ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
РІШЕННЯ

"07" червня 2024 р.м. Одеса Справа № 916/2168/22
Господарський суд Одеської області у складі судді Бездолі Д.О.,

секретар судового засідання Христенко А.О.

при розгляді справи за позовом: Товариства з обмеженою відповідальністю «Оператор газотранспортної системи України» (пр. Любомира Гузара, 44, м. Київ, 03065)

до відповідача: Акціонерного товариства «Херсонгаз» (вул. Поповича, 3, м. Херсон, 73036)

за участю третьої особи, яка не заявляє самосійних вимог щодо предмету спору: Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (вул. Сім`ї Бродських, 19, м. Київ, 03057)

про стягнення 135100614,28 грн,

за участю представників учасників справи:

від позивача: Степанен0ко М.Ю.;

від відповідача: Лук`янов О.В.;

від третьої особи: не з`явився.

УСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю Оператор газотранспортної системи України звернулось до Господарського суду Одеської області з позовною заявою до Акціонерного товариства Херсонгаз про стягнення коштів у розмірі 135100614,28 грн, з яких: 103459362,86 грн основного боргу; 11157804,67 грн пені; 2361448,21 грн 3% річних; 18121998,54 грн інфляційних втрат.

Позиції учасників справи

В обґрунтування підстав позову позивач посилається на обставину безпідставного та несанкціонованого відбору відповідачем з газотранспортної системи природного газу у вересні-жовтні, грудні 2021 року без подання належних обсягів природного газу до газотранспортної системи, що призвело до виникнення негативних небалансів, які були врегульовані позивачем відповідно до умов укладеного між сторонами договору та норм законодавства.

23.09.2022 відповідачем при первісному розгляді справи був поданий суду відзив на позовну заяву (а.с. 215-220, т.1), в якому останній просить суд відмовити позивачу у задоволенні позову в повному обсязі, з огляду на те, що позивачем не доведено належними доказами обставини реальності вчинення балансуючих дій внаслідок небалансів відповідача, а також не доведено маржинальну ціну природного газу внаслідок надання послуг балансування у спірних відносинах.

У відповіді на відзив (а.с. 224-229, т.1) позивач наголосив на тому, що: у відзиві відповідач не заперечує обставину несанкціонованого відбору природного газу з газотранспортної системи у спірному періоді; відповідачем здійснювалась часткова оплата за негативні щодобові небаланси у спірному періоді, а отже відповідачем вчинялись дії, які свідчать про визнання ним боргу; позивач наполягає на тому, що при визначенні маржинальних цін у спірному періоді він діяв у відповідності та з дотриманням положень глави 6 розділу XIV Кодексу ГТС; норми Кодексу ГТС та положення договору не передбачають обов`язку позивача закуповувати обсяги природного газу для балансування газотранспортної системи окремо по відповідачу та повідомляти останнього про те, яким чином та на підставі яких первинних документів позивачем забезпечено здійснення балансуючих дій у спірному періоді.

06.10.2022 до суду надійшли пояснення третьої особи по суті спору (а.с. 230-238, т.1), в яких НКРЕКП наведено положення законодавства та договору, які підлягають застосуванню у спірних відносинах.

У запереченнях на відповідь на відзив (а.с. 7-16, т.2) відповідач знову наголосив на тому, що у спірних відносинах позивачем не доведено обставини здійснення балансування у зв`язку з негативними небалансами відповідача, не доведено ціни придбаного/проданого природного газу для балансування газотранспортної системи.

21.11.2022 при первісному розгляді справи відповідачем було подано суду клопотання про зупинення провадження у справі (а.с. 38-47, т.2). 22.11.2022 позивачем були подані суду письмові заперечення щодо клопотання відповідача про зупинення провадження у справі (а.с. 48-51, т.2).

Також, при первісному розгляді справи відповідачем було подано заяву про закриття провадження у справі (а.с. 65-74, т.2), а позивачем письмові заперечення щодо цього клопотання (а.с. 80-84, т.1). Ухвалою суду від 23.05.2023 клопотання відповідача про закриття провадження у справі було задоволено судом, проте ця ухвала була скасована постановою суду апеляційної інстанції, залишеною без змін постановою Верховного Суду, якою справу направлено на новий розгляд до суду першої інстанції.

При новому розгляді справи 12.03.2024 відповідачем були подані суду додаткові пояснення у справі (а.с. 74-90, т.4), в яких останній посилається, зокрема, на висновки суду апеляційної інстанції у справі № 910/10643/22, правовідносини якої є подібними з правовідносинами цієї справи та просить суд їх врахувати при вирішенні спору.

18.03.2024 до суду надійшли додаткові письмові пояснення позивача (а.с. 91-101, т.4), в яких останній наголосив, що висновки суду апеляційної інстанції у справі № 910/10643/22 не мають преюдиційного значення для вирішення цієї справи, при цьому, як пояснив позивач, на час подання суду письмових пояснень, вищевказана постанова була оскаржена до суду касаційної інстанції. Також позивач наголосив на тому, що у спірному періоді в цілому мала місце обставина наявності позитивного небалансу у газотранспортній системі, проте вказане не виключає того, що позивачем були вжиті заходи щодо балансування та понесені у зв`язку з цим відповідні витрати. При цьому позивач наполягає на тому, що ані обов`язок відповідача оплатити негативні небаланси, ані розрахунок плати за небаланси не ставляться у залежність від наявності чи відсутності небалансу (негативного чи позитивного) у газотранспортній системі в цілому.

20.05.2024 позивачем були подані суду письмові пояснення (а.с. 112-143, т.4), в яких позивач повідомив, що Верховним Судом за результатом касаційного перегляду постанови суду апеляційної інстанції у справі № 910/10643/22 були викладені висновки щодо спірних правовідносин, які є подібними правовідносинам цієї справи.

Під час розгляду справи по суті у судових засіданнях представник позивача заявлені до відповідача вимоги підтримав у повному обсязі, наполягав на їх задоволенні. Представник відповідача проти позову заперечував, просив суд відмовити позивачу у його задоволенні. Представник третьої особи у судові засідання не з`явився, при цьому про час та місце розгляду справи останній був повідомлений належним чином.

Процесуальні дії у справі

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 23.05.2023 у складі судді Літвінова С.В. провадження у справі № 916/2168/22 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Оператор газотранспортної системи України" до Акціонерного Товариства "Херсонгаз" про стягнення 135100614,28 грн було закрито на підставі п. 2 ч. 1 ст. 231 ГПК України.

Постановою Південно-західного апеляційного господарського суду від 25.09.2023 ухвалу Господарського суду Одеської області від 23.05.2023 у справі №916/2168/22 скасовано, справу передано для продовження розгляду до Господарського суду Одеської області.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 03.10.2023 справу № 916/2168/22 передано на розгляд судді Бездолі Д.О.

Ухвалою суду від 09.10.2023 судом у складі судді Бездолі Д.О. справу № 916/2168/22 було прийнято до свого провадження; постановлено здійснити розгляд справи за правилами загального позовного провадження спочатку; призначено у справі підготовче засідання на 30 жовтня 2023 року о 14:30.

Ухвалами суду від 26.10.2023 судом були задоволені клопотання позивача та відповідача про участь у засіданнях суду в режимі відеоконференції.

30.10.2023 суд протокольною ухвалою відклав підготовче засідання у справі на 20.11.2023 об 11:00, а 20 листопада 2023 року на 07.12.2023 о 17:00.

Підготовче засідання 07.12.2023 не відбулось, у зв`язку з особливими умовами роботи установи суду, пов`язаними з несанкціонованим втручанням в роботу інформаційних (автоматизованих), електронних комунікаційних мереж і ресурсів суду.

Ухвалою суду від 08.12.2023 провадження у справі №916/2168/22 було зупинено до повернення матеріалів справи до Господарського суду Одеської області після розгляду касаційної скарги Акціонерного товариства Херсонгаз на постанову Південно-західного апеляційного господарського суду від 25.09.2023.

Постановою Верховного Суду від 16.01.2024 у справі № 916/2168/22 касаційну скаргу Акціонерного товариства Херсонгаз було залишено без задоволення, а постанову Південно-західного апеляційного господарського суду від 25.09.2023 залишено без змін.

Ухвалою суду від 12.02.2024 провадження у справі було поновлено з 07.03.2024 та призначено підготовче засідання на 07 березня 2024 року о 15:00.

07.03.2024 суд протокольною ухвалою продовжив строк підготовчого провадження у справі на 30 днів та відклав підготовче засідання на 18.03.2024 о 13:45.

18.03.2024 суд протокольною ухвалою закрив підготовче провадження та призначив справу до розгляду по суті на 22.04.2024 об 11:00.

При розгляді справи по суті судом оголошувались перерви у засіданнях суду: 22 квітня 2024 року до 21.05.2024 о 14:30; 21 травня 2024 року до 30.05.2024 о 14:00; 30 травня 2024 року до 04.06.2024 о 15:30; 04 червня 2024 року до 07.06.2024 о 13:45.

07 червня 2024 року судом було проголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Обставини справи

31.12.2019 між Товариством з обмеженою відповідальністю «Оператор газотранспортної системи України» (далі - оператор) та Акціонерним товариством «Херсонгаз» (далі - замовник) був укладений договір транспортування природного газу № (а.с. 73-76, т.1; далі - договір), умовами якого погоджено, що оператор надає замовнику послугу транспортування природного газу (далі - послуга) на умовах, визначених у цьому договорі, а замовник сплачує оператору встановлені в цьому договорі вартість такої послуги та плат (за їх наявності), які виникають при його виконанні.

Відповідно до п. 2.4. договору приймання-передача газу, документальне оформлення та подання звітності оператору здійснюються відповідно до вимог Кодексу.

Згідно з п. 2.8. договору взаємовідносини між замовником та оператором при забезпеченні (замовленні, наданні, супроводженні) послуг транспортування за цим договором здійснюються сторонами через інформаційну платформу оператора відповідно до вимог Кодексу. Замовник набуває права доступу до інформаційної платформи з моменту підписання цього договору, а його уповноважені особи - з моменту їх авторизації, що оформлюється наданим замовником повідомленням на створення облікового запису уповноважених осіб користувача платформи за формою, визначеною Кодексом. Після набуття права доступу до інформаційної платформи замовник зобов`язується дотримуватися порядку взаємодії з інформаційною платформою, визначеного Кодексом.

Пунктом 5.1. договору визначено, що порядок комерційного обліку природного газу (у тому числі приладового) та перевірки комерційних вузлів обліку, а також порядок приймання-передачі природного газу в точках входу/виходу до/з газотранспортної системи та визначення і перевірки параметрів якості в цих точках здійснюються сторонами відповідно до вимог Кодексу та з урахуванням цього договору.

Відповідно до п. 6.1. договору оператор забезпечує наявність відповідних потужностей у точках входу до газотранспортної системи або в точках виходу з газотранспортної системи в обсязі, визначеному згідно з додатком 1 до цього договору (розподіл потужності) та/або додатком 2 до цього договору (розподіл потужності з обмеженнями), та/або в обсязі підтвердженої номінації у випадку замовлення потужності на період однієї газової доби.

За умовами п. 7.1. договору вартість послуг розраховується: розподіл потужності - за тарифами, які встановлюються Регулятором; транспортування - за тарифами, які встановлюються Регулятором; балансування - за фактичною вартістю, яка визначається відповідно до порядку, встановленого Кодексом.

Згідно з п. 9.2. договору у разі виникнення у замовника негативного добового небалансу оператор здійснює продаж замовнику, а замовник купівлю в оператора природного газу в обсягах негативного добового небалансу за ціною, яка встановлюється розділом XIV Кодексу. У разі виникнення у замовника позитивного добового небалансу оператор здійснює купівлю у замовника, а замовник продаж природного газу оператору в обсягах позитивного добового небалансу за ціною, яка встановлюється розділом XIV Кодексу.

Пунктом 9.3. договору визначено, що у випадку, якщо загальна вартість щодобових негативних небалансів протягом звітного газового місяця перевищує загальну вартість щодобових позитивних небалансів протягом звітного газового місяця, оператор до 14 числа газового місяця, наступного за звітним, надсилає замовнику рахунок на оплату за добовий небаланс (розмір визначається як різниця між загальною вартістю щодобових негативних небалансів протягом звітного газового місяця та загальною вартістю щодобових позитивних небалансів протягом звітного газового місяця). Замовник має оплатити рахунок на оплату за добовий небаланс у термін до 5 робочих днів, крім вартості послуг, визначених абзацом другим цього пункту. Оплата вартості щодобових небалансів оператором газорозподільної системи за рахунок виділених субвенцій з державного бюджету на покриття пільг, субсидій та компенсацій побутовим споживачам проводиться у строки та за процедурою, передбаченою чинним законодавством, у сумі, що не перевищує вартості послуг розподілу фактично спожитого природного газу зазначеними споживачами за розрахунковий період.

Відповідно до п. 9.6. договору розбіжності щодо вартості добових небалансів підлягають урегулюванню відповідно до умов цього договору або в суді. До прийняття рішення суду вартість добових небалансів, яку замовник зобов`язаний сплатити у строк, визначений пунктом 9.3. цього договору, визначається за даними оператора.

Згідно з п. 11.1. договору послуги, які надаються за цим договором, за винятком послуг балансування, оформлюються оператором і замовником актами наданих послуг.

За умовами п. 11.4. договору врегулювання щодобових небалансів оформлюються одностороннім актом за підписом оператора на весь обсяг щодобових небалансів. В акті зазначаються щодобові обсяги небалансів, а також ціни, за якими оператор врегулював щодобові небаланси (у розрізі кожної доби).

Відповідно до п. 13.5. договору у разі порушення замовником строків оплати, передбачених цим договором, замовник сплачує пеню в розмірі подвійної облікової ставки Національного банку України, що діяла в період, за який сплачується пеня, від суми простроченого платежу за кожен день прострочення платежу.

Згідно з п. 17.1. договору він діє до 31.12.2022, а в частині розрахунків до їх повного виконання.

Далі між сторонами були укладені, зокрема, додаткові угоди до договору від 04.05.2020 № 1 (а.с. 78-81, т.1) та від 24.07.2020 № 3 (а.с. 82, т.1). Так, за умовами п. 3 додаткової угоди № 3 сторони виклали у новій редакції п. 2.8., погодивши, що взаємовідносини між замовником та оператором при забезпеченні (замовленні, наданні, супроводженні) послуг транспортування за цим договором здійснюються сторонами через інформаційну платформу оператора та аукціонні платформи (у частині розподілу потужності на міждержавних з`єднаннях) відповідно до вимог Кодексу. Замовник набуває права доступу до інформаційної платформи з моменту підписання цього договору, а його уповноважені особи - з моменту їх авторизації, що оформлюється наданим замовником повідомленням на створення облікового запису уповноважених осіб користувача платформи за формою, визначеною Кодексом. Після набуття права доступу до інформаційної платформи та/або до аукціонної платформи замовник зобов`язується дотримуватися порядку взаємодії з інформаційною платформою та/або аукціонною платформою, визначеного Кодексом.

В матеріалах справи також наявне повідомлення відповідача від 13.08.2021 на створення облікового запису уповноважених осіб відповідача, як користувача інформаційної платформи (а.с. 77, 83, т.1).

Як встановлено судом з пояснень позивача та наявних у справі доказів (а.с. 85-134, т.1), за результатами співставлення остаточної інформації про подачі/відбори відповідачем газу до/з газотранспортної системи у вересні-жовтні, грудні 2021 року позивач встановив, що у відповідача наявні негативні щодобові небаланси, які підлягають врегулюванню. На підтвердження обставини врегулюванні небалансів у спірному періоді позивачем до матеріалів справи надано договір про надання послуг балансування від 19.01.2021 № , укладений між позивачем та ТОВ «Газопостачальна компанія «Нафтогаз Трейдинг», а також додаткові угоди до цього договору та акти надання послуг балансування у спірному періоді (а.с. 153-165, т.1). Також позивачем подано складену за підписом заступника комерційного директора начальника інформаційної підтримки ТОВ «Оператор ГСТ України» інформацію щодо ціни продажу природного газу, придбання природного газу, маржинальної ціни продажу та маржинальної ціни придбання за період з 01.04.2021 по 31.12.2021 (а.с. 166-167, т.1).

Так, відповідно до розрахунків позивача (а.с. 49-55, т.1), обсяги небалансів, що виникли у відповідача у спірному періоді становлять: у вересні 2021 року 661872,97 куб.м.; у жовтні 2021 року 2228250,09 куб.м.; у грудні 2021 року 393117,33 куб.м. Вказані обсяги небалансів відповідача також підтверджуються відомостями, які містяться у підписаних між сторонами актами наданих послуг перевищення замовленої (договірної) потужності (а.с. 135-137, т.1), а також звітами АТ «Херсонгаз» про використання потужності газорозподільної системи та стан розрахунків у спірному періоді (а.с. 174-185, т.1; а.с. 155-163, т.4), які подавались безпосередньо відповідачем із вказанням, в тому числі, обсягів негативних небалансів. Крім цього, ці обсяги небалансів не заперечуються і відповідачем.

Відповідно до умов договору позивачем були сформовані акти врегулювання щодобових небалансів, а саме: за газовий місяць вересень 2021 року акт № 09 2021- на суму 21329672,09 грн; за газовий місяць жовтень 2021 року акт № 10-2021- на суму 87070661,10 грн; за газовий місяць грудень 2021 року акт № 12-2021- на суму 14221225,66 грн (а.с. 42-44, т.1). Всього, за даними актів, вартість добових небалансів відповідача у період вересень-жовтень, грудень 2021 року становить 122621558,85 грн. Для здійснення оплати добових небалансів у спірному періоді позивачем були виставлені відповідачу відповідні рахунки на оплату (а.с. 45-47, т.1).

Акти та рахунки були направлені відповідачу через інформаційну платформу, що підтверджується наявним у справі реєстром (за вересень 2021 року 12.10.2021; за жовтень 2021 року 12.11.2021; за грудень 13.01.2022) (а.с. 48, т.1).

Відповідач, у свою чергу, за небаланс у спірному періоді розрахувався частково, сплативши позивачу кошти у розмірі 19162195,99 грн, що підтверджується наявним у справі реєстром платежів, сформованим АБ «Укргазбанк» (168-172, т.1), поясненнями позивача та не спростовується відповідачем. Інших доказів, на підтвердження обставини здійснення відповідачем оплати небалансів у спірному періоді, матеріали справи не містять.

У зв`язку з тим, що відповідач не погасив у повному обсязі вартість небалансів у спірному періоді, позивач звернувся до суду за захистом своїх порушених прав з позовом, що розглядається судом в межах цієї справи. Так, у цій справі позивач нарахував та заявив до стягнення з відповідача основний борг в сумі 103459362,86 грн, пеню в сумі 11157804,67 грн, 3% річних в сумі 2361448,21 грн 3% річних та інфляційні втрати в сумі 18121998,54 грн. Розрахунки спірних сум (а.с. 39-41, т.1) позивачем здійснено на суму боргу з урахуванням часткових оплат відповідача в межах загального періоду: пеня за період з 22.10.2021 по 22.04.2022; 3% річних за період з 22.10.2021 по 22.08.2022; інфляційні втрати за період листопад 2021 року липень 2022 року.

Відповідачем суду контррозрахунку не подано.

При цьому з пояснень сторін судом встановлено, що станом на час вирішення спору судом, між сторонами не було укладено договору про організацію взаєморозрахунків або договору про реструктуризацію заборгованості тощо, що не спростовано матеріалами справи.

Законодавство, застосоване судом до спірних відносин

За змістом ст. 11 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є: 1) договори та інші правочини; 2) створення літературних, художніх творів, винаходів та інших результатів інтелектуальної, творчої діяльності; 3) завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі; 4) інші юридичні факти. Цивільні права та обов`язки можуть виникати безпосередньо з актів цивільного законодавства. У випадках, встановлених актами цивільного законодавства, цивільні права та обов`язки можуть виникати з рішення суду.

Статтею 15 ЦК України визначено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Частиною 1 ст. 16 ЦК України визначено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

За змістом ч.2 ст.16 ЦК України способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: 1) визнання права; 2) визнання правочину недійсним; 3) припинення дії, яка порушує право; 4) відновлення становища, яке існувало до порушення; 5) примусове виконання обов`язку в натурі; 6) зміна правовідношення; 7) припинення правовідношення; 8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; 9) відшкодування моральної (немайнової) шкоди; 10) визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках.

Відповідно до ст. 20 Закону України «Про ринок природного газу» оператор газотранспортної системи на виключних засадах відповідає за надійну та безпечну експлуатацію, підтримання в належному стані та розвиток, включаючи нове будівництво та реконструкцію, газотранспортної системи з метою задоволення очікуваного попиту суб`єктів ринку природного газу на послуги транспортування природного газу, враховуючи поступовий розвиток ринку природного газу. Суб`єкт господарювання, який отримав ліцензію на провадження діяльності з транспортування природного газу, є оператором газотранспортної системи. Ліцензія на провадження діяльності з транспортування природного газу видається виключно тому заявнику, щодо якого прийнято остаточне рішення про сертифікацію відповідно до статей 24, 26 цього Закону, крім заявника, щодо якого Регулятор прийняв рішення про незастосування статті 23 цього Закону відповідно до статті 54 цього Закону.

Згідно з п. 4 ч. 2 ст. 22 Закону України «Про ринок природного газу» з метою виконання функцій, передбачених частиною першою статті 20 цього Закону, оператор газотранспортної системи зобов`язаний здійснювати балансування та функції оперативно-диспетчерського управління газотранспортною системою в економний, прозорий та недискримінаційний спосіб.

Статтею 32 Закону України «Про ринок природного газу» передбачено, що транспортування природного газу здійснюється на підставі та умовах договору транспортування природного газу в порядку, передбаченому кодексом газотранспортної системи та іншими нормативно-правовими актами. За договором транспортування природного газу оператор газотранспортної системи зобов`язується забезпечити замовнику послуги транспортування природного газу на період та умовах, визначених у договорі транспортування природного газу, а замовник зобов`язується сплатити оператору газотранспортної системи встановлену в договорі вартість послуг транспортування природного газу. Типовий договір транспортування природного газу затверджується Регулятором. Оператор газотранспортної системи має забезпечити додержання принципу недискримінації під час укладення договорів транспортування природного газу із замовниками. Оператор газотранспортної системи зобов`язаний забезпечити надання послуг, що відповідають потребам ринку природного газу, зокрема послуги транспортування природного газу з або без гарантії реалізації права користування потужністю, послуги транспортування природного газу на різні періоди тривалості тощо.

Відповідно до ч. 2, 3 ст. 35 Закону України «Про ринок природного газу» розмір плати за небаланси замовників визначається виходячи із обґрунтованих та реальних витрат оператора газотранспортної системи, пов`язаних із здійсненням балансування. При визначенні розміру плати за небаланси замовників не допускається перехресне субсидіювання між замовниками, у тому числі шляхом збільшення вартості приєднання нових об`єктів замовників до газотранспортної системи. Оператор газотранспортної системи повинен забезпечити замовників безкоштовною, достатньою, своєчасною та достовірною інформацією про статус балансування в межах інформації, що знаходиться у розпорядженні оператора газотранспортної системи у відповідний момент часу. Така інформація має надаватися відповідному замовнику в електронному форматі.

Згідно з п. 5 розділу І Кодексу газотранспортної системи, затвердженого постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 30.09.2015 № 2493 (далі Кодекс ГТС; тут і далі в редакції, чинній на момент виникнення спірних відносин), терміни, що використовуються в цьому Кодексі, мають, зокрема, такі значення: алокація - обсяг природного газу, віднесений оператором газотранспортної системи в точках входу/виходу до/з газотранспортної системи по замовниках послуг транспортування (у тому числі в розрізі їх контрагентів (споживачів)) з метою визначення за певний період обсягів небалансу таких замовників; базова ціна газу (далі - БЦГ) - ціна природного газу, яка формується протягом розрахункового періоду оператором газотранспортної системи на основі витрат на закупівлю, транспортування та зберігання природного газу та розміщується оператором газотранспортної системи на власному вебсайті щомісяця у строк до 10-го числа поточного місяця; балансування системи - діяльність, яка здійснюється оператором газотранспортної системи в рамках надання послуг транспортування, що полягає у врівноваженні попиту та пропозиції природного газу у газотранспортній системі, що охоплює фізичне балансування та комерційне балансування; договір транспортування - договір, укладений між оператором газотранспортної системи та замовником послуг транспортування природного газу на основі типового договору транспортування природного газу, затвердженого Регулятором, згідно з яким оператор газотранспортної системи надає замовнику одну чи декілька складових послуг транспортування природного газу на період та умовах, визначених у такому договорі, а замовник послуг транспортування оплачує оператору газотранспортної системи вартість отриманих послуг (послуги); інформаційна платформа - електронна платформа у вигляді веб-додатка в мережі Інтернет, функціонування та керування якою забезпечується оператором газотранспортної системи, яка використовується для забезпечення надання послуг транспортування природного газу відповідно до вимог цього Кодексу; комерційне балансування - діяльність оператора газотранспортної системи, що полягає у визначенні та врегулюванні небалансу, який виникає з різниці між обсягами природного газу, що надійшли через точки входу, і обсягів природного газу, відібраного через точку виходу, у розрізі замовників послуг транспортування, що здійснюється на основі алокації; небаланс - різниця між обсягами природного газу, поданими замовником послуг транспортування для транспортування на точці входу, та відібраними замовником послуг транспортування з газотранспортної системи на точці виходу, що визначається відповідно до алокації; плата за добовий небаланс - це сума коштів, яку замовник послуг транспортування сплачує або отримує відповідно до розміру добового небалансу; послуга балансування - послуга, що надається оператору газотранспортної системи іншим суб`єктом господарювання на підставі відповідного договору для врегулювання короткострокових коливань попиту та пропозицій на природний газ, що не є короткостроковим стандартизованим продуктом; фізичне балансування - заходи, що вживаються оператором газотранспортної системи для забезпечення цілісності газотранспортної системи, а саме, необхідного співвідношення обсягів природного газу, що фізично надійшли через точки входу, і обсягів природного газу, фізично відібраного з точок виходу.

Відповідно до п. 1-3 глави 3 розділу IV Кодексу ГТС для забезпечення електронної взаємодії та документообігу між суб`єктами ринку природного газу, у тому числі для організації замовлення та супроводження послуг транспортування природного газу в умовах добового балансування газотранспортної системи, а також між суб`єктами ринку природного газу та операторами торгових платформ оператор газотранспортної системи зобов`язаний створити та підтримувати функціонування інформаційної платформи. Суб`єкти ринку природного газу, які уклали (переуклали) з оператором газотранспортної системи договір транспортування, набувають права доступу до інформаційної платформи та статусу користувача платформи з моменту укладення (переукладення) договору. Оператор газотранспортної системи присвоює кожному такому суб`єкту ринку природного газу код користувача платформи та створює на інформаційній платформі інтерфейс такого користувача відповідно до його статусу суб`єкта ринку природного газу (постачальник, оператор газорозподільної системи, оптовий продавець/покупець, оператор газосховищ тощо), про що має повідомити останнього. При цьому додатком до договору визначаються уповноважені особи суб`єкта ринку природного газу (користувача платформи), які будуть мати право доступу до інформаційної платформи від імені користувача платформи (зазначаються їхні адреси електронної пошти та контактні дані), для їх електронної реєстрації, що оформлюється у вигляді повідомлення на створення облікового запису уповноважених осіб користувача платформи за формою, наведеною в додатку 1 до цього Кодексу, до якого додаються у письмовій формі довіреності користувача платформи на кожну уповноважену особу. Обмін даними між уповноваженими особами користувачів інформаційної платформи та інформаційною платформою (оператором газотранспортної системи) відбувається через електронну пошту та інтерфейс користувача інформаційної платформи веб-додатка. У разі якщо електронна пошта недоступна, уповноважена особа користувача платформи повинна повідомити про це оператора газотранспортної системи.

Згідно з п. 1 глави 1 розділу VIII Кодексу ГТС одержання доступу до потужності, надання послуг із транспортування, у тому числі вчинення дій з врегулювання добового небалансу, є складовими послуги транспортування природного газу та здійснюються виключно на підставі договору транспортування. Оператор газотранспортної системи не має права відмовити в укладенні договору транспортування за умови дотримання заявником вимог щодо його укладення, передбачених цим розділом. Договір транспортування є документом, який регулює правовідносини між оператором газотранспортної системи і окремим замовником послуг транспортування. З моменту укладення договору транспортування замовник послуг транспортування також одержує право доступу до віртуальної торгової точки.

Відповідно до п. 1, 2 глави 3 розділу XII Кодексу ГТС оператор газотранспортної системи надає замовнику послуг транспортування природного газу інформацію про його подачі та відбори/споживання природного газу, що вимірюються протягом доби, щодобово окремо по кожному з його споживачів щонайменше два рази на газову добу. Перше оновлення надається не пізніше 13:00 UTC (15:00 за київським часом) години для зимового періоду або 12:00 UTC (15:00 за київським часом) години для літнього періоду газової доби (D). Друге оновлення надається не пізніше 17:00 UTC (19:00 за київським часом) години для зимового періоду або 16:00 UTC (19:00 за київським часом) години для літнього періоду газової доби (D). Оператор газорозподільної системи, суміжне газовидобувне підприємство, газовидобувне підприємство, підключене безпосередньо до газорозподільної системи, оператор газосховищ, оператор установки LNG та прямий споживач надають оператору газотранспортної системи інформацію про подачі та відбори/споживання, що вимірюються протягом доби, не пізніше ніж за одну годину до закінчення строку надання такої інформації оператором газотранспортної системи замовникам послуг транспортування природного газу згідно з пунктом 1 цієї глави. При цьому інформація про добові обсяги подач та відборів/споживання, що вимірюються протягом доби, надається оператору газотранспортної системи не пізніше ніж о 08:00 UTC (10:00 за київським часом) годині для зимового періоду або о 07:00 UTC (10:00 за київським часом) годині для літнього періоду після закінчення газової доби (D). Така інформація повинна надаватись в електронному вигляді через інформаційну платформу за встановленою оператором газотранспортної системи формою, погодженою Регулятором.

Згідно з п. 2 глави 5 розділу ХІІ Кодексу ГТС у точках входу з газосховищ оператор газотранспортної системи визначає алокацію обсягів згідно з даними підтверджених номінацій/реномінацій. При цьому обсяги, визначені в алокації, дорівнюють обсягам, визначеним у підтверджених номінаціях/реномінаціях.

За змістом п. 2 глави 6 розділу ХІІ Кодексу ГТС у точках виходу до газосховищ оператор газотранспортної системи визначає алокацію обсягів згідно з даними підтверджених номінацій/реномінацій. При цьому обсяги, визначені в алокації, дорівнюють обсягам, визначеним у підтверджених номінаціях/реномінаціях.

За умовами п. 2 глави 7 розділу ХІІ Кодексу ГТС у точках виходу до газорозподільної системи з метою проведення остаточної алокації щодобових відборів/споживання, що не вимірюються щодобово, оператор газорозподільної системи до 08 числа газового місяця (М+1) надає оператору газотранспортної системи інформацію про фактичний місячний відбір/споживання природного газу окремо по кожному споживачу, відбір/споживання якого не вимірюється щодобово. У випадку якщо комерційний вузол обліку обладнаний обчислювачем (коректором) з можливістю встановити за результатами місяця фактичне щодобове споживання природного газу, така інформація додатково надається в розрізі газових днів газового місяця (М).

Відповідно до п. 4 глави 7 розділу ХІІ Кодексу ГТС остаточна алокація відборів/споживання, що вимірюються щодобово, дорівнює обсягам попередніх добових алокацій, крім випадків зміни режимів нарахування споживачу обсягів у порядку, встановленому Кодексом газорозподільних систем. При зміні режимів нарахування споживачу обсягів за період такої зміни коригування добових обсягів споживання здійснюється відповідно до пункту 6 цієї глави.

Згідно з п. 7 глави 7 розділу ХІІ Кодексу ГТС остаточна алокація щодобових подач та відборів природного газу замовника послуг транспортування природного газу по точках входу/виходу до/з газотранспортної системи, крім точки виходу до газорозподільної системи, здійснюється на підставі попередніх щодобових алокацій подач та відборів. При цьому обсяги в остаточній щодобовій алокації дорівнюють обсягам, визначеним у попередній щодобовій алокації.

За умовами п. 4 глави 1 розділу ХІІ Кодексу ГТС відповідальність за своєчасність, повноту і достовірність інформації, що надається відповідно до цього розділу, несе той суб`єкт, на якого покладається обов`язок щодо надання інформації оператору газотранспортної системи відповідно до цього розділу.

Згідно з п. 3 розділу ХІІІ Кодексу ГТС якщо існує загроза цілісності газотранспортної системи, оператор газотранспортної системи вживає таких заходів: 1) купівлю-продаж природного газу за короткостроковими договорами в точці, в якій відбувається передача природного газу, а в разі відсутності такої можливості - використання послуг балансування; 2) регулювання обсягу надходження газу в газотранспортну систему (точки входу та/або виходу) у випадках, передбачених Національним планом дій та цим Кодексом; 3) регулювання обсягу природного газу, який знаходиться в газотранспортній системі.

Відповідно до п. 1 глави 1 розділу XIV Кодексу ГТС замовники послуг транспортування відповідають за збалансованість своїх портфоліо балансування протягом періоду балансування для мінімізації потреб оператора газотранспортної системи у вчиненні дій із врегулювання небалансів, передбачених цим Кодексом. Періодом балансування є газова доба (D).

За умовами п. 2 глави 1 розділу XIV Кодексу ГТС при розрахунку небалансу замовників послуг транспортування оператор газотранспортної системи враховує всі обсяги природного газу у розрізі кожного замовника послуг транспортування, переданого до газотранспортної системи та відібраного з газотранспортної системи.

Згідно з п. 3 глави 1 розділу XIV Кодексу ГТС перевищення обсягів відібраного природного газу з газотранспортної системи над обсягами переданого природного газу є негативним небалансом, а перевищення обсягів переданого природного газу над обсягами відібраного природного газу - позитивним небалансом.

Відповідно до п. 1 глави 5 розділу XIV Кодексу ГТС оператор газотранспортної системи має право закуповувати послуги балансування, якщо короткострокові стандартизовані продукти не можуть задовольнити потреби у підтримці оптимальної роботи газотранспортної системи або за відсутності ліквідності торгівлі короткостроковими стандартизованими продуктами.

Згідно з п. 3 глави 5 розділу XIV Кодексу ГТС послуги балансування мають бути закуплені у ринковий спосіб через прозору та недискримінаційну процедуру публічних закупівель відповідно до чинного законодавства. Положення договору на послуги балансування не повинні обмежувати оператора газотранспортної системи протягом газової доби здійснювати продаж/купівлю короткострокових стандартизованих продуктів.

Відповідно до п. 1 глави 6 розділу XIV Кодексу ГТС оператор газотранспортної системи розраховує обсяг добового небалансу для кожного портфоліо балансування замовників послуг транспортування природного газу за кожну газову добу як різницю між алокаціями подач природного газу до газотранспортної системи та алокаціями відбору з газотранспортної системи (з урахуванням підтверджених торгових сповіщень).

Згідно з п. 2 глави 6 розділу XIV Кодексу ГТС у випадку якщо сума подач природного газу замовника послуг транспортування природного газу за газову добу не дорівнює сумі відборів природного газу замовника послуг транспортування природного газу за цю газову добу, вважається, що у замовника послуг транспортування природного газу є добовий небаланс і до нього застосовується плата за добовий небаланс.

Відповідно до п. 3 глави 6 розділу XIV Кодексу ГТС оператор газотранспортної системи на підставі попередніх алокацій подач та відборів замовника послуг транспортування природного газу (з урахуванням обсягів природного газу, відчужених чи набутих на віртуальній торговій точці) щодобово не пізніше ніж о 15:00 UTC (17:00 за київським часом) годині для зимового періоду або о 14:00 UTC (17:00 за київським часом) годині для літнього періоду після закінчення газової доби (D) надає кожному замовнику послуг транспортування природного газу інформацію про його попередній добовий небаланс та розрахунок попередньої вартості за добовий небаланс.

Згідно з п. 4 глави 6 розділу XIV Кодексу ГТС плата за добовий небаланс має відображати витрати та враховувати вартість вчинення балансуючих дій оператором газотранспортної системи, а також коригування, визначене відповідно до вимог цієї глави.

Відповідно до п. 5, 6 глави 6 розділу XIV Кодексу ГТС плата за добовий небаланс має бути відображена окремо в рахунках оператора газотранспортної системи, що виставляються замовнику послуг транспортування природного газу. Плата за добовий небаланс застосовується таким чином: якщо обсяг добового небалансу замовника послуг транспортування природного газу за газову добу є позитивним, то вважається, що замовник послуг транспортування природного газу на підставі попередньої згоди, наданої на умовах договору на транспортування природного газу, продав оператору газотранспортної системи природний газ в обсязі добового небалансу і, відповідно, має право на отримання грошових коштів від оператора газотранспортної системи у розмірі плати за добовий небаланс; якщо добовий небаланс замовника послуг транспортування природного газу за газову добу є негативним, то вважається, що замовник послуг транспортування природного газу на підставі попередньої згоди, наданої на умовах договору на транспортування природного газу, придбав природний газ в оператора газотранспортної системи в обсязі добового небалансу та повинен сплатити оператору газотранспортної системи плату за добовий небаланс.

Згідно з п. 8 глави 6 розділу XIV Кодексу ГТС для цілей розрахунку плати за добовий небаланс ціна, що застосовується (крім випадку обсягів небалансу, який виник у рамках виконання спеціальних обов`язків, в установленому порядку покладених Кабінетом Міністрів України на суб`єктів ринку природного газу на підставі статті 11 Закону України «Про ринок природного газу»), визначається як: маржинальна ціна продажу природного газу, якщо обсяг добового небалансу замовника послуг транспортування природного газу за газову добу є позитивним (тобто коли подачі замовника послуг транспортування природного газу протягом газової доби перевищують його відбори); маржинальна ціна придбання природного газу, якщо обсяг добового небалансу замовника послуг транспортування природного газу за газову добу є негативним (тобто коли відбори замовника послуг транспортування протягом газової доби перевищують його подачі). Для цілей розрахунку плати за добовий небаланс замовника послуг транспортування, на якого в установленому порядку рішенням Кабінету Міністрів України відповідно до статті 11 Закону України «Про ринок природного газу» покладені спеціальні обов`язки, щодо обсягів небалансу, який виник у межах виконання таких спеціальних обов`язків, використовується ціна продажу/придбання, що дорівнює: у випадку продажу природного газу власного видобутку - ціні продажу (відповідно до рішення Кабінету Міністрів України); у випадку постачання природного газу виробникам теплової енергії - ціні постачання (відповідно до рішення Кабінету Міністрів України); у випадку постачання природного газу побутовим споживачам та релігійним організаціям - ціні придбання (відповідно до рішення Кабінету Міністрів України) у рамках виконання спеціальних обов`язків (якщо такі спеціальні обов`язки покладені на суб`єктів ринку природного газу).

Відповідно до п. 9 глави 6 розділу XIV Кодексу ГТС маржинальна ціна продажу та маржинальна ціна придбання природного газу розраховуються для кожної газової доби таким чином: 1) маржинальна ціна продажу є найменшим з таких значень: найнижча ціна продажу будь-якого короткострокового стандартизованого продукту, стороною якого є оператор газотранспортної системи, що відноситься до газової доби (D); середньозважена ціна короткострокових стандартизованих продуктів за газову добу (D), зменшена на величину коригування; 2) маржинальна ціна придбання є найбільшим з таких значень: найвища ціна придбання будь-якого короткострокового стандартизованого продукту, стороною якого є оператор газотранспортної системи, що відноситься до газової доби (D); середньозважена ціна короткострокових стандартизованих продуктів за газову добу (D), збільшена на величину коригування.

Згідно з п. 10 глави 6 розділу XIV Кодексу ГТС з метою визначення маржинальної ціни продажу, маржинальної ціни придбання й середньозваженої ціни оператором газотранспортної системи використовується інформація про операції, що відбуваються на торговій платформі, вибір якої погоджений Регулятором.

За умовами п. 11, 13 глави 6 розділу XIV Кодексу ГТС у випадку непогодження Регулятором відповідно до пункту 10 цієї глави торгової платформи маржинальна ціна продажу та маржинальна ціна придбання розраховуються для кожної газової доби таким чином: маржинальна ціна продажу визначається шляхом зменшення вартості природного газу, придбаного/проданого оператором газотранспортної системи внаслідок отримання послуг балансування за цю газову добу, на величину коригування; маржинальна ціна придбання визначається шляхом збільшення вартості природного газу, придбаного/проданого оператором газотранспортної системи внаслідок отримання послуг балансування за цю газову добу, на величину коригування. Величина коригування, визначена в пунктах 9 та 11 цієї глави, становить: 1) 10 %: у випадку позитивного небалансу від 3 % до 5 % (включно) (для операторів газорозподільної системи з метою покриття своїх нормативних та виробничо-технологічних втрат/витрат від 7,5 % до 15 % (включно)) від обсягів природного газу, поданих на точках виходу (за винятком віртуальної торгової точки) до газотранспортної системи у відповідну газову добу; у випадку негативного небалансу від 3 % до 5 % (включно) (для операторів газорозподільної системи з метою покриття своїх нормативних та виробничо-технологічних втрат/витрат від 7,5 % до 15 % (включно)) від обсягів природного газу, поданих на точках входу (за винятком віртуальної торгової точки) до газотранспортної системи у відповідну газову добу; 2) 20 %: у випадку позитивного небалансу більше ніж 5 % (для операторів газорозподільної системи з метою покриття своїх нормативних та виробничо-технологічних втрат/витрат більше ніж на 15 %) від обсягів природного газу, поданих на точках виходу (за винятком віртуальної торгової точки) до газотранспортної системи у відповідну газову добу; у випадку негативного небалансу більше ніж 5 % (для операторів газорозподільної системи з метою покриття своїх нормативних та виробничо-технологічних втрат/витрат більше ніж на 15 %) від обсягів природного газу, поданих на точках входу (за винятком віртуальної торгової точки) до газотранспортної системи у відповідну газову добу. Розмір величини коригування, який визначається згідно з вимогами цього пункту, застосовується на весь розмір добового небалансу.

Згідно з п. 16-18 глави 6 розділу XIV Кодексу ГТС на підставі остаточних алокацій подач та відборів замовника послуг транспортування природного газу оператор газотранспортної системи здійснює розрахунок остаточного обсягу добового небалансу замовника послуг транспортування природного газу за кожну газову добу звітного місяця та визначає його остаточну плату за добовий небаланс за кожну газову добу і сумарно за звітний місяць. Оператор газотранспортної системи до 12 числа газового місяця, наступного за звітним, надає замовнику послуг транспортування природного газу в електронному вигляді через інформаційну платформу інформацію про остаточні щодобові подачі та відбори (у розрізі споживачів замовника послуг транспортування природного газу), обсяги та вартість щодобових небалансів у звітному газовому місяці. У випадку якщо загальна вартість щодобових негативних небалансів протягом звітного газового місяця перевищує загальну вартість щодобових позитивних небалансів протягом звітного газового місяця, оператор газотранспортної системи до 14 числа газового місяця, наступного за звітним, надсилає замовнику послуг транспортування природного газу рахунок на оплату за добовий небаланс (розмір визначається як різниця між загальною вартістю щодобових негативних небалансів протягом звітного газового місяця та загальною вартістю щодобових позитивних небалансів протягом звітного газового місяця). Замовник послуг транспортування природного газу має оплатити рахунок на оплату за добовий небаланс у строк до 20 числа місяця, наступного за звітним.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Згідно з ч. 1 ст. 525 ЦК України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Аналогічні вимоги щодо виконання зобов`язань містяться і у ч. 1, 7 ст.193 ГК України.

Статтею 610 ЦК України встановлено, що порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Згідно з ч. 1 ст. 530 ЦК України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

За ст. 525 ЦК України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

Частиною 1 ст. 611 ЦК України передбачено можливість настання правових наслідків, встановлених договором або законом, зокрема, у вигляді сплати неустойки.

За змістом статті 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.

Відповідно до ч. 1 ст. 230 ГК України штрафними санкціями у цьому Кодексі визнаються господарські санкції у вигляді грошової суми (неустойка, штраф, пеня), яку учасник господарських відносин зобов`язаний сплатити у разі порушення ним правил здійснення господарської діяльності, невиконання або неналежного виконання господарського зобов`язання.

Згідно з ст. 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Відповідно до ч. 1-3 ст. 13 ГПК України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

За умовами ч. 1, 2 ст. 73 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Частиною 1 статті 74 ГПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Відповідно до ст. 76 ГПК України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Згідно з ст. 79 ГПК України наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Статтею 86 ГПК України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Частиною 4 статті 236 ГПК України передбачено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Позиція суду

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача про стягнення з останнього суми коштів, у зв`язку з перевищенням відповідачем відбору з газотранспортної системи природного газу у вересні-жовтні, грудні 2021 року без подання належних обсягів природного газу до системи, що призвело до виникнення негативних небалансів, які були врегульовані позивачем відповідно до умов укладеного між сторонами договору та положень законодавства.

Так, з матеріалів справи судом встановлено, що обсяги небалансів, які виникли у відповідача у спірному періоді становлять: у вересні 2021 року 661872,97 куб.м.; у жовтні 2021 року 2228250,09 куб.м.; у грудні 2021 року 393117,33 куб.м. Ці обсяги небалансів відповідача підтверджуються підписаними між сторонами актами наданих послуг перевищення замовленої (договірної) потужності, звітами АТ «Херсонгаз» про використання потужності газорозподільної системи та стан розрахунків у спірному періоді, які подавались безпосередньо відповідачем із вказанням, в тому числі, обсягів негативних небалансів, при цьому обсяги небалансів не заперечуються і відповідачем.

На підставі цих даних позивачем відповідно до умов п. 11.4. договору були складені односторонні акти врегулювання щодобових небалансів у відповідному місяці, виставлені рахунки на оплату добових небалансів, які завантажені до інформаційної платформи, користувачем якої є відповідач. Обставина щодо отримання рахунків та актів в інформаційній платформі відповідачем також не заперечується.

З матеріалів справи вбачається, що відповідач частково сплатив позивачу грошові кошти за небаланси у спірному періоді, проте, не здійснюючи погашення спірних сум у повному обсязі, відповідач в межах цієї справи наполягав на тому, що позивач не довів належними доказами обставини реальності вчинення балансуючих дій внаслідок небалансів саме відповідача, а також не довів маржинальну ціну природного газу внаслідок надання послуг балансування у спірних відносинах.

Так, з урахуванням заперечень відповідача суд зазначає, що зміст Кодексу ГТС свідчить про те, що оператор газотранспортної системи здійснює фізичне балансування всієї газотранспортної системи, а не відносно окремих замовників послуг транспортування природного газу у відповідні газові періоди. Відповідно, і обсяги природного газу для забезпечення збалансованості газотранспортної системи закуповуються оператором газотранспортної системи не у розрізі одного замовника, а враховуючи всі обсяги природного газу у розрізі кожного замовника послуг транспортування.

При цьому, ні норми Кодексу ГТС, ні умови укладеного між сторонами договору, не передбачають обов`язку для оператора газотранспортної системи закуповувати обсяги природного газу для фізичного балансування газотранспортної системи по кожному замовнику послуг окремо, як і повідомляти кожного замовника послуг про те, яким чином та на підставі яких первинних документів оператором газотранспортної системи було забезпечено здійснення балансуючих дій в тому чи іншому звітному періоді.

У спірних правовідносинах, що виникли між сторонами, у відповідача виник обов`язок зі сплати за негативний небаланс, при цьому визначення позивачем маржинальної ціни, враховуючи ціну поданого газу, що визначена відповідно до укладеного ним з ТОВ "ГК "Нафтогаз Трейдинг" договору про надання послуг балансування від 19.01.2021 і зазначена у відповідному акті надання послуг балансування, є правомірним та відповідає вимогам пунктів 11, 13 глави 6 розділу XIV Кодексу ГТС. Наведене додатково підтверджується листом НКРЕКП від 18.01.2021 № 9/16/5-21 (а.с. 183-189, т.1), яким надано роз`яснення, у відповідності до яких у випадку непогодження торгової платформи, можливим способом визначення маржинальних цін продажу та придбання, є визначення маржинальних цін придбання/продажу природного газу з огляду на ціни придбання/продажу природного газу оператором газотранспортної системи, визначеної відповідно до умов договору про надання послуги балансування для відповідної газової доби.

З урахуванням наведеного вище, суд зазначає про необґрунтованість заперечень відповідача щодо того, що позивачем не доведено належними доказами обставину закупівлі природного газу для врегулювання небалансів саме відповідача у конкретну добу, оскільки, як уже зазначалось, для забезпечення збалансованості газотранспортної системи обсяги природного газу закуповуються оператором газотранспортної системи не у розрізі одного замовника, а враховуючи всі обсяги природного газу у розрізі кожного замовника послуг транспортування.

При цьому суд також наголошує, що при розгляді справи відповідач також не спростував здійсненого позивачем розрахунку, не надав суду контррозрахунок, а отже не довів, що сума заборгованості перед позивачем є іншою, ніж та, що визначена у розрахунку останнього.

Вищевказані висновки суду узгоджуються з висновками Верховного Суду, які викладені у постанові від 30.04.2024 у справі № 910/10643/22 (а.с. 120-141, т. 4), якою скасовано постанову суду апеляційної інстанції, на висновки якої посилався відповідач, визнавши, зокрема, необґрунтованими посилання суду апеляційної інстанції на необхідність надання позивачем доказів на підтвердження придбання ним природного газу для здійснення балансування, тобто доказів, які підтверджували б витрати оператора газотранспортної систем на здійснення балансування, як підстави для врегулювання щодобових небалансів та виставлення відповідачу рахунку на оплату небалансів.

Отже, приймаючи до уваги вищевикладені висновки Верховного Суду, враховуючи встановлені судом обставини щодо виникнення у відповідача небалансів у спірному періоді у обсязі, який відповідачем не заперечений, суд дійшов висновку, що позовні вимоги позивача є доведеними та обґрунтованими, у зв`язку з чим заборгованість відповідача з оплати добових небалансів спірного періоду в розмірі 103459362,86 грн підлягає стягненню з відповідача на користь позивача. Оскільки бездіяльність відповідача у виді несплати коштів за небаланси, що мали місце у спірному періоді, суперечить вищевказаним нормам права та договору, суд дійшов висновку, що позивачем правомірно нараховано до стягнення з відповідача пеня, 3% річних та інфляційні втрати, розрахунки яких судом перевірено та встановлено їх обґрунтованість.

За встановлених обставин суд дійшов висновку, що позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю «Оператор газотранспортної системи України» до Акціонерного товариства «Херсонгаз» слід задовольнити повністю та стягнути з відповідача на користь позивача борг в сумі 103459362,86 грн, пеню в сумі 11157804,67 грн, 3% річних в сумі 2361448,21 грн, інфляційні втрати в сумі 18121998,54 грн.

Розподіл судових витрат

У відповідності до ч. 1 ст. 123 ГПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Згідно п. 2 ч. 1 ст. 129 ГПК України у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Отже, приймаючи до уваги задоволення в повному обсязі позовних вимог позивача, судовий збір в сумі 868350,00 грн слід покласти на відповідача в повному обсязі.

Керуючись ст. 129, 130, 232, 233, 236, 237, 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

1. Позов задовольнити повністю.

2. Стягнути з Акціонерного товариства «Херсонгаз» (вул. Поповича, 3, м. Херсон, 73036, ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Оператор газотранспортної системи України» (пр. Любомира Гузара, 44, м. Київ, 03065, ) борг в сумі 103459362 грн 86 коп, пеню в сумі 11157804 грн 67 коп, 3% річних в сумі 2361448 грн 21 коп, інфляційні втрати в сумі 18121998 грн 54 коп та судовий збір в сумі 868350 грн 00 коп.

Видати наказ після набрання рішенням законної сили.

Рішення суду набирає законної сили в порядку ст. 241 ГПК України та може бути оскаржено в апеляційному порядку до Південно-західного апеляційного господарського суду шляхом подачі апеляційної скарги у строки, визначені ст. 256 ГПК України.

Повний текст рішення складено 17 червня 2024 р.

Суддя Д.О. Бездоля