ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КІРОВОГРАДСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

10 червня 2024 рокуСправа № 912/1387/24

Суддя Господарського суду Кіровоградської області Бестаченко О.Л., розглянувши матеріали позовної заяви Приватного підприємства "Удача", 28622, Кіровоградська область, Кропивницький район, с. Ганно-Требинівка, вул. Центральна, 2,

до відповідача: Відділу примусового виконання рішень у Кіровоградській області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), 25006, м. Кропивницький, вул. Театральна, 6/7,

про стягнення 14 220 035,00 грн,

ВСТАНОВИВ:

До Господарського суду Кіровоградської області надійшла позовна заява Приватного підприємства "Удача", яка містить вимоги до Відділу примусового виконання рішень у Кіровоградській області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) про стягнення 14 220 035,00 грн шкоди, завданої неправомірними діями, з покладенням на відповідача судових витрат.

Розглянувши зазначену позовну заяву, суддя дійшов висновку, що позовна заява підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Статтями 162 та 164 Господарського процесуального кодексу України визначено вимоги щодо оформлення позовної заяви та комплектність документів, які повинні додаватися до неї.

Згідно п. 2 ч. 3 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява повинна містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта (для фізичних осіб - громадян України), якщо такі відомості відомі позивачу, вказівку на статус фізичної особи - підприємця (для фізичних осіб - підприємців), відомі номери засобів зв`язку та адресу електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

У поданій до суду позовній заяві відповідачем (на першій сторінці позову) зазначено Відділ примусового виконання рішень у Кіровоградській області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), , як правонаступника Відділу примусового виконання рішень у Кіровоградській області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), .

За даними Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань під ідентифікаційний кодом юридичної особи 43315529 зареєстровано Південне міжрегіональне управління Міністерства юстиції (м. Одеса), 49005, Дніпропетровська область, м. Дніпро, пр. Яворницького Дмитра, буд. 21А.

За даними Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань під ідентифікаційний кодом юридичної особи 43314918 зареєстровано Південно-Східне міжрегіональне управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), 49027, Дніпропетровська область, м. Дніпро, пр. Дмитра Яворницького, буд. 21 А.

В той час, в прохальній частині позову відповідачем вказано Відділ примусового виконання рішень у Кіровоградській області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), .

Отже, позивачем не зазначено повне/належне найменування відповідача/відповідачів на першій сторінці позову та у прохальній частині позовної заяви, а також відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету, чим порушено приписи п. 2 ч. 3 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України.

Згідно п. 4 ч. 3 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Відповідно ч. 1-2 ст. 47 Господарського процесуального кодексу України позов може бути пред`явлений спільно кількома позивачами або до кількох відповідачів. Кожен із позивачів або відповідачів щодо іншої сторони діє в судовому процесі самостійно. Участь у справі кількох позивачів і (або) відповідачів (процесуальна співучасть) допускається, якщо: 1) предметом спору є спільні права чи обов`язки кількох позивачів або відповідачів; 2) права або обов`язки кількох позивачів чи відповідачів виникли з однієї підстави; 3) предметом спору є однорідні права і обов`язки.

Відповідно до ч. 7 ст. 238 Господарського процесуального кодексу України суд, приймаючи рішення на користь кількох позивачів або проти кількох відповідачів, повинен зазначити, в якій частині рішення стосується кожного з них, або зазначити, що обов`язок чи право стягнення є солідарним.

Суддя звертає увагу, що предмет позову, тобто певна правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення, повинен бути чітко визначений позивачем у прохальній частині позовної заяви, оскільки резолютивна частина рішення суду, по суті, відображає позовні вимоги, викладені у прохальній частині позовної заяви.

Суд позбавлений права визначати замість позивача позовні вимоги, склад відповідачів, а також в якій частині позовні вимоги стосуються кожного з них. Відтак, позивач повинен самостійно визначити у позовній заяві вимоги щодо конкретного відповідача зазначеного у вступній частині позовної заяви. При цьому, суддя зазначає, що під час розгляду спору позивач не позбавлений права змінювати підстави або предмет позову, подавати до суду відповідні клопотання щодо залучення співвідповідачів.

Таким чином позивачу необхідно конкретизувати позовні вимоги стосовно відповідача/відповідачів, або привести вступну частину позовної заяви у відповідність до її прохальної частини, з врахуванням повного/вірного найменування відповідача/відповідачів, а також того факту, що зареєстрована юридична особа за кодом - Південно-Східне міжрегіональне управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) перебуває у стані припинення з 23.09.2022.

Відтак, позовна заява не містить конкретного та чіткого змісту позовних вимог щодо відповідача/відповідачів, що є порушенням вимог п. 4 ч. 3 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до п. 10 ч. 3 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява повинна містити підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Вказана вимога позивачем не дотримана.

Крім того, за п. 1 ч. 1 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують направлення іншим учасникам справи копій позовної заяви і доданих до неї документів з урахуванням положень статті 42 цього Кодексу.

У відповідності до ч. 1 ст. 172 Господарського процесуального кодексу України позивач, особа, яка звертається з позовом в інтересах іншої особи, зобов`язані до подання позовної заяви надіслати учасникам справи її копії та копії доданих до неї документів листом з описом вкладення. Таке надсилання може здійснюватися в електронній формі через електронний кабінет з урахуванням положень статті 42 цього Кодексу.

Суддя зазначає, що у відповідності до Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою № 270 від 05.03.2009 Кабінету Міністрів України (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 10.10.2023 № 1071) та Порядку пересилання поштових відправлень, затвердженого наказом Українського державного підприємства поштового зв`язку "Укрпошта" від 12.05.2006 № 211, належним доказом відправлення учасникам справи копії заяви та доданих до неї документів є опис вкладення відправленої поштової кореспонденції, підписаний працівником поштового зв`язку, засвідчений календарним штемпелем відділу поштового зв`язку.

У разі подання позовної заяви через "Електронний Суд" належним доказом відправлення учасникам справи копії заяви та доданих до неї документів є квитанція про доставку документів до зареєстрованого електронного кабінету користувача у підсистемі "Електронний Суд".

Позивачем зазначених вимог не виконано, у наданому описі вкладенні від 30.05.2024 зафіксовано направлення отримувачу - "Відділу примусового виконання рішень у Кіровоградській області", найменування якого не співпадає з найменуванням відповідача/відповідачів зазначених ні на першій сторінці позову та у прохальній частині позовної заяви, не всі додатки до позову були направлені, а саме: зокрема, п. 10 та п. 12 додатків до позовної заяви - копія свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю та клопотання про відстрочення сплати судового збору.

Таким чином, наданий позивачем опис вкладення від 30.05.2024, з врахуванням необхідності конкретизування (найменування) відповідача/відповідачів не підтверджує направлення належному відповідачу/відповідачам копії позовної заяви та додатків до неї.

Також суддя звертає увагу позивача, що будь-яких виключень з приводу не направлення відповідачу/відповідач будь-яких копій документів, які є додатками до позову, приписи ст. 172 Господарського процесуального кодексу України не містять.

Відповідно до п. 2 ч. 1ст. 164 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

За змістом ч. 1ст. 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до п. 1 ч. 2ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру судовий збір сплачується у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Нормами ст. 7 Закону України "Про державний бюджет України на 2024 рік " установлено у 2024 році прожитковий мінімум для працездатних осіб в розмірі 3 028,00 грн.

Таким чином подаючи вказаний позов, який містить вимогу майнового характеру (стягнення 14 220 035,00 грн), позивач мав сплатити судовий збір в розмірі 213 300,53 грн.

Позивачем не надано доказів сплати судового збору у встановлених порядку і розмірі.

В той час до позовної заяви додано клопотання про відстрочення сплати судового збору, в якому позивач просить відстрочити сплату судового збору до ухвалення судового рішення у справі.

В обґрунтування вказаного клопотання позивач зазначив, що не всі підприємства та організації приватного сектору бізнесу витримали проблеми, викликані обставинами пов`язаними з введенням військового стану стану в Україні. Позивач не став виключенням у цьому: хтось із співробітниць виїхав за кордон, дехто із співробітників пішов до лав Збройних Сил України.

Разом з тим існує величезна заборгованість перед підприємством з боку державних підприємств, що є досить неочікуваним, що і призвело до звернення до суду, оскільки через дії іншої державної установи кошти досі не повернуті, через що немає коштів.

Проаналізувавши зазначене клопотання на предмет дотримання чинного законодавства, яким врегульовано порядок звільнення, відстрочення та розстрочення сплати судового збору, суддя дійшла висновку про відмову у його задоволенні, з огляду на таке.

Відповідно до ст. 8 Закону України "Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Даний перелік умов відстрочення, розстрочення сплати судового збору або звільнення від його сплати є вичерпним.

Між тим, з аналізу ст. 8 Закону України "Про судовий збір" чітко вбачається, що законодавець, застосувавши конструкцію "суд, враховуючи майновий стан сторони, може…", тим самим визначив, що питання звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору осіб, є правом, а не обов`язком суду навіть за наявності однієї з умов для такого звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення. Що ж до самих умов, визначених ст. 8, то вони диференційовані за суб`єктним та предметним застосуванням. Так, умови, визначені в п. 1 та 2 ч. 1 ст. 8, можуть застосовуватися лише до фізичних осіб, котрі перебувають у такому фінансовому стані, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру їх річного доходу, та до фізичних осіб, що мають певний соціальний статус, підтверджений державою (є військовослужбовцями, батьками, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокими матерями (батьками), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; особами, які діють в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена).

Водночас положення п. 1 ч. 1 ст. 8 цього Закону можуть бути застосовані до відповідача фізичної особи за наявності відповідної підстави, визначеної зазначеною нормою.

Щодо третьої умови, передбаченої у п. 3 ч. 1 ст. 8, то законодавець, застосувавши слово "або", не визначив можливості її застосування за суб`єктом застосування, у той же час визначив коло предметів спору, коли така умова може застосовуватися, лише у разі, коли предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю, тобто особистих майнових та особистих немайнових прав фізичних осіб.

Вказане узгоджуються з правовими висновками, викладеними в постанові Великої Палати Верховного Суду від 29.11.2023 у справі № 906/308/20.

Окрім того, положення п. 1 та 2 ч. 1 ст. 8 Закону України "Про судовий збір" не поширюються на юридичних осіб, незалежно від наявності майнового критерію (майнового стану учасника справи юридичної особи), а положення п. 3 ч. 1 ст. 8 цього Закону можуть бути застосовані до юридичної особи за наявності майнового критерію, але тільки у справах, визначених цим пунктом, тобто предметом позову у яких є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю (постанова Великої Палати Верховного Суду від 14.01.2021 у справі № 0940/2276/18).

До клопотання про відстрочення від сплати судового збору не долучено жодних документів, які згідно з приписами ст. 74, 76, 77, 78 Господарського процесуального кодексу України можуть бути належними, допустимими та достовірними доказами підтвердження у позивача підстав для відстрочення останньому сплати судового збору за Законом України "Про судовий збір".

Аналогічна правова позиція викладена в ухвалі Верховного Суду від 10.04.2024 у справі № 912/1421/23.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Креуз проти Польщі" від 19.06.2001 зазначено, що вимога сплати зборів цивільними судами у зв`язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права доступу до суду (§ 60).

За таких обставин, враховуючи положення ст. 129 Конституції України, за якою основними засадами судочинства є, зокрема, рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, а також зважаючи на імперативний зміст ст. 8 Закону України "Про судовий збір", вказане клопотання про відстрочення від сплати судового збору задоволенню не підлягає.

Отже, позивачем не додержано процесуальні вимоги п. 2 ч. 1 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України та не надано доказів сплати судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документів, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно ч. 2 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

З огляду на вказане наявні підстави для залишення позовної заяви без руху, з наданням позивачу строку на усунення вказаних недоліків.

Відповідно до інформації, яка міститься на офіційному сайті "Судова влада" (kr.arbitr.gov.ua), для перерахування судового збору при зверненні з позовом до господарського суду Кіровоградської області, платіжними реквізитами для перерахування судового збору в гривнях є:

Отримувач коштів: ГУК у Кіров.обл./тг м. Кропивн/22030101;

Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37918230;

Банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.);

Код банку отримувача (МФО): 899998;

Рахунок отримувача: UA3011567;

Код класифікації доходів бюджету: 22030101;

Призначення платежу:*;101;__________ (код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Господарський суд Кіровоградської області (назва суду, де розглядається справа).

Керуючись ст. 162, 164, 174, 234 Господарського процесуального кодексу України, суддя

УХВАЛИВ:

1. У задоволенні клопотання Приватного підприємства "Удача" про відстрочення сплати судового збору відмовити.

2. Позовну заяву Приватного підприємства "Удача" до Відділу примусового виконання рішень у Кіровоградській області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) про стягнення 14 220 035,00 грн залишити без руху.

3. Встановити Приватному підприємству "Удача" строк усунення виявлених при поданні позовної заяви недоліків - десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

4. Встановити спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом надання: інформації про повне найменування відповідача/відповідачів; письмових відомостей із зазначенням щодо наявності або відсутності у відповідача/відповідачів електронного кабінету; конкретизованих позовних вимог стосовно відповідача/відповідачів, або приведення вступної частини позовної заяви у відповідність до її прохальної частини, з врахуванням повного/вірного найменування відповідача/відповідачів (з врахуванням того факту, що зареєстрована юридична особа за кодом - Південно-Східне міжрегіональне управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) перебуває у стані припинення з 23.09.2022), з доказами їх направлення відповідачу/відповідачам; підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав; належних доказів направлення відповідачу/відповідачам копії позовної заяви і доданих до неї документів; документів, які підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі (докази сплати 213 300,53 грн), або документів, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

5. Роз`яснити Приватному підприємству "Удача", що у відповідності до ч. 3, 4 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 176 цього кодексу. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Ознайомитись з електронною копією судового рішення можливо в Єдиному державному реєстрі судових рішень за його вебадресою: http://reyestr.court.gov.ua.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Копію ухвали надіслати Приватному підприємству "Удача" до електронного кабінету в системі "Електронний суд".

Ухвалу підписано 10.06.2024.

Суддя О.Л. Бестаченко