УХВАЛА

03 червня 2024 року

м. Київ

Справа № 910/13005/23

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Багай Н. О. - головуючого, Дроботової Т. Б., Чумака Ю. Я.,

розглянувши заяву Національної поліції України

про повернення судового збору, сплаченого за подання касаційної скарги до Верховного Суду

на постанову Північного апеляційного господарського суду від 27.03.2024 у справі

за позовом Національної поліції України

до Товариства з обмеженою відповідальністю "МІК"

про стягнення 1 031 361,45 грн,

ВСТАНОВИВ:

Національна поліція України 24.04.2024 звернулася до Верховного Суду з касаційною скаргою на постанову Північного апеляційного господарського суду від 27.03.2024 у справі № 910/13005/23.

Ухвалою Верховного Суду від 13.05.2024 відмовлено у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Національної поліції України на постанову Північного апеляційного господарського суду від 27.03.2024 у справі № 910/13005/23 на підставі пункту 1 частини 1 статті 293 Господарського процесуального кодексу України.

27.05.2024 від Медведського В. В. , який діє від імені Національної поліції України, до Верховного Суду надійшла заява про повернення судового збору в сумі 22 277,41 грн, сплаченого при поданні касаційної скарги на постанову Північного апеляційного господарського суду від 27.03.2024 у справі № 910/13005/23.

Верховний Суд, розглянувши подану заяву, дійшов висновку про повернення її без розгляду з огляду на таке.

Відповідно до частини 2 статті 170 Господарського процесуального кодексу України письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником.

За змістом частини 3 статті 56 Господарського процесуального кодексу України юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Відповідно до частини 1 статті 58 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що представником у суді може бути адвокат або законний представник.

У порядку самопредставництва юридичну особу може представляти за посадою її керівник або інші особи, повноваження яких визначені законодавством чи установчими документами.

Заява Національної поліції України про повернення судового збору подана через підсистему "Електронний суд" Медведським В. В.

Серед додатків до заяви подано, зокрема, довіреність від 11.09.2023, зі змісту якої видно, що Медведського В. В. уповноважено в порядку передоручення представляти інтереси Національної поліції України в судах України (в тому числі в апеляційній та касаційній інстанціях). Однак, виходячи зі змісту поданої довіреності, Медведському В. В. надано право здійснювати саме представництво інтересів Національної поліції України, а не діяти від її імені в порядку самопредставництва відповідно до частини 3 статті 56 Господарського процесуального кодексу України.

Крім того, серед додатків до заяви подано виписку з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, за змістом якої Медведський В. В. має право вчиняти дії від імені юридичної особи, у тому числі підписувати договори тощо (бере участь у справах та діє у судах України без окремого доручення керівника з правами, що надані стороні, третій особі, з правом підпису, подання, відмови, зміни, відкликання, визнання позову, відкликання та відмови від апеляційних, касаційних скарг, укладення мирової угоди, посвідчення копій документів) - представник.

Велика Палата Верховного Суду в ухвалі від 08.06.2022 у справі № 303/4297/20 зазначила, що, починаючи з 29.12.2019, самопредставництво юридичної особи допускає можливість вчинення у суді процесуальних дій від її імені не тільки керівником або членом виконавчого органу, але й будь-якою іншою особою, уповноваженою на такі дії за законом, статутом, положенням або трудовим договором (контрактом). Тому можливість участі у справі за правилами самопредставництва юридичної особи того, хто не є її керівником або членом її виконавчого органу, слід підтверджувати або приписом відповідного закону, або приписом статуту чи положення цієї особи, або умовами трудового договору (контракту), зокрема посадовою інструкцією (у разі, якщо такого договору у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника). Якщо інше не передбачено саме цими документами, уповноважений діяти у суді за правилами самопредставництва юридичної особи, має всі права відповідного учасника справи. Зазначене не виключає можливості додаткового подання до суду довіреності юридичної особи, проте самостійно вона не підтверджує повноваження діяти за правилами самопредставництва (пункт 18 ухвали).

Отже, з 29.12.2019 самопредставництво юридичної особи, органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування (в адміністративному судочинстві - також суб`єкта владних повноважень, який не є юридичною особою) у цивільному, господарському й адміністративному судочинствах можуть здійснювати будь-які фізичні особи, уповноважені на це саме відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту). У разі, якщо такого договору (контракту) у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника (наприклад, є посилання на посадову інструкцію), то поряд із підтвердженням наявності трудових відносин, такий працівник подає відповідний документ юридичної особи (зокрема, посадову інструкцію), у якому визначений його обов`язок представляти інтереси цієї особи в суді (діяти за правилами її самопредставництва), а за наявності - також обмеження відповідних повноважень. Наявність або відсутність у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань даних про такого працівника, який поряд із керівником має право вчиняти дії від імені юридичної особи, не впливає на обов`язок останньої підтвердити повноваження цього працівника діяти у судовому процесі на підставі закону, статуту, положення, трудового договору (контракту), зокрема обсяг цих повноважень (пункт 25 ухвали).

Таким чином, відсутні підстави вважати, що заява про повернення судового збору подана особою, яка має право її подавати та підписувати, оскільки додані до поданої заяви довіреність та виписка не є належними доказами на підтвердження повноважень Медведського В. В. представляти інтереси Національної поліції України.

Крім того, Медведський В. В. не зазначив у поданій заяві про повернення судового збору відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету у Національної поліції України. Таким чином, вказана заява оформлена з порушенням вимог, встановлених пунктом 1 частини 1 статті 170 Господарського процесуального кодексу України.

Верховний Суд звертає увагу, що зазначення відомостей про наявність електронного кабінету в учасника справи, від імені якого подається заява, сприяє обміну документів між іншими учасниками справи в електронній формі.

Відповідно до частини 4 статті 170 Господарського процесуального кодексу України суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини 1 або 2 цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

З урахуванням наведеного Верховний Суд дійшов висновку про повернення без розгляду заяви Національної поліції України про повернення судового збору, сплаченого за подання касаційної скарги на постанову Північного апеляційного господарського суду від 27.03.2024 у справі № 910/13005/23, оскільки вона подана без додержання вимог пункту 1 частини 1 та частини 2 статті 170 Господарського процесуального кодексу України.

Керуючись статтями 170, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

Заяву Національної поліції України про повернення судового збору, сплаченого за подання касаційної скарги на постанову Північного апеляційного господарського суду від 27.03.2024 у справі № 910/13005/23, повернути заявнику без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Головуючий Н. О. Багай

Судді Т. Б. Дроботова

Ю. Я. Чумак