ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29.05.2024м. ДніпроСправа № 904/476/24

Господарський суд Дніпропетровської області у складі судді Мельниченко І.Ф. за участю секретаря судового засідання Лєшукової Н.М. розглянув спір

за позовом Криворізької міської ради, м. Кривий Ріг, Дніпропетровської обл.

до Товариства з обмеженою відповідальністю "ІСІ Груп", смт Широке, Широківського р-ну, Дніпропетровської обл.

про стягнення заборгованості у сумі 425 594,04 грн.

Представники:

від позивача Люта О.В.

від відповідача Бондаренко О.С.

СУТЬ СПОРУ:

Криворізька міська рада звернулась до Господарського суду Дніпропетровської області з позовом про стягнення 387 188,70 грн., що складають суму заборгованості з орендної плати за земельну ділянку з кадастровим номером :06:249:0014 по вул. Волонтерів, 64а/1 у м. Кривому Розі Дніпропетровської обл. за період з 01.01.2021 по 31.12.2022 та 38 405,34 грн. - пені.

Судові витрати позивач просить покласти на відповідача.

Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням відповідачем умов договорів оренди земельної ділянки в частині внесення орендної плати за користування земельною ділянкою.

Відповідач заперечує проти задоволення позовних вимог, посилаючись на те, що спеціальних умов здійснення розрахунків сторонами у договорах, що діяли у спірному періоді, не передбачено.

До того ж, відповідач зазначає про те, що позивачем не виставлялись його підприємтсву рахунки, що позбавляло останнє можливості здійснювати орендну плату.

Таким чином, на думку ТОВ "ІСІ Груп", строк оплати грошових коштів за договорами оренди земельної ділянки не настав, у зв`язку з чим права позивача на дату подачі позову порушено не було.

Також, відповідач у відзиві на позовну заяву посилається на те, що позивачем до матеріалів справи не надано відповідної технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, що ставить під сумнів розрахунки розмірів річної орендної плати за землю.

Заперечує ТОВ "ІСІ Груп" відносно нарахованої позивачем пені, вказуючи, при цьому, у тому числі, на те, що період нарахування пені перевищує встановлений чинним законодавством шестимісячний строк.

Посилається відповідач також на статтю 267 Цивільного кодексу України та просить застосувати строк позовної давності до вимог позивача про стягнення пені за прострочення орендної плати за землю у розмірі 38 405,34 грн.

Містить відзив на позовну заяву і посилання на форс-мажорні обставини у спірному періоді у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України. Так, відповідач зазначає про те, що 24.02.2022 Указом Президента України № 64/2022 введено воєнний стан з 05 годин 30 хвилин 24.02.2022 строком на 30 діб, який неодноразово було продовжено, у тому числі й до теперішнього часу. Відповідно до листа Торгово-промислової палати України від 28.02.2022 № 2024/02.0-7.1 визнано форс-мажорними обставинами військову агресію російської федерації проти України, які до їх офіційного закінчення є надзвичайними та невідворотними. Зазначені вище обставини, за твердженням відповідача, є підставою для відмови у задоволенні вимог позивача в повному обсязі, у тому числі у стягненні пені, нарахованої після 24.02.2022.

17.05.2024 позивачем через систему "Електронний суд" подано відповідь на відзив.

Відносно поданої Криворізькою міською радою відповіді на відзив господарський суд вважає необхідним зазначити наступне.

Частиною 1 статті 118 Господарського процесуального кодексу України унормовано, що право на вчинення процесуальних дій втрачається із закінченням встановленого законом або призначеного судом строку.

Заяви, скарги і документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом (частина 2 статті 118 Господарського процесуального кодексу України).

Враховуючи достатність часу, наданого учасникам справи для подання заяв по суті спору, приймаючи до уваги принципи змагальності та диспозитивної господарського процесу, закріплені у статті 129 Конституції України та статтях 13, 14, 74 Господарського процесуального кодексу України, суд вважає, що господарським судом, в межах наданих йому повноважень, створені належні умови учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених Господарським процесуальним кодексом України, щодо, зокрема, висловлення своєї правової позиції у спорі.

З огляду на викладене, відповідь на відзив Криворізької міської ради, яка подана із пропуском встановленого процесуального строку, про поновлення якого позивачем не заявлено, підлягає залишенню без розгляду.

Ухвалою від 07.02.2024 господарським судом відкрито провадження у справі № 904/476/24, її розгляд вирішено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи за наявними у справі матеріалами.

28.02.2024 Товариством з обмеженою відповідальністю "ІСІ Груп" через канцелярію господарського суду подані відзив на позовну заяву № 02-27/02-24 від 27.02.2024 та заява із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження № 27/02-24 від 27.02.2024.

Ухвалою від 29.02.2024 господарським судом повернуто без розгляду Товариству з обмеженою відповідальністю "ІСІ Груп" подані відзив на позовну заяву № 02-27/02-24 від 27.02.2024 та заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження № 27/02-24 від 27.02.2024.

11.03.2024 від відповідача надійшла заява із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, в якій останній просить розгляд справи № 904/476/24 здійснювати за правилами загального провадження.

Ухвалою від 14.03.2024 господарським судом задоволено заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "ІСІ Груп" про розгляд справи за правилами загального провадження та вирішено перейти від спрощеного позовного провадження до розгляду справи № 904/476/24 за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання на 09.04.2024.

18.03.2024 до суду через систему "Електронний суд" від позивача надійшла заява про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду, у задоволенні якої господарським судом відмовлено з огляду на відсутність технічної можливості, про що постановлено ухвалу від 20.03.2024.

08.04.2024 через систему "Електронний суд" до суду від позивача надійшло клопотання про проведення підготовчого засідання у справі, призначеного на 09.04.2024, без участі представника останнього та про проведення наступного судового засідання в режимі відеоконференції.

09.04.2024 господарським судом відкладено підготовче засідання до 01.05.2024 та задоволено клопотання Криворізької міської ради про участь у судовому засіданні у режимі відеоконференції, з використанням підсистеми відеоконференцзв`язку ЄСІТС, про що постановлено відповідну ухвалу.

У підготовчому засіданні, що відбулось 01.05.2024, представником позивача заявлено усне клопотання про проведення наступного судового засідання в режимі відеоконференції, яке господарським судом задоволено.

Під час підготовчого провадження господарським судом вирішені питання, визначені частиною 2 статті 182 Господарського процесуального кодексу України, у зв`язку з чим господарським судом 01.05.2024 закрито підготовче провадження, справу призначено до розгляду по суті на 29.05.2024, про що постановлено відповідну ухвалу.

23.05.2024 до суду через систему "Електронний суд" від відповідача надійшла заява про проведення судового засідання в режимі відеоконференції через підсистему відеоконференцзв`язку ЄСІТС, яка господарським судом задоволена, про що постановлено ухвалу від 23.05.2024.

Судом враховано, що в силу вимог частини 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного строку.

29.05.2024 у судовому засіданні оголошені вступна та резолютивна частини рішення (стаття 240 Господарського процесуального кодексу України).

Розглянувши матеріали справи, дослідивши подані докази, заслухавши пояснення представників сторін, господарський суд, -

УСТАНОВИВ:

Предметом доказування у даній справі є обставини щодо неналежного виконання відповідачем зобов`язань за договорами оренди земельної ділянки в частині внесення орендної плати за користування земельною ділянкою за загальний період з 01.01.2021 по 31.12.2022.

25.10.2016 Криворізькою міською радою (далі - орендодавець, позивач у даній справі) та Публічним акціонерним товариством "Криворізький залізорудний комбінат" (орендар) укладено договір оренди земельної ділянки № 2016460 (далі - договір).

Відповідно до пункту 1 зазначеного договору орендодавець на підставі рішення міської ради від 22.07.2015 № 3820 надає, а орендар приймає в строкове платне користування земельну ділянку промисловості, транспорту, зв`язку, енергетики, оборони та іншого призначення за цільовим призначенням - землі для розміщення та експлуатації основних, підсобних і допоміжних будівель та споруд підприємств, що пов`язані з користуванням надрами (код 11.01) для роміщення асфальтового заводу, яка знаходиться на вул. Світлогірській у Саксаганському районі м. Кривого Рогу.

Згідно з пунктами 2, 4 договору в оренду передається земельна ділянка площею 0,6512 га, з кадастровим номером :06:249:0014.

Договір укладено терміном на 5 років. Після закінчення строку договору орендар, у разі належного виконання обов`язків відповідно до умов договору, має переважне право на укладання договору оренди землі на новий строк. Орендар зобов`язаний повідомити орендодавця про намір поновити договір оренди земельної ділянки за два місяці (але не пізніше ніж за місяць) до спливу строку договору оренди, додавши до листа-повідомлення проект додаткової угоди. Поновлення договору здійснюється на підставі ухваленого орендодавцем відповідного рішення (пункт 6 договору).

Відповідно до пункту 7 договору річна орендна плата з 01.01.2016 вноситься орендарем в розмірі 62 021,33 грн. виключно у грошовій формі.

Розмір нормативної грошової оцінки земельної ділянки не є сталим і змінюється у зв`язку з проведенням її щорічної індексації та на підставі інших вимог діючого законодавства. Орендар самостійно зобов`язується щорічно відповідно до інформації Держгеокадастру у Криворізькому районі Дніпропетровської області про коефіцієнт індексації грошової оцінки земель, опублікованої в засобах масової інформації, здійснювати індексацію грошової оцінки земельної ділянки.

Обчислення розміру орендної плати здійснюється на підставі ст. 289 Податкового кодексу України у розмірі 3% від нормативної грошової оцінки згідно витягу з технічної документації, виконаного управлінням Держгеокадастру у Криворізькому районі Дніпропетровської області, та рішень міської ради від 24.06.2015 № 3728 "Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Кривого Рогу", № 3727 "Про встановлення ставок земельного податку, розміру орендної плати та пільг зі сплати за землю на території міста Кривого Рогу".

Зміна нормативної грошової оцінки земельної ділянки та її індексація проводиться без внесення змін та доповнень до цього договору.

Пунктом 8 договору встановлено, що обчислення розміру орендної плати за земельну ділянку здійснюється з урахуванням її цільового призначення та коефіцієнтів індексації, визначених законодавством, за затвердженою Кабінетом Міністрів формою, що заповнюється під час укладання або зміни умов договору чи продовження його дії.

Відповідно до пункту 10 договору орендна плата вноситься щомісячно протягом 30-ти календарних днів, наступних за останнім днем звітного місяця. За неповний календарний місяць орендна плата сплачується за дні фактичного користування земельною ділянкою.

Згідно з пунктом 12 договору у разі невнесення орендної плати у строки, визначені цим договором, справляється пеня, яка нараховується на суму боргу по орендній платі за земельну ділянку (включаючи суму штрафних санкцій за їх наявності) із розрахунку 120 відсотків річних облікової ставки Національного банку України, діючої на день виникнення такого боргу по орендній платі або на день його (його частини) погашення, залежно від того, яка з величин таких ставок є більшою, за кожний календарний день прострочення у його сплаті, включаючи день такого погашення.

Орендар самостійно обчислює суму орендної плати щороку станом на 1 січня і до 20 лютого поточного року подає відповідному органу державної податкової служби податкову декларацію на поточний рік за формою, встановленою центральним податковим органом, з розбивкою річної суми рівними частками за місяць (пункт 13 договору).

Договір набирає чинності з моменту державної реєстрації права оренди земельної ділянки відповідно до Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" (пункт 37 договору).

Як вбачається з Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна (інформаційна довідка номер 289882805) вказаний договір зареєстровано 09.12.2016 за № 18032972.

Рішенням Криворізької міської ради № 4486 від 29.01.2020 "Про внесення змін до раніше ухвалених рішень міської ради та договорів оренди земельних ділянок" внесено зміни до договору оренди земельної ділянки від 09.12.2016 № 18032972 та до рішення міської ради від 22.07.2015 № 3820 "Про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки на вул. Світлогірській, реєстрацію права комунальної власності на неї та надання її в оренду для розміщення асфальтового заводу", а саме: змінено адресу земельної ділянки з вул. Світлогірська на вул. Світлогірська 64а/1.

На підставі зазначеного вище рішення Криворізькою міською радою та Публічним акціонерним товариством "Криворізький залізорудний комбінат" 02.03.2020 укладено угоду про внесення змін до діючого договору оренди земельної ділянки (державна реєстрація від 09.12.2016 № 18032972) № 32020034 щодо, зокрема, внесення змін до адреси земельної ділянки.

Відповідно до Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна нерухоме майно - комплекс будівель та споруд газорозподільчого пункту (опис об`єкта: Газорозподільчий пункт Г, огорожа № 1, 2, 3, 5, водоколонка ІІ, замощення ІІІ, пилевогасний відстійник ІV), яке знаходиться за адресою: Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг, вул. Світлогірська, будинок 64а/1 належить на праві власності Товариству з обмеженою відповідальністю "ІСІ Груп" на підставі договору купівлі-продажу, серія та номер: реєстровий № 380, виданий 12.05.2020 приватним нотаріусом Криворізького міського нотаріального округу Дніпропетровської області Янковською О.І.

Рішенням Криворізької міської ради № 4963 від 26.08.2020 "Про внесення змін до діючих договорів оренди земельних ділянок" вирішено, у тому числі, внести зміни до діючих договорів оренди земельних ділянок у частині зміни їх орендарів; припинити право оренди за попередніми землекористувачами з моменту укладення з новими орендарями земельних ділянок додаткових угод про внесення змін до діючих договорів оренди земельних ділянок, зазначених у додатку; визначити розмір плати за користування земельними ділянками відповідно до Податкового кодексу України та рішення міської ради від 26.06.2019 № 3897 "Про встановлення ставок плати за землю та пільг щодо земельного податку на території м. Кривого Рогу у 2020 році".

21.10.2020 Криворізькою міською радою (далі - орендодавець, позивач у даній справі), Публічним акціонерним товариством "Криворізький залізорудний комбінат" та Товариством з обмеженою відповідальністю "ІСІ Груп" (далі - орендар, відповідач у даній справі) укладено угоду № 32020078 про внесення змін до діючого договору оренди земельної ділянки, зареєстрованого 09.12.2016 за № 18032972 (далі - угода).

Пунктом 1 зазначеної угоди вирішено відповідно до рішення міської ради від 26.08.2020 № 4963 "Про внесення змін до діючих договорів оренди земельних ділянок", ураховуючи договір купівлі-продажу нерухомого майна від 12.05.2020 № 380, зареєстрований у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 12.05.2020 за № 36466492 внести зміни до діючого договору оренди земельної ділянки (державна реєстрація від 09.12.2016 за № 18032972, термін дії до 09.12.2021) площею 0,6512 га на вул. Світлогірська, 64а/1 у Саксаганському районі міста (кадастровий номер :06:249:0014) для розміщення асфальтового заводу, укладеного з Публічним акціонерним товариством "Криворізький залізорудний комбінат", а саме: визнати орендарем земельної ділянки Товариство з обмеженою відповідальністю "ІСІ Груп".

Відповідно до акту приймання-передачі (повернення) земельної ділянки робоча комісія Криворізької міської ради прийняла, а Публічне акціонерне товариство "Криворізький залізорудний комбінат" передало у стані придатному для подальшого використання землі промисловості, транспорту, зв`язку, енергетики, оборони та іншого призначення площею 0,6512 га на вул. Світлогірська, 64а/1 у Саксаганському районі міста Кривого Рогу (кадастровий номер земельної ділянки :06:249:0014), що була орендована для розміщення асфальтного заводу і на якій на момент повернення знаходиться об`єкт нерухомого майна: комплекс будівель та споруд газорозподільчого пункту.

У подальшому відповідно до акту приймання-передачі зазначена вище земельна ділянка прийнята в оренду Товариством з обмеженою відповідальністю "ІСІ Груп".

10.12.2021 Криворізькою міською радою (орендодавець) та Товариством з обмеженою відповідальністю "ІСІ Груп" (орендар) укладено договір оренди земельної ділянки № 2021628, відповідно до якого орендодавець на підставі рішення Криворізької міської ради від 24.11.2021 № 998 "Про поновлення (продовження) договорів оренди землі" надав, а орендар прийняв в строкове платне користування земельну ділянку промисловості, транспорту, зв`язку, енергетики, оборони та іншого призначення - за цільовим призначенням - для розміщення та експлуатації основних, підсобних і допоміжних будівель та споруд підприємствами, що пов`язані з користуванням надрами (11.01) для розміщення асфальтного заводу, з кадастровим номером :06:249:0014, яка розташована на вул. Світлогірській, 64а/1 у Саксаганському районі міста Кривого Рогу.

Загальна площа земельної ділянки 0,6512 га (пункт 2 договору).

На земельній ділянці розміщені об`єкти нерухомого майна: комплекс будівель та споруд газорозподільчого пункту відповідно до Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна, право власності зареєстровано 12.05.2020, номер запису про право власності 36466492, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 110, а також інші об`єкти інфраструктури: право проїзду (пункт 3 договору).

Відповідно до пункту 4 договору нормативна грошова оцінка земельної ділянки на дату укладання договору відповідно до витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку від 10.09.2020 № 97-4-0.22-1801/165-20 становить 8 765 738,08 грн.

Згідно з пунктом 7 договору останній укладено строком на 1 рік. Дата закінчення дії договору оренди обчислюється від дати його укладання. Договір поновлюється на умовах, передбачених ст. 33 Закону України "Про оренду землі".

Орендна плата у 2021 році вноситься орендарем виключно у грошовій формі в розмірі 2,5% від нормативної грошової оцінки земельної ділянки відповідно до рішення Криворізької міської ради від 30.06.2020 № 4799 "Про встановлення ставок плати за землю та пільг із земельного податку на території м. Кривого Рогу у 2021 році".

Починаючи з 2022 року річний розмір орендної плати визначається за нормами Податкового кодексу України та обчислюється відповідно до рішення міської ради від 26.05.2021 № 506 "Про встановлення ставок плати за землю та пільг із земельного податку на території м. Кривого Рогу" за ставкою 3% від нормативної грошової оцінки земельної ділянки, визначеної згідно рішення міської ради від 26.05.2021 № 523 "Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель м. Кривого Рогу".

Розмір орендної плати не є сталим і змінюється без внесення змін до цього договору в разі внесення змін до Податкового кодексу України та встановлення Криворізькою міською радою нового розміру орендної плати за землю.

У наступних роках розмір річної орендної плати визначається згідно Податкового кодексу України на підставі нормативної грошової оцінки земельної ділянки тa відповідного рішення Криворізької міської ради.

Згідно з пунктом 9 договору розмір нормативної грошової оцінки земельної ділянки не є сталим і змінюється без внесення змін до цього договору у разі затвердження Криворізькою міською радою нової технічної документації про нормативну грошову оцінку земель міста, у зв?язку із проведенням її щорічної індексації та на інших підставах, визначених чинним законодавством України.

Орендар самостійно здійснює індексацію нормативної грошової оцінки земельної ділянки відповідно до інформації центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин, про коефіцієнт індексації нормативної грошової оцінки земель, опублікований в засобах масової інформації, після чого самостійно обчислює суму орендної плати щороку станом на 1 січня і не пізніше 20 лютого поточного року подає відповідному контролюючому органу за місцезнаходженням земельної ділянки податкову декларацію на поточний рік.

У пункті 11 договору сторонами узгоджено, що орендна плата вноситься щомісячно протягом 30-ти календарних днів, наступних за останнім календарним днем звітного місяця. За неповний календарний місяць орендна плата сплачується за дні фактичного користування земельною ділянкою.

Розмір орендної плати переглядається без внесення змін до цього договору в разі, зокрема, зміни граничних розмірів орендної плати, визначених Податковим кодексом України, підвищення цін і тарифів, зміни коефіцієнтів індексації, визначених законодавством; зміни річного розміру орендної плати на підставі рішення Криворізької міської ради; зміни нормативної грошової оцінки земельної ділянки (пункт 12).

Пунктом 13 договору встановлено, що у разі невнесення орендної плати у строки, визначені цим договором, стягується пеня, за кожний календарний день прострочення сплати грошового зобов`язання, включаючи день погашення, з розрахунку 120% річних облікової ставки Національного банку України, діючої на кожний такий день. Термін нарахування пені за прострочення сплати грошового зобов`язання не обмежується і встановлюється від першого дня виникнення прострочення до дня погашення включно.

Відповідно до пункту 42 договору останній вважається укладеним з дати його підписання сторонами та набирає чинності з моменту державної реєстрації права оренди відповідно до закону.

Рішенням Криворізької міської ради від 28.10.2022 № 1515 вулицю "Світлогірська" у місті Кривому Розі перейменовано на вулицю "Волонтерів".

22.12.2022 Криворізькою міською радою (орендодавець) та Товариством з обмеженою відповідальністю "ІСІ Груп" (орендар) укладено договір оренди земельної ділянки № 2022505, відповідно до пункту 1 якого орендодавець на підставі рішення Криворізької міської ради від 30.11.2022 № 1578 "Про поновлення (продовження) договорів оренди землі" надав, а орендар прийняв в строкове платне користування земельну ділянку промисловості, транспорту, зв`язку, енергетики, оборони та іншого призначення - за цільовим призначенням - для розміщення та експлуатації основних, підсобних і допоміжних будівель та споруд підприємствами, що пов`язані з користуванням надрами (11.01) для розміщення асфальтного заводу, з кадастровим номером :06:249:0014, яка розташована на вул. Волонтерів, 64а/1 у Саксаганському районі міста Кривого Рогу.

Загальна площа земельної ділянки 0,6512 га (пункт 2 договору).

На земельній ділянці розміщені об`єкти нерухомого майна: комплекс будівель та споруд газорозподільчого пункту відповідно до Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна, право власності зареєстровано 12.05.2020, номер запису про право власності 36466492, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 110, а також інші об`єкти інфраструктури: право проїзду (пункт 3 договору).

Відповідно до пункту 4 договору нормативна грошова оцінка земельної ділянки на дату укладання договору відповідно до витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку від 04.11.2022 № 12406/301-22 становить 10 000 087,68 грн.

Згідно з пунктом 7 договору останній укладено строком на 1 рік. Дата закінчення дії договору оренди обчислюється від дати його укладання.

Орендна плата з 01.01.2022 вноситься орендарем виключно у грошовій формі відповідно до рішення Криворізької міської ради від 26.05.2021 № 506 "Про встановлення ставок плати за землю та пільг із земельного податку на території м. Кривого Рогу" в розмірі 3% від нормативної грошової оцінки земельної ділянки, визначеної згідно рішення міської ради від 26.05.2021 № 523 "Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель м. Кривого Рогу".

Розмір орендної плати не є сталим і змінюється без внесення змін до цього договору в разі внесення змін до Податкового кодексу України та встановлення Криворізькою міською радою нового розміру орендної плати за землю.

Згідно з пунктом 9 договору розмір нормативної грошової оцінки земельної ділянки не є сталим і змінюється без внесення змін до цього договору у разі затвердження Криворізькою міською радою нової технічної документації про нормативну грошову оцінку земель міста, у зв?язку із проведенням її щорічної індексації та на інших підставах, визначених чинним законодавством України.

Орендар самостійно здійснює індексацію нормативної грошової оцінки земельної ділянки відповідно до інформації центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин, про коефіцієнт індексації нормативної грошової оцінки земель, опублікований в засобах масової інформації, після чого самостійно обчислює суму орендної плати щороку станом на 1 січня і не пізніше 20 лютого поточного року подає відповідному контролюючому органу за місцезнаходженням земельної ділянки податкову декларацію на поточний рік.

У пункті 11 договору сторонами узгоджено, що орендна плата вноситься щомісячно протягом 30-ти календарних днів, наступних за останнім календарним днем звітного місяця. За неповний календарний місяць орендна плата сплачується за дні фактичного користування земельною ділянкою.

Розмір орендної плати переглядається без внесення змін до цього договору в разі, зокрема, зміни граничних розмірів орендної плати, визначених Податковим кодексом України, підвищення цін і тарифів, зміни коефіцієнтів індексації, визначених законодавством; зміни ставки орендної плати за землю на підставі рішення Криворізької міської ради; зміни нормативної грошової оцінки земельної ділянки (пункт 12).

Пунктом 13 договору встановлено, що у разі невнесення орендної плати у строки, визначені цим договором, стягується пеня, за кожний календарний день прострочення сплати грошового зобов`язання, включаючи день погашення, з розрахунку 120% річних облікової ставки Національного банку України, діючої на кожний такий день. Термін нарахування пені за прострочення сплати грошового зобов`язання не припиняється через шість місяців від дня, коли зобов`язання мало бути виконано, не обмежується і встановлюється від першого дня виникнення прострочення до дня погашення включно.

Відповідно до пункту 42 договору останній вважається укладеним з дати його підписання сторонами та набирає чинності з моменту державної реєстрації права оренди відповідно до закону.

Звертаючись з даним позовом до суду позивач зазначає про те, що відповідачем в порушення умов зазначених вище договорів не виконуються зобов`язання зі сплати орендної плати за користування земельною ділянкою з кадастровим номером :06:249:0014, у зв`язку з чим за ТОВ "ІСІ Груп" обліковується заборгованість за період з 01.01.2021 по 31.12.2022 в сумі 387 188,70 грн., що і стало причиною виникнення спору у даній справі.

Оцінюючи подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, суд вважає, що вимоги позивача підлягають задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до статті 1 Закону України "Про оренду землі" оренда землі - це засноване на договорі строкове платне володіння і користування земельною ділянкою, необхідною орендареві для проведення підприємницької та інших видів діяльності.

Згідно зі статтею 13 Закону України "Про оренду землі" договір оренди землі - це договір, за яким орендодавець зобов`язаний за плату передати орендареві земельну ділянку у володіння і користування на певний строк, а орендар зобов`язаний використовувати земельну ділянку відповідно до умов договору та вимог земельного законодавства.

Відповідно до частини 1 статті 509 Цивільного кодексу України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Відповідно до частини 1 статті 96 Земельного кодексу України землекористувачі зобов`язані, зокрема, своєчасно сплачувати земельний податок або орендну плату.

Статтею 25 Закону України "Про оренду землі" унормовано, що орендар земельної ділянки зобов`язаний, зокрема, своєчасно та в повному обсязі сплачувати орендну плату за земельну ділянку.

Пунктом 287.1 статті 287 Податкового кодексу України встановлено, що з дня виникнення права власності або права користування земельною ділянкою власники землі та землекористувачі сплачують плату за землю.

Плата за землю - це обов`язковий платіж у складі податку на майно, що справляється у формі земельного податку або орендної плати за земельні ділянки державної і комунальної власності (підпункт 14.1.147 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України).

Згідно з пунктом 289.1 статті 289 Податкового Кодексу України для визначення розміру податку та орендної плати використовується нормативна грошова оцінка земельних ділянок з урахуванням коефіцієнта індексації, визначеного відповідно до законодавства.

Відповідно до статті 23 Закону України "Про оцінку земель" технічна документація з бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель та нормативної грошової оцінки земельних ділянок затверджується відповідною сільського, селищною, міською радою.

Дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформляються як витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки (стаття 20 Закону України "Про оцінку земель").

Рішенням Криворізької міської ради від 24.06.2015 року № 3728 затверджено технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель міста Кривого Рогу, яке набрало чинності 01.01.2016.

Рішенням Криворізької міської ради від 26.05.2021 № 523, яке набрало чинності 01.01.2022, затверджено технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель міста Кривого Рогу. З моменту набрання чинності означеного рішення, рішення Криворізької міської ради від 24.06.2015 № 3728 втрачає чинність.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 23.05.2018 у справі №629/4628/16-ц дійшла висновку, що обов`язковими для визначення орендної плати є відомості у витягах з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельних ділянок, про що також наголошено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 13.02.2019 у справі №320/5877/17 (п.71).

А отже, витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки є належним та допустимим доказом, що підтверджує дані про нормативну грошову оцінку. Подібна позиція викладена у постанові Верховного Суду від 17.03.2020 у справі № 917/353/19.

Згідно витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, сформованого Головним управлінням Держгеокадастру у Дніпропетровській області 09.09.2020 № 474452 нормативна грошова оцінка земельної ділянки з кадастровим номером :06:249:0014 (код 11.01), площею 6512 кв.м становить 8 765 738,08 грн., яка залишається аналогічною і у 2021 році з огляду на те, що значення коефіцієнта індексації у 2020 і 2021 роках становлять "1,0".

Нормативна грошова оцінка земельної ділянки з кадастровим номером :06:249:0014 у 2022 році згідно з відомостями витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянку від 04.11.2022 № 12406/301-22 становить - 10 000 087,68 грн.

Відповідно до статті 143 Конституції України, статей 12, 284 Податкового кодексу України, частини першої статті 69 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" Криворізька міська рада наділена повноваженнями самостійно встановлювати місцеві податки та збори у порядку, визначеному Податковим кодексом України, чим забезпечується реалізація принципу правової, організаційної та матеріально-фінансової самостійності місцевого самоврядування, під яким розуміється право територіальної громади самостійно вирішувати питання місцевого значення в межах Конституції і законів України.

До місцевих податків, зокрема, належить податок на майно, до складу якого входить плата за землю - обов`язковий платіж, що справляється у формі земельного податку або орендної плати за земельні ділянки державної і комунальної власності (стаття 10, підпункт 14.1.147. пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України).

Так, рішеннями Криворізької міської ради від 24.06.2015 № 3727, від 30.06.2020 № 4799 та від 26.05.2021, № 506 встановлено ставки плати за землю та пільги зі сплати земельного податку на території міста Кривого Рогу, якими встановлено, у тому числі, ставки орендної плати за землю в залежності від цільового призначення земельної ділянки згідно з Класифікацією видів цільового призначення земель, затвердженою Наказом Державного комітету України із земельних ресурсів від 23.07.2010 № 548, та які набрали чинності з 01.01.2016, 01.01.2021 та 01.01.2022 відповідно.

Розмір річної орендної плати за земельні ділянки вираховується на підставі даних витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, помножених на значення ставки орендної плати, розмір якої визначається відповідним рішенням Криворізької міської ради. Місячний розмір орендної плати визначається шляхом ділення річної орендної плати на 12, що відповідає кількості місяців у році.

Розрахунок розміру річної орендної плати за землю у 2021 році:

Гр. х 0,9%, де:

Гр. - грошова оцінка земельної ділянки площею 0,6512 га згідно витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки від 10.09.2020 № 97-4-0.22-1801/165-20, яка складає 8 765 738,08 грн;

0,9% - ставка орендної плати за землю згідно рішення Криворізької міської ради від 24.06.2015 № 3727 до 09.12.2021;

2,5% - ставка орендної плати за землю згідно рішення Криворізької міської ради від 30.06.2020 № 4799.

Таким чином, річна орендна плата за землю, яку ТОВ "ІСІ Груп" зобов?язане сплачувати за договором у 2021 році становить 78 891,60 грн. (8 765 738,08 грн ? 0,9%), а за місяць - 6 574,30 грн. (78 891,60 грн : 12).

За період з 01.01.2021 по 30.11.2021

6 574,30 грн. х 11 = 72 317,30 грн.

За період з 01.12.2021 по 09.12.2021 (по ставці 0,9% від НГО)

6 574,30 грн. : 31 х 9 = 1 908,67 грн.

За період з 10.12.2021 по 31.12.2021 (по ставці 2,5% від НГО)

219 143,45 грн. (8 765 738,08 грн. х 2,5%), а за місяць - 18 261,95 грн. (219 143,45 грн : 12).

18 261,95 грн. : 31 х 22 = 12 960,10 грн.

Розрахунок розміру річної орендної плати за землю у 2022 році:

Гр. х 3%, де:

Гр. - грошова оцінка земельної ділянки площею 0,6512 га згідно витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки від 04.11.2022 № 12406/301-22, яка складає 10 000 087,68 грн.;

3% - ставка орендної плати за землю згідно рішення Криворізької міської ради від 26.05.2021 № 506.

Таким чином, річна орендна плата за землю, яку ТОВ "ІСІ Груп" зобов?язане сплачувати за договором у 2022 році становить 300 002,63 грн. (10 000 087,68 грн. ? 3%).

Загальна сума, яка підлягала до сплати за земельну ділянку з кадастровим номером :06:249:0014 за період 01.01.2021 по 31.12.2022, складає 387 188,70 грн.

Частиною 1 статті 612 Цивільного кодексу України встановлено, що боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

Статтями 525 та 526 Цивільного кодексу України передбачено, що одностороння відмова вiд зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства.

Статтею 530 Цивільного кодексу України визначено, що якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Зобов`язання, строк (термін) виконання якого визначений вказівкою на подію, яка неминуче має настати, підлягає виконанню з настанням цієї події. Якщо строк (термін) виконання боржником обов`язку не встановлений або визначений моментом пред`явлення вимоги, кредитор має право вимагати його виконання у будь-який час. Боржник повинен виконати такий обов`язок у семиденний строк від дня пред`явлення вимоги, якщо обов`язок негайного виконання не випливає із договору або актів цивільного законодавства.

Як вже було зазначено вище, спірними договорами оренди земельної ділянки встановлено, що орендна плата вноситься щомісячно протягом 30-ти календарних днів, наступних за останнім календарним днем звітного місяця. За неповний календарний місяць орендна плата сплачується за дні фактичного користування земельною ділянкою.

Відповідно до статей 74, 77 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Статтею 76 Господарського процесуального кодексу України визначено, що належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування.

Статтею 86 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Доказів погашення заборгованості з орендної плати за земельну ділянку з кадастровим номером :06:249:0014 за загальний період з 01.01.2021 по 31.12.2022 в сумі 387 188,70 грн. відповідач на момент розгляду спору не надав, у зв`язку з чим зазначена вище сума підлягає до примусового стягнення.

Згідно зі статтею 610 Цивільного кодексу України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Статтею 611 Цивільного кодексу України встановлено, що у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема сплата неустойки.

Як вже було зазначено вище, сторонами у спірних договорах встановлено відповідальність за несвоєчасне внесення орендної плати у вигляді пені, за кожний календарний день прострочення сплати грошового зобов`язання, включаючи день погашення, з розрахунку 120% річних облікової ставки Національного банку України, діючої на кожний такий день.

Згідно з наданим позивачем розрахунком останнім до стягнення пред`явлена пеня за загальний період прострочення з 03.03.2021 по 30.11.2023 в сумі 38 405,34 грн.

З приводу вказаних вимог позивача суд зазначає таке.

Частиною 6 статті 232 Господарського кодексу України встановлено, що нарахування штрафних санкцій за прострочення виконання зобов`язання, якщо інше не встановлено договором або законом, припиняється через шість місяців від дня, коли зобов`язання мало бути виконано.

В той же час, частиною 1 статті 627 Цивільного кодексу України передбачено, що відповідно до статті 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості

Отже, з вищенаведених приписів вбачається право сторін визначати у договорі розмір санкцій і строки їх нарахування за прострочення виконання зобов`язання. У разі відсутності таких умов у договорі нарахування штрафних санкцій припиняється через шість місяців від дня, коли зобов`язання мало бути виконано відповідно до частини шостої статті 232 Господарського кодексу України.

Статтею 251 Цивільного кодексу України встановлено, що строком є певний період у часі, зі спливом якого пов`язана дія чи подія, яка має юридичне значення. Терміном є певний момент у часі, з настанням якого пов`язана дія чи подія, яка має юридичне значення. Строк та термін можуть бути визначені актами цивільного законодавства, правочином або рішенням суду.

Строк визначається роками, місяцями, тижнями, днями або годинами. Термін визначається календарною датою або вказівкою на подію, яка має неминуче настати (стаття 252 Цивільного кодексу України).

Як встановлено вище судом, зміст пункту 13 укладеного договору оренди земельної ділянки містить певний термін, шляхом вказівки на подію: включаючи день такого погашення.

Відтак слід визнати, що у даному випадку не підлягають застосуванню до спірних правовідносин в частині вимог позивача про стягнення з відповідача пені за порушення грошових зобов`язань з оплати орендної плати, що виникли із спірних договорів оренди земельної ділянки, положення частини 6 статті 232 Господарського кодексу України, які обмежують період нарахування пені строком у шість місяців.

Наведене узгоджується з правовою позицією у постановах Верховного Суду від 10.04.2019 у справі № 904/6455/17, від 04.10.2019 у справі № 912/1433/16, від 15.11.2019 у справі № 904/1148/19.

До того ж, слід зазначити про те, що договорами оренди земельної ділянки № 2021628 від 10.12.2021 та № 2022505 від 22.12.2022 передбачено, що термін нарахування пені за прострочення сплати грошового зобов`язання не припиняється через шість місяців від дня, коли зобов`язання мало бути виконано, не обмежується і встановлюється від першого дня виникнення прострочення до дня погашення включно.

З огляду на викладене, умови договорів оренди земельної ділянки відповідають вимогам частини 6 статті 232 Господарського кодексу України і не суперечать їм, а тому позивач правомірно здійснив нарахування пені за загальний період з 03.03.2021 по 30.11.2023 в сумі 38 405,34 грн.

Щодо позовної давності, про застосування якої до вимог позивача в частині стягнення пені за прострочення орендної плати за землю у розмірі 38 405,34 грн. заявляє відповідач, слід зазначити наступне.

Відповідно статті 256 Цивільного кодексу України позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу.

Частиною 3 статті 267 Цивільного кодексу України передбачена можливість застосувати позовну давність лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення рішення судом.

Сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові (частина 4 статті 267 Цивільного кодексу України).

Згідно з частиною 1 статті 261 Цивільного кодексу України позовна давність застосовується лише за наявності порушення права особи.

Отже, перш ніж застосовувати позовну давність, господарський суд повинен з`ясувати та зазначити в судовому рішенні, чи порушене право або охоронюваний законом інтерес позивача, за захистом якого той звернувся до суду. У разі коли такі право чи інтерес не порушені, суд відмовляє в позові з підстав його необґрунтованості. І лише якщо буде встановлено, що право або охоронюваний законом інтерес особи дійсно порушені, але позовна давність спливла і про це зроблено заяву іншою стороною у справі, суд відмовляє в позові у зв`язку зі спливом позовної давності - за відсутності наведених позивачем поважних причин її пропущення.

Відповідно до статті 257 Цивільного кодексу України загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки.

Для окремих видів вимог законом може встановлюватися спеціальна позовна давність: скорочена або більш тривала порівняно із загальною позовною давністю.

Позовна давність в один рік застосовується, зокрема, до вимог про стягнення неустойки (штрафу, пені) (стаття 258 Цивільного кодексу України).

Початок перебігу позовної давності обчислюється за правилами статті 261 Кодексу, частина перша якої пов`язує його з днем, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила.

Аналіз статті 261 Цивільного кодексу України дає підстави для висновку, що початок перебігу позовної давності збігається з моментом виникнення в зацікавленої сторони права на позов.

Разом з тим, 11.03.2020, з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-Cov-2, була прийнята постанова Кабінету Міністрів України № 211 від 11.03.2020 (з подальшими змінами), якою з 12.03.2020 на усій території України встановлено карантин, який Постановою Кабінету Міністрів України "Про відміну на всій території України карантину, встановленого з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" від 27.06.2023 №651 був відмінений з 24 години 00 хвилин 30 червня 2023 року на всій території України.

Законом України від 30.03.2020 № 540-IX "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)" розділ "Прикінцеві та перехідні положення" Цивільного кодексу України доповнено, зокрема, пунктом 12 такого змісту: "Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 257, 258, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину".

24.02.2022 Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" № 64/2022 від 24.02.2022, затвердженим Законом України від 24.02.2022 № 2102-IX, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, в Україні введено воєнний стан, який триває і на даний час.

У період дії воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, перебіг позовної давності, визначений цим Кодексом, зупиняється на строк дії такого стану (пункт 19 Прикінцевих та перехідних положень Цивільного кодексу України).

З огляду на те, що строк позовної давності продовжується на період дії карантину та воєнного стану, суд дійшов висновку про те, що позивач не пропустив позовну давність за вимогами про стягнення пені.

Розрахунок пені позивачем здійснено відповідно до вимог чинного законодавства та умов спірних договорів оренди земельної ділянки, у зв`язку з чим вказана у розрахунку сума підлягає до примусового стягнення з відповідача.

З приводу обставин, наведених відповідачем у відзиві на позовну заяву, щодо наявності форс-мажорних обставин господарський суд зазначає таке.

Відповідно до частини 1 статті 14-1 Закону України "Про торгово-промислові палати України" Торгово-промислова палата України та уповноважені нею регіональні торгово-промислові палати засвідчують форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) та видають сертифікат про такі обставини протягом семи днів з дня звернення суб`єкта господарської діяльності.

Відповідно до листа Торгово-промислової палати України від 28.02.2022 № 2024/02.0-7.1 визнано форс-мажорною обставиною військову агресію Російської федерації проти України, що стало підставою введення воєнного стану 24.02.2022. Торгово-промислова палата України підтверджує, що зазначені обставини з 24.02.2022 до їх офіційного закінчення, є надзвичайними, невідворотними.

Стаття 218 Господарського кодексу України унормовує, що учасник господарських відносин відповідає за невиконання або неналежне виконання господарського зобов`язання чи порушення правил здійснення господарської діяльності, якщо не доведе, що ним вжито усіх залежних від нього заходів для недопущення господарського правопорушення. У разі якщо інше не передбачено законом або договором, суб`єкт господарювання за порушення господарського зобов`язання несе господарсько-правову відповідальність, якщо не доведе, що належне виконання зобов`язання виявилося неможливим внаслідок дії непереборної сили, тобто надзвичайних і невідворотних обставин за даних умов здійснення господарської діяльності. Не вважаються такими обставинами, зокрема, порушення зобов`язань контрагентами правопорушника, відсутність на ринку потрібних для виконання зобов`язання товарів, відсутність у боржника необхідних коштів.

Статтею 617 Цивільного кодексу України встановлено, що особа, яка порушила зобов`язання, звільняється від відповідальності за порушення зобов`язання, якщо вона доведе, що це порушення сталося внаслідок випадку або непереборної сили. Не вважається випадком, зокрема, недодержання своїх обов`язків контрагентом боржника, відсутність на ринку товарів, потрібних для виконання зобов`язання, відсутність у боржника необхідних коштів.

Відповідно до статті 14-1 Закону України "Про торгово-промислові палати в Україні" форс-мажорними обставинами (обставинами непереборної сили) є надзвичайні та невідворотні обставини, що об`єктивно унеможливлюють виконання зобов`язань, передбачених умовами договору (контракту, угоди тощо), обов`язків згідно із законодавчими та іншими нормативними актами, а саме: загроза війни, збройний конфлікт або серйозна погроза такого конфлікту, включаючи але не обмежуючись ворожими атаками, блокадами, військовим ембарго, дії іноземного ворога, загальна військова мобілізація, військові дії, оголошена та неоголошена війна, дії суспільного ворога, збурення, акти тероризму, диверсії, піратства, безлади, вторгнення, блокада, революція, заколот, повстання, масові заворушення, введення комендантської години, карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України, експропріація, примусове вилучення, захоплення підприємств, реквізиція, громадська демонстрація, блокада, страйк, аварія, протиправні дії третіх осіб, пожежа, вибух, тривалі перерви в роботі транспорту, регламентовані умовами відповідних рішень та актами державних органів влади, закриття морських проток, ембарго, заборона (обмеження) експорту/імпорту тощо, а також викликані винятковими погодними умовами і стихійним лихом, а саме: епідемія, сильний шторм, циклон, ураган, торнадо, буревій, повінь, нагромадження снігу, ожеледь, град, заморозки, замерзання моря, проток, портів, перевалів, землетрус, блискавка, пожежа, посуха, просідання і зсув ґрунту, інші стихійні лиха тощо.

За загальним правилом, неможливість виконати зобов`язання внаслідок дії обставин непереборної сили відповідно до вимог законодавства є підставою для звільнення від відповідальності за порушення зобов`язання (частина 1 статті 617 Цивільного кодексу України).

Тобто, можливе звільнення від відповідальності за невиконання, а не від виконання в цілому. В будь-якому разі сторона зобов`язання, яка його не виконує, повинна довести, що в кожному окремому випадку саме ці конкретні обставини мали непереборний характер саме для цієї конкретної особи. І кожен такий випадок має оцінюватись судом незалежно від наявності засвідчених компетентним органом обставин непереборної сили.

Верховний Суд у постанові від 25.01.2022 по справі № 904/3886/21 зазначив, що форс-мажорні обставини не мають преюдиціальний (заздалегідь встановлений) характер, а зацікавленій стороні необхідно довести (1) факт їх виникнення; (2) те, що обставини є форс-мажорними (3) для конкретного випадку. Виходячи з ознак форс-мажорних обставин, необхідно також довести їх надзвичайність та невідворотність.

Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд і у постанові від 16.07.2019 по справі № 917/1053/18, зазначивши, що лише посилання сторони у справі на наявність обставин непереборної сили та надання підтверджуючих доказів не може вважатися безумовним доведенням відповідних обставин, яке не потребує оцінки суду. Саме суд повинен на підставі наявних у матеріалах доказів встановити, чи дійсно такі обставини, на які посилається сторона, є надзвичайними і невідворотними, що об`єктивно унеможливили належне виконання стороною свого обов`язку.

Відповідачем не надано належних та допустимих, у розумінні статей 76, 77 Господарського процесуального кодексу України, доказів існування форс-мажорних обставин у взаємовідносинах із позивачем за спірними договорами оренди земельної ділянки, як і не надано обґрунтованих причинно-наслідкових зв`язків між введенням 24.02.2022 в Україні воєнного стану та неможливістю виконання відповідачем своїх зобов`язань за вказаними договорами.

Слід відзначити, що введення воєнного стану на території України не означає, що відповідач не може здійснювати господарську діяльність та набувати кошти, адже протилежного відповідачем не доведено відповідними доказами.

Слід також відзначити що держава на даний час заохочує розвиток підприємницької діяльності з метою позитивного впливу на економіку країни (зменшення податків, митних платежів тощо). Відповідач не надав доказів того, що підприємство зупинило роботу у зв`язку з воєнним станом, що всі працівники (чи їх частина), керівник підприємства, інші посадові особи мобілізовані та перебувають у складі Збройних Сил України, тимчасово не виконують професійні обов`язки у зв`язку з воєнними діями, все, або частина складу рухомого майна підприємства задіяні під час тих чи інших заходів, що б перешкоджало суб`єкту господарювання здійснювати підприємницьку діяльність під час введеного воєнного стану.

У даному випадку сторона не надала доказів, що саме введення воєнного стану призвело до унеможливлення виконання конкретних зобов`язань за договорами.

Окрім цього, суд зауважує, що матеріали справи не містять відомостей про те, що позивач перебуває в кращому становищі порівняно з відповідачем, з огляду на запровадження в державі воєнного стану, тобто такі форс-мажорні обставини, стосуються обох сторін договору.

З урахуванням наведеного суд доходить висновку, що форс-мажор не є автоматичною підставою для звільнення від виконання зобов`язань, стороною договору має бути підтверджено не факт настання таких обставин, а саме їхня здатність впливати на реальну можливість виконання зобов`язання, тому суд відхиляє заперечення відповідача як недоведені документально.

Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів учасників справи та їх відображення у судових рішеннях у справі, питання вичерпності висновків судів, суд враховує, що Європейський суд з прав людини у рішенні від 10.02.2010 у справі "Серявін та інші проти України" зауважив, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.

З урахуванням вказаного, суд зазначає, що інші доводи, міркування сторін, судом розглянуті, але до уваги та врахування при вирішенні даної справи не приймаються, оскільки на результат вирішення спору не впливають.

Згідно зі статтею 129 Господарського процесуального кодексу України судові витрати позивача зі сплати судового збору покладаються на відповідача.

Керуючись ст.ст. 2, 3, 20, 73-79, 86, 91, 129, 233, 236-238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд, -

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги задовольнити.

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "ІСІ Груп" (53700, Дніпропетровська область, смт Широке, вул. Соборна, буд. 217, ) на користь Криворізької міської ради (50101, Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг, пл. Молодіжна, буд. 1, ) 387 188,70 грн. - орендної плати за період з 01.01.2021 по 31.12.2022, 38 405,34 грн. - пені та 6 383,91 грн. - судового збору.

Наказ видати після набрання рішенням законної сили.

Загальна сума, що підлягає до стягнення, складає - 431 977,95 грн.

Відповідно до статті 241 Господарського процесуального кодексу України рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено шляхом подання апеляційної скарги до Центрального апеляційного господарського суду протягом 20 днів з дня складення повного тексту судового рішення.

Повне рішення складено 07.06.2024.

Суддя І.Ф. Мельниченко