне товариство», в той час як згідно з відомостями, які містяться Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань організаційно - правовою формою вказаної юридичної особи є «Акціонерне товариство».

Колегія суддів зазначає про те, що повернення позовної заяви лише з огляду на невідповідність визначеної у позові організаційно - правової форми відповідача відомостям, розміщеним у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, за умови зазначення вірної назви, ідентифікаційного коду та адреси, є надмірним формалізмом ставлення до вимог закону і порушенням прав на справедливий судовий захист.

Згідно практики Європейського суду з прав людини, реалізуючи положення Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, необхідно уникати занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише і фактичним, але і реальним. Надмірний формалізм при вирішені питання щодо прийняття позовної заяви або скарги є порушенням права на справедливий судовий захист.

Зокрема, у рішенні від 04.12.1995 у справі «Беллет проти Франції» Європейський суд з прав людини зазначив, що ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року (далі - Конвенція) містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданих національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права.

У рішенні від 13.01.2000 у справі «Мірагаль Есколано та інші проти Іспанії» та у рішенні від 28.10.1998 у справі «Перес де Рада Каваніллес проти Іспанії» Європейський Суд з прав людини вказав, що надто суворе тлумачення внутрішніми судами процесуальної норми позбавило заявників права доступу до суду і завадило розгляду їхніх позовних вимог. Це визнано порушенням п. 1 ст. 6 Конвенції.

Отже, виходячи з норм Конституції України, а також з норм міжнародного права, повернення позовної заяви з формальних підстав унеможливило доступ позивача до правосуддя для повного захисту своїх прав та інтересів шляхом судового розгляду справи.

Зазначена правова позиція висловлена Великою Палатою Верховного Суду в постанові від 05.12.2018 у справі №9901/736/18.

Враховуючи наведене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про наявність підстав для повернення позовної заяви з посиланням на положення ч. 4 ст. 174 ГПК України, згідно з якою якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

За таких обставин ухвала Господарського суду міста Києва від 08.04.2024 у справі № 910/3077/24 ухвалена з порушенням норм процесуального права, зокрема, ст.ст. 173, 174 ГПК України.

Щодо інших аргументів сторін колегія суддів зазначає, що вони були досліджені та не наводяться у судовому рішенні, позаяк не покладаються в його основу, тоді як Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (справа Серявін проти України, § 58, рішення від 10.02.2010). Названий Суд зазначив, що, хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довод (рішення Європейського суду з прав людини у справі Трофимчук проти України).

Згідно з ч. 1 ст. 271 ГПК України, апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції розглядаються в порядку, передбаченому для розгляду апеляційних скарг на рішення суду першої інстанції з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.

За приписами ч. 3 ст. 271 ГПК України, у випадках скасування судом апеляційної інстанції ухвал про відмову у відкритті провадження у справі або заяви про відкриття справи про банкрутство, про повернення позовної заяви або заяви про відкриття справи про банкрутство, зупинення провадження у справі, закриття провадження у справі, про залишення позову без розгляду або залишення заяви у провадженні справи про банкрутство без розгляду справа (заява) передається на розгляд суду першої інстанції.

Частиною 1 статті 277 ГПК України встановлено, що підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є:

1) неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи;

2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими;

3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи;

4) порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Колегія суддів вважає, що при прийнятті оспореної ухвали судом першої інстанції мало місце неправильне застосування норм процесуального права, а відтак, Господарського суду міста Києва від 08.04.2024 у справі № 910/3077/24 підлягає скасуванню, а позов Публічного акціонерного товариства Акціонерний банк «Укргазбанк» - передачі до суду першої інстанції для вирішення питання про наявність або відсутність підстав для прийняття його до розгляду.

Враховуючи вимоги, які викладені в апеляційній скарзі, апеляційна скарга Публічного акціонерного товариства Акціонерний банк «Укргазбанк» підлягає задоволенню.

Оскільки у цьому випадку суд апеляційної інстанції не змінює та не ухвалює нового рішення, розподіл судових витрат судом апеляційної інстанції не здійснюється (ч. 14 ст. 129 ГПК України).

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 129, 252, 263, 269, 270, 273, 275, 276, 281-285 ГПК України, Північний апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства Акціонерний банк «Укргазбанк» на ухвалу Господарського суду міста Києва від 08.04.2024 у справі № 910/3077/24 задовольнити.

2. Ухвалу Господарського суду міста Києва від 08.04.2024 у справі № 910/3077/24 скасувати.

3. Справу № 910/3077/24 передати до Господарського суду міста Києва для продовження розгляду зі стадії відкриття провадження у справі.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом двадцяти днів з дня складання її повного тексту

.

Головуючий суддя М.Л. Яковлєв

Судді Є.Ю. Шаптала

С.А. Гончаров