ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД МИКОЛАЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
======================================================================
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 травня 2024 року Справа № 915/37/24

м.Миколаїв

Господарський суд Миколаївської області, у складі судді Семенчук Н.О.,

за участю секретаря судового засідання Мавродій Г.В.

за участю сторін:

прокурор - Черніговська О.С.

від позивача (представник позивача) - Міляєва Ю.Б.

від відповідача (представник відповідача) - Боса О.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції в порядку загального позовного провадження справу

за позовом: Керівника Баштанської окружної прокуратури, пров.Пожежний, 3 м. Баштанка, Миколаївська область, 56101

електронна пошта:

в інтересах держави в особі

Державної екологічної інспекції Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області), Лінія 12, 6 ст. Люстдорфської дороги, 22, м Одеса, 65114

електронна пошта:

до відповідача: Товариства з обмеженою відповідальністю "Зоря Баштанки", вул.Головського, буд. 28, м .Баштанка, Баштанський район, Миколаївська область, 56101

представник відповідача, адвокат Кузнецов Владислав Олегович

електронна пошта: ІНФОРМАЦІЯ_1

про: відшкодування збитків, заподіяних державі порушенням законодавства про охорону атмосферного повітря у розмірі 311 109,46 грн.

Керівник Баштанської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області) звернувся до Господарського суду Миколаївської області з позовною заявою № 52/4-141ВИХ-24 від 08.01.2024 в якій просить суд стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Зоря Баштанки" збитки, завдані порушенням законодавства про охорону атмосферного повітря, в сумі 311 109,46 грн.

В обґрунтування позову посилається на те, що Державною екологічною інспекцією Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області) за результатами проведення заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, на підставі звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави від 20.11.2021 № КО-847 та відповідного погодження на проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) від 10.12.2021 №4.1/2430ПГ проведена позапланова перевірка дотримання вимог природоохоронного законодавства ТОВ "ЗОРЯ БАШТАНКИ". За результатами вказаної перевірки складено акт № 1031 від 29.12.2021 та зафіксовано ряд порушень природоохоронного законодавства. Зазначений акт відповідає приписам ст.7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності". Відповідно до акту №1031 від 29.12.2021 (надалі - Акт № 1031), інспекцією встановлено, що ТОВ "ЗОРЯ БАШТАНКИ" експлуатувало устаткування та обладнання, яке, всупереч ст.ст.10, 11 Закону України "Про охорону атмосферного повітря", здійснює викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря за відсутності відповідного дозволу на промислових майданчиках, які перебувають в оренді ТОВ "ЗОРЯ БАШТАНКИ" на підставі договорів оренди від 01.10.2021 № 3/О/ТП та №1/0/НМ, що розташовані за адресами м. Баштанка, вул.Промислова, буд. 4, 4а та вул. Сизоненка, 9/7, стаціонарними джерелами викидів. За результатами перевірки Державною екологічною інспекцією Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області) відповідно до "Методики розрахунку розмірів відшкодування збитків, які заподіяні державі внаслідок наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря", затвердженої Наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища України від 28.04.2020 №277, зареєстрованої Міністерством юстиції України від 07.05.2020 № 414/34697, здійснено розрахунки розмірів збитків, завданих внаслідок здійснення викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами без відповідного на те дозволу в період з 29.12.2021 по 24.02.2022 в сумі 311 109,46 грн. (з урахуванням перерахунку), які відповідачем не сплачено, що стало підставою звернення до суду з даним позовом.

Ухвалою Господарського суду Миколаївської області від 19.01.2024 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання призначено на 19.02.2024. Встановлено учасникам справи строк для подання заяв по суті спору.

Відповідач через систему «Електронний суд» надав відзив (вх.№1762/24 від 13.02.2024) (а.с.130-156 т.1) та засобами поштового зв`язку надав відзив (вх..1832/24 від 15.02.2024 (а.с.185-217) в якому проти позовних вимог заперечує. В обґрунтування посилається на наступне:

- наявний в матеріалах справи розрахунок розмірів відшкодування збитків за наднормативні викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря за період з 29.12.2021 по 13.06.2022 на суму 311 109,46 грн. зроблений на підставі: - звіту про інвентаризації викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря на ТОВ «Зоря Баштанки»; - довідки (листа) ТОВ «Зоря Баштанки» від 01.03.2023 №2 (про час роботи стаціонарних джерел». При цьому, звіт по інвентаризації викидів у матеріалах справи відсутній. Зважаючи на відсутність у матеріалах справи Звіту по інвентаризації викидів розрахунок з 29.12.2021 по 13.06.2022 на суму 311 109,46 грн. є непідтвердженим, оскільки без Звіту неможливо перевірити правильність вихідних даних, які були використані при здійсненні розрахунку з 29.12.2021 по 13.06.2022 на суму 311 109,46 грн.;

- розрахунок розмірів відшкодування збитків проведений на підставі Методики №277

за формулою «(16)» З = mi х 1.1П х Аі х Кт х Кзі, де: mi - маса i-тої забруднюючої речовини, що викинута в атмосферне повітря наднормативно, т; 1,1П - розмір мінімальної заробітної плати (П) на момент виявлення порушення за одну тонну умовної забруднюючої речовини, помноженої на коефіцієнт (1,1), грн/т; Аі - безрозмірний показник відносної небезпечності і-тої забруднюючої речовини; Кт - коефіцієнт, що вираховує територіальні соціально-екологічні особливості; Кзі - коефіцієнт, що залежить від рівня забруднення атмосферного повітря населеного пункту і-тою забруднюючою речовиною. Для проведення відповідних розрахунків маси наднормативного викиду забруднюючої речовини в атмосферне повітря необхідно мати або характеристики джерел викидів - тобто Звіт по інвентаризації викидів забруднюючих речовин, технологічні регламенти виробництва, або ж результати інструментально-лабораторних вимірювань. Проте Звіт по інвентаризації викидів (на підставі якого здійснено розрахунко маси наднормативного викиду) і результати інструментально - лабораторних вимірювань в матеріалах справи відсутні, що є підставою для відмови в задоволенні позовних вимог, оскільки розрахунок є автоматично помилковим з огляду на необґрунтованість розрахунку маси наднормативного викиду жодним документом. Територіальний орган ДержЕкоІнспекції для розрахунку маси наднормативного викиду застосував формули (Мі = 0,0036*Ммр*Т; Мі - Gi*Т/1000000; Мі = 10(-6)*Кі*Qi*В), які Методикою №277 взагалі не передбачені , замінив значення показників, визначених у наведених в Методиці №277 формулах. Таким чином, розрахунок маси наднормативного викиду та в цілому розрахунок не відповідають формулам та вимогам Методики №277 та здійснений всупереч вимогам Методики №277;

- відповідно до п.3.7 Методики №277 розрахунок маси наднормативного викиду забруднюючої речовини в атмосферне повітря від джерела викиду, який здійснюється без дозволу на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами, здійснюється за затвердженими методиками для розрахунків маси викидів забруднюючих речовин за час роботи джерела без дозволу на викиди. Наказом директора ТОВ «ЗОРЯ БАШТАНКИ» від 24.02.2022 №41 робота ТОВ «ЗОРЯ БАШТАНКИ» призупинена (через введення в Україні воєнного стану). Відтак, з 24.02.2022 стаціонарні джерела не функціонують (без дозволу на викиди), оскільки сам відповідач не здійснює господарську діяльність. Натомість, в розрахунку з 29.12.2021 по 13.06.2022 на 311 109,46грн зазначено, що «в період з 29.12.2021 по 13.06.2022 ТОВ «ЗОРЯ БАШТАНКИ» здійснювало діяльність без (…) дозволу на викиди». Територіальний орган ДержЕкоІнспекції всупереч п.3.7 Методики №277 провів розрахунок не тільки збитків, а і маси наднормативного викиду поза межами часу роботи стаціонарних джерел.

- відповідач не погоджується з наявністю підстав для представництва прокурором інтересів держави в особі територіального органу ДержЕкоІнспекції зокрема, відповідач не погоджується з тим, що територіальний орган ДержЕкоІнспекції неспроможний сплатити судовий збір за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру; відповідач не погоджується з тим, що територіальний орган ДержЕкоІнспекції самостійно активно не реагував на стверджуване прокурором порушення відповідачем інтересів держави; відповідач не погоджується з тим, що прокурор звернувся до суду з цим позовом у межах розумного строку на звернення з позовом територіальним органом ДержЕкоІнспекції. У зв`язку з цим просить суд залишити без розгляду позов прокурора в інтересах держави в особі територіального органу Держекоінспекції до ТОВ «Зоря Баштанки».

У підготовчому засіданні 19.02.2024 оголошено перерву до 06.03.2024.

Прокурор через систему «Електронний суд» надав відповідь на відзив (вх.№1969/24 від

20.02.2024 в якому зазначає наступне:

- відповідно до акту № 1031 від 29.12.2021, інспекцією встановлено, що ТОВ «ЗОРЯ БАШТАНКИ» експлуатувало устаткування та обладнання, яке, всупереч ст.ст. 10, 11 Закону України «Про охорону атмосферного повітря», здійснює викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря за відсутності відповідного дозволу на промислових майданчиках, які перебувають в оренді ТОВ «ЗОРЯ БАШТАНКИ» на підставі договорів оренди від 01.10.2021 № 3/О/ТП та №1/О/НМ, що розташовані за адресами м.Баштанка, вул. Промислова, буд. 4, 4а та вул. Сизоненка, 9/7, стаціонарними джерелами викидів. Відповідно вказаному акту, в ході проведення вказаної перевірки, спеціалістами інспекції використовувалися, представлені матеріали по інвентаризації джерел викидів забруднюючих речовин на ТОВ «ЗОРЯ БАШТАНКИ», розроблених фірмою «ТЕПС&СО» в листопаді 2021 році. У подальшому Державною екологічною інспекцією Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області) на адресу ТОВ «ЗОРЯ БАШТАНКИ» скеровано запит від 27.02.2023 № 681/2.2 про надання інформації щодо часу роботи джерел викидів №№ 31, 33, 36, 35, 41 та витрати палива ДВ №№ 7, 38, 39 за період з 29.12.2021 по 13.06.2022. Згідно з інформацією ТОВ «ЗОРЯ БАШТАНКИ» від 01.03.2023 № 2, інспекцією встановлено час роботи джерел викидів, а саме: - ДВ № 31 - бункер завантаження макухи в екстрактора (цех екстракції) у кількості 144 години; - ДВ № 33- цех екстракції у кількості 48 годин; - ДВ № 35 - адсорбер (цех екстракції) у кількості 288 годин; - ДВ № 36 - вентиляція (цех екстракції) у кількості 288 годин; - ДВ № 38 - котельня переробила 1050 тон; - ДВ № 41 - робота з хімічними препаратами (в лабораторії): - Водень хлористий робота - 6 год.; - Кислота оцтова - 30 год; - Натрія гідрооксид - 30 год; - Спирт етиловий - 30 год. При цьому, відповідно до вказаної інформації підприємство з 24.02.2022 призупинило роботу, про що надано копію відповідного наказу від 24.02.2022 № 41. За результатами перевірки та опрацювання наданих товариством документів Державною екологічною інспекцією Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області) відповідно до «Методики розрахунку розмірів відшкодування збитків, які заподіяні державі внаслідок наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря», затвердженої Наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища України від 28.04.2020 № 277, зареєстрованої Міністерством юстиції України від 07.05.2020 № 414/34697, здійснено розрахунки розмірів збитків, завданих внаслідок здійснення викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами без відповідного на те дозволу в період з 29.12.2021 по 24.02.2022, які відповідно розрахунку становлять в загальному 320 682,07 грн. Однак, за результатами детального вивчення вказаного розрахунку Баштанською окружною прокуратурою установлено, що спеціалістами Державної екологічної інспекції Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області) при проведенні розрахунку застосовано мінімальний розмір заробітної плати в сумі 6700 грн., що не відповідає сумі, визначеній Законом «Про Державний бюджет України на 2021 рік». Зазначене у свою чергу має наслідком невірного визначення загальної суми збитків. У зв`язку із чим, окружною прокуратурою на адресу Інспекції 30.10.2023 за № 52/4-5716 вих-23 скеровано лист про необхідність корегування суми завданих збитків. На виконання листа прокуратури Інспекцією скореговано раніше проведений розрахунок та визначено суму завданих збитків 311 109,46 грн.

- щодо посилання відповідача у відзиві на те, що в здійсненому екологічною інспекцією розрахунку необґрунтовано масу наднормативного викиду зазначає, що розрахунок маси наднормативного викиду забруднюючої речовини в атмосферне повітря від джерела викиду здійснювався на підставі даних, наведених у Звіті по інвентаризації викидів забруднюючих речовин (п.3.7 Методики). При цьому час роботи джерела в режимі наднормативного викиду визначається з моменту вчинення порушення до моменту його усунення, з урахуванням фактично відпрацьованого часу (п. 3.11 Методики) та був узятий із листа про фактичний час роботи стаціонарних джерел викидів, підписаного директором ТОВ «ЗОРЯ БАШТАНКИ». Директором надано довідку про час роботи стаціонарних джерел викидів без відповідного дозволу, які враховуються при розрахунку, а не кількість джерел викидів, які розміщенні на підприємстві. З урахуванням наведеного, доводи відповідача про неправильне застосуванням органом контролю формул та коефіцієнтів при проведенні розрахунку розміру завданої шкоди є необґрунтованими і суперечить вимогам Методики, згідно якої такий розрахунок і проводиться;

- щодо тверджень відповідача про помилковість розрахунку спеціалістами інспекції маси наднормативного викиду та в цілому розрахунку (на думку відповідача в розрахунку вказано термін роботи з 29.12.2021 по 13.06.2022), то вони не заслуговують на увагу, оскільки вихідні дані, які застосовані у формулах чітко взяті з листа відповідача на запит інспекції від 27.02.2023, відповідно до якого ТОВ «Зоря Баштанки» надало інформацію щодо викидів в атмосферне повітря за період з 29.12.2021 по 13.06.2022. Розрахунок зроблено саме виходячи з даних фактичної роботи відповідних джерел викидів.

- твердження відповідача про відсутність у прокурора підстав для звернення з вказаним позовом є необґрунтованими з підстав викладених у відповіді на відзив.

Державна екологічна інспекція Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області) через систему «Електронний суд» надала відповідь на відзив (вх.№1978/24 від 20.02.2024) (а.с.266 - 276 т.1) в якому міркування та доводи відповідача про неправомірність звернення прокурора до суду з даним позовом в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська область) вважає безпідставними та необґрунтованими. Зазначає, що Методикою затвердженою наказом Міністерства енергетики та захисту довкілля України від 28.04.2020 №277 та зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 07.05.2020 за №414/34697 п.3.7 Розрахунок маси наднормативного викиду забруднюючої речовини в атмосферне повітря від джерела викиду, який здійснюється без дозволу на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами, здійснюється за: - характеристиками джерела викиду (джерела утворення), зафіксованими у відповідній документації суб`єкта господарювання (Звіт по інвентаризації викидів забруднюючих речовин, технологічні регламенти виробництва); - результатами інструментально-лабораторних вимірювань; - затвердженими методиками для розрахунку маси викидів забруднюючих речовин за час роботи джерела без дозволу на викиди. Формула для обрахунку маси наднормативного викиду брались з інвентаризації викидів, в якій є посилання на методики. Щодо 5 джерел видиків, а не 44 вказує, що з 44 джерел викидів 24 є неорганізованими та підлягають обрахунку. З 20 організованих 2 не працювало відповідно до довідки підприємства, а по інших не можливо провести розрахунок маси викиду. Щодо періоду викиду вказує, що інспекцією був наданий запит на весь час роботи джерел викидів з моменту встановлення викиду без дозволу до моменту отримання. Підприємство надало довідку щодо роботи джерел викидів за цей час і, якщо підприємство з моменту початку збройної агресії не працювало, то воно і не вказало часи роботи в цей період. Розрахунок викидів поза межами часу роботи стаціонарних джерел не проводився. Таким чином, здійснюючи свою діяльність в період з 29.12.2021 по 13.06.2022 року, ТОВ «Зоря Баштанки» було здійснено викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря на підприємстві, в свою чергу дані дії становлять склад цивільно-правової відповідальності, що спричинило збиток.

Відповідач через систему «Електронний суд» надав заперечення на відповідь прокуратури (вх.№2225/24 від 27.02.2024) (а.с.19-53 т.2) та засобами поштового зв`язку надав заперечення на відповідь прокуратури (вх.№2386/24 від 29.02.2024) (а.с.54-101 т.2).

Ухвалою суду від 06.03.2024, яку занесено до протоколу судового засідання, задоволено клопотання відповідача, відкладено підготовче засідання на 09.04.2024 та у відповідності до ст.177 ГПК України продовжено строк проведення підготовчого провадження на 30 днів.

Відповідач через систему «Електронний суд» надав заперечення на відповідь Державної екологічної інспекції Південно-західного округу (Миколаївська та Одеська області) на відзив ТОВ «Зоря Баштанки) (а.с.132-142 т.2) в яких вказує, що територіальний орган Держекоінспекції для розрахунку маси наднормативного викиду застосував формули (Мі = 0,0036*Ммр*Т; Мі - Gi*Т/1000000; Мі = 10(-6)*Кі*Qi*В), які Методикою №277 взагалі не передбачені, замінив значення показників, визначених у наведених в Методиці №277 формулах.

Державна екологічна інспекція Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області) через систему «Електронний суд» надала клопотання (вх.№4052/24 від 05.04.2024) в якому вказує, що з метою повного встановлення усіх обставин по справі, Інспекцією направлено запит вих. 755/1.2 від 20.02.2024 до Управління екології та природних ресурсів Миколаївської обласної державної адміністрації стосовно отримання копії Звіту по інвентаризації викидів забруднюючих речовин на ТОВ «ЗОРЯ БАШТАНКИ», затвердженого 2021 року, зокрема в частині документів, у яких обґрунтовуються обсяги викидів для отримання дозволу на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами ТОВ «ЗОРЯ БАШТАНКИ», що має значення для правильного вирішення спору по справі. Управління листом від 27.02.2024 №319/01.1-04/05 повідомлено Інспекцію, що у зв`язку з великим обсягом інформації представнику Інспекції буде надано можливість ознайомлення із Звітом по інвентаризації викидів забруднюючих речовин на ТОВ «ЗОРЯ БАШТАНКИ», затвердженого 2021 року. Представник Інспекції ознайомився із наявними в Управлінні документами, у яких обґрунтовуються обсяги викидів, для отримання дозволу на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря ТОВ «ЗОРЯ БАШТАНКИ» та Звітом по інвентаризації викидів забруднюючих речовин на ТОВ «ЗОРЯ БАШТАНКИ», затвердженого 2021 року. Інспекція просить суд долучити до матеріалів справи письмові докази, а саме копії Документів, у яких обґрунтовуються обсяги викидів, для отримання дозволу на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря ТОВ «ЗОРЯ БАШТАНКИ» та Звіту по інвентаризації викидів забруднюючих речовин на ТОВ «ЗОРЯ БАШТАНКИ», затвердженого 2021 року, оскільки дослідження вказаних письмових доказів сприятиме правильному, всебічному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи, та винесенню судом обґрунтованого судового рішення (а.с.149-204 т.2).

Ухвалою суду від 09.04.2024, яку занесено до протоколу судового засідання, відкладено підготовче засідання на 15.04.2024.

Відповідач через систему «Електронний суд» надав заяву (вх.№4478/24 від 15.04.2024) в якій просить суд відмовити позивачу у задоволенні клопотання про залучення доказів, а саме копії Документів, у яких обґрунтовуються обсяги викидів, для отримання дозволу на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря ТОВ «ЗОРЯ БАШТАНКИ» та Звіту по інвентаризації викидів забруднюючих речовин на ТОВ «ЗОРЯ БАШТАНКИ», затвердженого 2021 року, оскільки воно подано з порушенням строку визначено ст.80 ГПК України.

Ухвалою суду від 15.04.2024, яку занесено до протоколу судового засідання, розглянувши клопотання позивача про залучення доказів, з ініціативи суду продовжено строк на подання доказів, клопотання сформоване в системі «Електронний суд» 04.04.2024 долучено до матеріалів справи та у відповідності до ст.177, 182, 185 ГПК України суд закрив підготовче провадження та призначив справу до судового розгляду по суті на 14.05.2024.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши пояснення прокурора та учасників справи, дослідивши та оцінивши усі подані у справу докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, суд встановив наступне.

Державною екологічною інспекцією Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області) за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, на підставі колективного звернення фізичної особи (фізичних осіб) та відповідно до погодження на проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) від 10.12.2021 №4.1/2430ПГ проведена позапланова перевірка дотримання вимог природоохоронного законодавства ТОВ «ЗОРЯ БАШТАНКИ».

За результатом проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів було складено Акт №1031 від 29.12.2021 (далі - Акт) (а.с. 33-50 т.1).

Відповідно до вказаного Акту інспекцією встановлено, що в порушення ст.ст.10,11 Закону України «Про охорону атмосферного повітря» на ТОВ «Зоря Баштанки» відсутній Дозвіл на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами.

Акт підписано - директором ТОВ «Зоря Баштанки» без зауважень.

З метою усунення порушень природоохоронного законодавства, виявлених під час проведеної позапланової перевірки ТОВ «Зоря Баштанки» проведеної з 24.12.2021 по 29.12.2021, старшим державним інспектором з охорони навколишнього середовища було оформлено припис №539 від 30.12.2021. Пунктом 1 вказаного припису Товариство з обмеженою відповідальністю «Зоря Баштанка» було зобов`язано в строк до 30.06.2022 отримати Дозвіл на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами, відповідно до вимог ст.10, 11 Закону України "Про охорону атмосферного повітря" (а.с.51, 52 т.1).

Також, Державною екологічною інспекцією Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області) складено протокол №003039 від 28.12.2021 про те, що Ільчук Віталій Анатолійовчи, який працює на посаді інженера з охорони праці ТОВ «Зоря Баштанки», здійснив адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачено ч.1 ст.78 Кодексу України про адміністративне правопорушення, тим що 28.12.2021 під час проведення позапланової перевірки ТОВ «Зоря Баштанки», встановлено що дане підприємство здійснює викиди забруднюючих речовин без наявності дозволу на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами, що є порушенням ст.10,11 Закону України "Про охорону атмосферного повітря" (а.с.79, 80 т.1).

Вказаний протокол підписано Ільчуком В.А. без зауважень.

Постановою державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Державної екологічної інспекції Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області) №003039 від 29.12.2021 ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачено ч.1 ст.78 Кодексу України про адміністративні правопорушення та накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 136,00 грн., який сплачено у добровільному порядку 29.12.2021 (а.с.81-83).

У подальшому Державною екологічною інспекцією Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області) на адресу ТОВ «ЗОРЯ БАШТАНКИ» скеровано запит від 27.02.2023 № 681/2.2 про надання інформації щодо часу роботи джерел викидів (далі ДВ) №№ 31, 33, 36, 35, 41 та витрати палива ДВ №№ 7, 38, 39 за період з 29.12.2021 по 13.06.2022 (а.с.53,54 т.1).

ТОВ «ЗОРЯ БАШТАНКИ» у відповідь на вказаний запит, листом №2 від 01.03.2023 надало інформацію щодо викидів в атмосферне повітря в період з 29.12.2021 по 13.06.2022, а саме:

ДВ -7 - протягом вказаного періоду не працювала, викиди не проводилися.

ДВ № 31 - бункер завантаження макухи в екстрактора (цех екстракції) у кількості 144 години.

ДВ № 33 - цех екстракції у кількості 48 годин.

ДВ № 35 - адсорбер (цех екстракції) у кількості 288 годин.

ДВ № 36 - вентиляція (цех екстракції) у кількості 288 годин.

ДВ № 38 - котельня переробила 1050 тон.

ДВ № 41 - робота з хімічними препаратами (в лабораторії):

- Водень хлористий робота - 6 год.

- Кислота оцтова - 30 год.

- Натрія гідрооксид - 30 год.

- Спирт етиловий - 30 год.

При цьому, відповідно до вказаної інформації підприємство з 24.02.2022 призупинило роботу, про що надано копію відповідного наказу від 24.02.2022 №41 (а.с.55, 56 т.1).

Прокурор у позовній заяві зазначає, що за результатами проведеної перевірки та на підставі наданого Товариством з обмеженою відповідальністю «Зоря Баштанки» листа №2 від 01.03.2023, державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області), згідно Методики розрахунку розмірів відшкодування збитків, які заподіяні державі в результаті наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря, затвердженої наказом Міністерства енергетики та захисту довкілля України від 28.04.2020 №277 та зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 07.05.2020 за №414/34697, проведено розрахунок розмірів відшкодування збитків за наднормативні викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря (відсутність дозволу на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами) в період з 29.12.2021 по 24.02.2022, які відповідно до розрахунку склали 320 682,07 грн. (а.с.58-61 т.1).

Державна екологічна інспекція Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області) 22.05.2023 направила на адресу ТОВ «Зоря Баштанки» претензію №68 разом з розрахунком розміру збитків, в якій пропонувала відшкодувати заподіяні в результаті порушення природоохоронного законодавства збитки (а.с.66-68 т.1).

Прокурор у позові вказує, що під час вивчення вказаного розрахунку установлено, що спеціалістами Державної екологічної інспекції Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області) при проведенні розрахунку застосовано мінімальний розмір заробітної плати в сумі 6 700,00 грн., що не відповідає сумі, визначеній Законом України «Про Державний бюджет України на 2021 рік», що є наслідком невірного визначення загальної суми збитків. У зв`язку з чим, окружною прокуратурою на адресу Державної екологічної інспекції Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області) скеровано лист за №52/4-5716 вих-23 від 30.10.2023 про необхідність корегування суми завданих збитків (а.с.91-94 т.1).

Так, державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області), згідно Методики розрахунку розмірів відшкодування збитків, які заподіяні державі в результаті наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря, затвердженої наказом Міністерства енергетики та захисту довкілля України від 28.04.2020 №277 та зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 07.05.2020 за №414/34697, проведено розрахунок розмірів відшкодування збитків за наднормативні викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря (відсутність дозволу на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами).

Розмір збитків розраховано за формулою (16) Методики:

З = mi х 1.1П х Аі х Кт х Кзі

деЗ-розмір збитків, грн;
mі-маса наднормативного викиду i-тої забруднюючої речовини, т;
1,1П-розмір мінімальної заробітної плати (П) на дату виявлення порушення за одну тонну умовної забруднюючої речовини, помноженої на коефіцієнт (1,1), грн/т;
Aі-безрозмірний показник відносної небезпечності i-тої забруднюючої речовини;
Кт-коефіцієнт, що враховує територіальні соціально-екологічні особливості;
Кзі-коефіцієнт, що залежить від рівня забруднення атмосферного повітря населеного пункту i-тою забруднюючою речовиною.

Розрахунок маси наднормативних викидів забруднюючої речовини в атмосферне повітря від джерела викиду (показник Мі) в тонах виконано за формулою згідно звіту по інвентаризації викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря на ТОВ «Зоря Баштанки». Час роботи джерела в режимі наднормативного викиду визначався з урахуванням фактично відпрацьованого часу та був узятий згідно листа №2 від 01.03.2023 наданого ТОВ «Зоря Баштанки» за підписом директора.

Відповідно до вказаного розрахунку загальний розмір збитків, завданих Товариством з обмеженою відповідальністю "Зоря Баштанки" здійсненням наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферу у період з 29.12.2021 по 13.06.2022 без спеціального дозволу, склав 311 109,46 грн. (106,14 грн. (гексан) + 254 849,24 грн. (азоту діоксид) + 46 289,95 грн. (вуглецю оксиду) + 9 655,62 грн. (діазоту оксиду) + 208,51 грн. (метан).

Державна екологічна інспекція Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області) 02.11.2023 направила на адресу ТОВ «Зоря Баштанки» претензію №167 разом з розрахунком розміру збитків, в яких пропонувало відшкодувати заподіяні в результаті порушення природоохоронного законодавства збитки (а.с.69-71 т.1).

Відповідь на вказану претензію в матеріалах справи відсутня.

Оскільки Товариством з обмеженою відповідальністю "Зоря Баштанки" завдані збитки до теперішнього часу не сплачено, вказане і стало підставою для звернення прокурором до суду з відповідним позовом.

Згідно з частиною другою статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Тобто, зазначене конституційне положення встановлює обов`язок органів державної влади та їх посадових осіб дотримуватись принципу законності при здійсненні своїх повноважень, що забезпечує здійснення державної влади за принципом її поділу.

Статтею 1 Закону України "Про прокуратуру" встановлено, що прокуратура України становить єдину систему, яка в порядку, передбаченому цим Законом, здійснює встановлені Конституцією України функції з метою захисту, зокрема, загальних інтересів суспільства та держави. Відповідно до пункту 2 частини першої статті 2 Закону на прокуратуру покладається функція з представництва інтересів держави в суді у випадках, визначених цим Законом. Згідно з частиною третьою статті 23 Закону прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Виходячи з аналізу наведених правових норм, виключними випадками, за яких прокурор може здійснювати представництво інтересів держави в суді, є порушення або загроза порушення інтересів держави. При цьому, в кожному конкретному випадку прокурор при зверненні до суду з позовом повинен довести існування обставин порушення або загрози порушення інтересів держави.

Конституційний Суд України у своєму рішенні від 08.04.1999 № 3-рп/99, з`ясовуючи поняття "інтереси держави" визначив, що державні інтереси закріплюються як нормами Конституції України, так і нормами інших правових актів. Інтереси держави відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин. В основі перших завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону України, гарантування її державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорони землі як національного багатства, захист прав усіх суб`єктів права власності та господарювання тощо.

Враховуючи, що інтереси держави є оціночним поняттям, прокурор у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах (ч. 4 мотивувальної частини рішення Конституційного Суду України).

Наведене Конституційним Судом України розуміння поняття "інтереси держави" має самостійне значення і може застосовуватися для тлумачення цього ж поняття, вжитого у ст. 131-1 Конституції України та ст. 23 Закону України "Про прокуратуру".

Відповідно до ст. 131-1 Конституції України на органи прокуратури покладено функцію представництва інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом. Одночасно, організація і порядок діяльності органів прокуратури України визначаються законом.

Частиною 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» визначено, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Згідно з ч.ч.3, 4 ст.53 ГПК України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи. Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 174 цього Кодексу.

Правовий висновок щодо застосування ч.3 ст.23 Закону України «Про прокуратуру» викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18.

Так, за п. 76-77 зазначеної постанови Великої Палати Верховного Суду прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу. Бездіяльність компетентного органу (нездійснення захисту інтересів держави) означає, що компетентний орган знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, мав повноваження для захисту, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.

Згідно із п. 80 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 по справі № 912/2385/18 невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню тощо.

Прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва.

Нездійснення позивачем протягом тривалого часу захисту інтересів держави у спірних правовідносинах, не звернення до суду із відповідним позовом протягом тривалого часу після звернення до відповідача, надає право прокурору на звернення до суду з даним позовом.

Пунктом «а» ч. 1 ст. 20-2 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» визначено компетенцію центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійсненням державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, у сфері охорони навколишнього природного середовища, до якої належить організація і здійснення у межах компетенції державного нагляду (контролю) за додержанням центральними органами виконавчої влади та їх територіальними органами, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами, організаціями незалежно від форми власності та господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами - нерезидентами вимог законодавства.

У відповідності до ст.35 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», державний контроль у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів.

Відповідно до Положення про територіальні та міжрегіональні територіальні органи Держекоінспекції, затвердженого наказом Міністерства енергетики та захисту довкілля України від 07.04.2020 № 230, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 16.04.2020 за № 350/34633 (далі - Положення), Державна екологічна інспекція Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області) є міжрегіональним територіальним органом Держекоінспекції та їй підпорядковується.

Згідно п.2 розділу II Положення, Інспекція здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням територіальними органами центральних органів виконавчої влади, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності і господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами - нерезидентами вимог законодавства у тому числі про охорону атмосферного повітря, зокрема щодо: - виконання загальнодержавних, галузевих або регіональних природоохоронних програм; - наявності та додержання умов дозволів на викиди забруднюючих речовин; - забезпечення безперебійної ефективної роботи і підтримання у справному стані споруд, устаткування та апаратури для очищення викидів забруднюючих речовин; - додержання нормативів у галузі охорони атмосферного повітря; - додержання екологічних показників нафтопродуктів (бензину автомобільного та дизельного палива), які реалізуються шляхом оптової та роздрібної торгівлі суб`єктами господарювання; - порядку провадження діяльності, спрямованої на штучні зміни стану атмосфери і атмосферних явищ у господарських цілях; - надання своєчасної, повної та достовірної інформації про стан атмосферного повітря, визначення видів і обсягів забруднюючих речовин, що викидаються в атмосферне повітря.

У відповідності до п.3 розділу II Положення, Інспекція проводить перевірки (у тому числі документальні) із застосуванням інструментально-лабораторного контролю, складає відповідно до законодавства акти за результатами здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням вимог законодавства з питань, що належать до її компетенції, надає обов`язкові до виконання приписи щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства та здійснює контроль за їх виконанням і здійснює лабораторні вимірювання (випробування).

Згідно п.9 та п.10 розділу II Положення, Інспекція складає протоколи про адміністративні правопорушення та розглядає справи про адміністративні правопорушення, накладає адміністративні стягнення у випадках, передбачених законом. Пред`являє претензії про відшкодування шкоди, збитків і втрат, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства з питань, що належать до її компетенції, та розраховує їх розмір, звертається до суду з відповідними позовами.

Таким чином, Держекоінспекція уповноважена державою здійснювати функції контролю з питань дотримання законодавства про охорону атмосферного повітря, у тому числі вживати заходи до відшкодування збитків, завданих внаслідок викиду забруднюючих речовин без відповідного дозволу, у судовому порядку.

З метою встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави Баштанською окружною прокуратурою було направлено Державній екологічній інспекції Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області) запит №52/4-5284ВИХ-23 від 04.10.2023, з метою з`ясування факту відшкодування збитків, завданих державі, встановлення причин не звернення до суду з позовною заявою про стягнення збитків з ТОВ «Зоря Баштанки» (а.с.84-87 т.1).

Державна екологічна інспекція Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області) у відповідь на вказаний запит, зазначила, що не здійснювала захисту інтересів держави України з приводу відшкодування збитків, завданих державі. З метою дотримання вимог із захисту та охорони навколишнього природного середовища, Інспекція вважає можливим здійснення представництва законних інтересів держави в суді в особі Державної екологічної інспекції Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області) органом прокуратури шляхом подання позову до суду про стягнення збитків (лист №4250/2.2 від 17.10.2023) (а.с.88-90 т.1).

У подальшому, з метою встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави Баштанською окружною прокуратурою було направлено Державній екологічній інспекції Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області) запит №52/4-6635ВИХ-23 від 14.12.2023, з метою з`ясування факту відшкодування збитків, завданих державі, встановлення причин не звернення до суду з позовною заявою про стягнення збитків з ТОВ «Зоря Баштанки» (а.с.97-99 т.1).

Державна екологічна інспекція Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області) у відповідь на вказаний запит, зазначила, що станом на 18.12.2023 Інспекцією, заходи спрямовані на стягнення завданих збитків у судовому порядку у відношенні ТОВ «Зоря Баштанки» не вживались (лист №5439/1.2 від 19.12.2023) (а.с.100-102 т.1).

Представник Державної екологічної інспекції Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області) в судовому засіданні 14.05.2024 зазначила, що Інспекцією не вживалось заходів з приводу відшкодування збитків, завданих ТОВ «Зоря Баштанки».

Отже, Державна екологічна інспекція Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області) обізнана про необхідність захисту інтересів держави та мала відповідні повноваження для їх захисту, проте таких заходів не вжила, що відповідно, до вимог ст. 131-1 Конституції України та ст.23 Закону України «Про прокуратуру», є підставою для звернення прокурора до суду з цим позовом в інтересах держави в особі зазначеного органу.

У рішенні ЄСПЛ від 15.11.1996 у справі «Чахал проти Об`єднаного Королівства» суд наголосив, що засіб захисту повинен бути «ефективним» як у законі, так і на практиці, зокрема, у тому сенсі, щоб його використання не було ускладнене діями або недоглядом органів влади відповідної держави.

Подання позову прокурором за таких умов є єдиним ефективним засобом захисту порушених інтересів держави.

За таких обставин вбачаються виключні підстави для представництва прокурором.

Баштанською окружною прокуратурою, попередньо до пред`явлення позовної заяви до суду направлено Державній екологічній інспекції Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області) лист, яким поінформувало про представництво прокурором інтересів держави у вказаних правовідносинах (а.с.104-106 т.1).

Таким чином, прокурор, звертаючись з позовом, зазначив підстави для представництва прокурором інтересів держави та підтвердив їх наявність, що спростовує твердження відповідача про відсутність підстав для представництва прокурором інтересів держави в особі територіального органу Держекоінспекції.

У відповідності до ч.1 ст. 15 Цивільного Кодексу України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 16 Цивільного Кодексу України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: 1) визнання права; 2) визнання правочину недійсним; 3) припинення дії, яка порушує право; 4) відновлення становища, яке існувало до порушення; 5) примусове виконання обов`язку в натурі; 6) зміна правовідношення; 7) припинення правовідношення; 8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; 9) відшкодування моральної (немайнової) шкоди; 10) визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб.

Стаття 13 Конституції України визначає, що земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією.

Згідно ст. 66 Конституції України кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки.

Згідно ст.2 Закону України "Про охорону атмосферного повітря", відносини в галузі охорони атмосферного повітря регулюються цим Законом, Законом України "Про охорону навколишнього природного середовища" та іншими нормативно-правовими актами.

У відповідності до ст.5 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища", державній охороні і регулюванню використання на території України підлягають: навколишнє природне середовище як сукупність природних і природно-соціальних умов та процесів, природні ресурси, як залучені в господарський обіг, так і невикористовувані в економіці в даний період (земля, надра, води, атмосферне повітря, ліс та інша рослинність, тваринний світ), ландшафти та інші природні комплекси.

Відповідно до ч.1 ст.10 Закону України «Про охорону атмосферного повітря», суб`єкти господарювання, що здійснюють викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря та діяльність яких пов`язана з впливом фізичних та біологічних факторів на його стан, зобов`язані серед іншого, здійснювати організаційно-господарські, технічні та інші заходи щодо забезпечення виконання вимог, передбачених стандартами та нормативами екологічної безпеки у галузі охорони атмосферного повітря, дозволами на викиди забруднюючих речовин тощо; здійснювати контроль за обсягом і складом забруднюючих речовин, що викидаються в атмосферне повітря, і рівнями фізичного впливу та вести їх постійний облік.

Для забезпечення екологічної безпеки, створення сприятливого середовища життєдіяльності, запобігання шкідливому впливу атмосферного повітря на здоров`я людей та навколишнє природне середовище здійснюється регулювання викидів найбільш поширених і небезпечних забруднюючих речовин, перелік яких встановлюється Кабінетом Міністрів України. Перелік забруднюючих речовин переглядається Кабінетом Міністрів України не менше одного разу на п`ять років за пропозицією центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони навколишнього природного середовища, і центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони здоров`я.

Викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами можуть здійснюватися після отримання дозволу, виданого суб`єкту господарювання, об`єкт якого належить до другої або третьої групи, обласними, Київською, Севастопольською міськими державними адміністраціями, органом виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань охорони навколишнього природного середовища за погодженням з центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері санітарного та епідемічного благополуччя населення.

Викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами можуть здійснюватися на підставі дозволу, виданого суб`єкту господарювання, об`єкт якого належить до першої групи, суб`єкту господарювання, об`єкт якого знаходиться на території зони відчуження, зони безумовного (обов`язкового) відселення території, що зазнала радіоактивного забруднення внаслідок Чорнобильської катастрофи, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони навколишнього природного середовища, за погодженням з центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері санітарного та епідемічного благополуччя населення (ч.ч. 1, 2, 5, 6 ст. 11 Закону України "Про охорону атмосферного повітря").

Порядок проведення та оплати робіт, пов`язаних з видачею дозволів на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами, обліку підприємств, установ, організацій та громадян - суб`єктів підприємницької діяльності, які отримали такі дозволи, встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Відповідний Порядок затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 13.03.2002 № 302 (надалі - Порядок).

Пунктом 2 цього Порядку визначено, що дозвіл на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами (далі - дозвіл) - це офіційний документ, який дає право підприємствам, установам, організаціям та громадянам-підприємцям (далі - суб`єкт господарювання) експлуатувати об`єкти, з яких надходять в атмосферне повітря забруднюючі речовини або їх суміші, за умови дотримання встановлених відповідних нормативів граничнодопустимих викидів та вимог до технологічних процесів у частині обмеження викидів забруднюючих речовин протягом визначеного в дозволі терміну.

Шкода, завдана порушенням законодавства про охорону атмосферного повітря, підлягає відшкодуванню в повному обсязі. Особи, винні, зокрема, у викидах забруднюючих речовин в атмосферне повітря без дозволу спеціально уповноважених на те органів виконавчої влади відповідно до закону, несуть відповідальність згідно з законом. (ст.ст. 33-34 Закону України "Про охорону атмосферного повітря").

Пунктом "е" ст.41 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища", економічні заходи забезпечення охорони навколишнього природного середовища передбачають відшкодування в установленому порядку збитків, завданих порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища.

У відповідності до п "є" ч.2 ст.68 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища", відповідальність за порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища несуть особи, винні, у допущенні наднормативних, аварійних і залпових викидів і скидів забруднюючих речовин та інших шкідливих впливів на навколишнє природне середовище.

Згідно ч.4 ст.68 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища", підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України.

Порядок визначення розмірів відшкодування збитків, заподіяних державі в результаті наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами суб`єктів господарювання, встановлено Методикою розрахунку розмірів відшкодування збитків, які заподіяні державі в результаті наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря, затвердженої наказом Міністерства енергетики та захисту довкілля України від 28.04.2020 №277 (далі - Методика).

У відповідності до п.1.2 Методики, методика встановлює порядок визначення розмірів відшкодування збитків, заподіяних державі в результаті наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами здійснених юридичними особами незалежно від форми власності та господарювання, фізичними особами - підприємцями, а також юридичними особами - нерезидентами (далі - суб`єкти господарювання).

Згідно п.1.4 Методики, методика застосовується державними інспекторами України з охорони навколишнього природного середовища та державними інспекторами з охорони навколишнього природного середовища відповідних територій (далі - державні інспектори) при розрахунку розмірів відшкодування збитків, які заподіяні державі в результаті наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря, що виявлені за результатами державного нагляду (контролю) за додержанням суб`єктами господарювання вимог законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в частині охорони атмосферного повітря.

Відповідно до пункту 4.1 Методики, розмір відшкодування збитків за наднормативний викид однієї тонни забруднюючої речовини в атмосферне повітря розраховується на основі розміру мінімальної заробітної плати, установленої на дату виявлення порушення, помноженої на коефіцієнт 1,1, з урахуванням регулювальних коефіцієнтів (додатки 1, 2) і показника відносної небезпечності кожної забруднюючої речовини.

Розмір збитків розраховується за відповідною формулою, одним з показників якої є mi - маса і-тої забруднюючої речовини, що викинута в атмосферне повітря наднормативно, т. Загальний розмір відшкодування збитків розраховується як сума розмірів збитків за наднормативний викид в атмосферне повітря кожної забруднюючої речовини.

Наднормативними викидами забруднюючих речовин в атмосферне повітря вважаються, зокрема, викиди забруднюючих речовин, на які відсутній дозвіл на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами, уключаючи окремі забруднюючі речовини, викиди яких підлягають регулюванню відповідно до законодавства (пп. 2.1.2 п. 2.1 Методики).

Відповідно до п.2.2 Методики, факт наднормативного викиду забруднюючих речовин в атмосферне повітря встановлюється державними інспекторами за результатами інструментально-лабораторних методів контролю, документальної перевірки суб`єкта господарювання та/або розрахунковими методами.

У відповідності до п.2.8.1 Методики, розрахункові методи визначення наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря та об`ємної витрати газопилового потоку застосовуються у випадках викиду забруднюючих речовин від джерел викидів, які здійснюються стаціонарними джерелами суб`єкта господарювання без дозволу.

Розрахунок маси наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря врегульований розділом 3 Методики.

Пунктом 3.7 Методики визначено, що розрахунок маси наднормативного викиду забруднюючої речовини в атмосферне повітря від джерела викиду, який здійснюється без дозволу на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами, здійснюється за: - характеристиками джерела викиду (джерела утворення), зафіксованими у відповідній документації суб`єкта господарювання (Звіт по інвентаризації викидів забруднюючих речовин, технологічні регламенти виробництва); - результатами інструментально-лабораторних вимірювань; - затвердженими методиками для розрахунків маси викидів забруднюючих речовин за час роботи джерела без дозволу на викиди.

Згідно п.3.11 Методики, час роботи джерела в режимі наднормативного викиду визначається з дати початку вчинення порушення до моменту його усунення з урахуванням фактично відпрацьованого часу. Інформацію про фактичний відпрацьований час в режимі наднормативного викиду (в годинах) надає суб`єкт господарювання по кожному джерелу викиду (утворення). У разі не надання суб`єктом господарювання інформації протягом 15 календарних днів з моменту отримання письмового запиту (припису) фактичний час роботи джерела викиду вважати 24 годинним на добу.

З аналізу наведених положень Методики вбачається, що розрахунок маси наднормативного викиду забруднюючої речовини в атмосферне повітря, заподіяного без відповідного дозволу, може проводитися як за результатами інструментально-лабораторних вимірювань, так і за характеристиками джерела викиду, зафіксованими у відповідній документації суб`єкта господарювання, тощо.

Отже, звіт по інвентаризації викидів забруднюючих речовин ТОВ «Зоря Баштанки» та надана ним довідка про час роботи стаціонарних джерел викидів є джерелами отримання необхідної інформації для розрахунку маси наднормативного викиду, здійсненого без відповідного дозволу, та розміру завданих таким викидом збитків згідно з Методикою.

Розмір збитків завданих державі, розрахований відповідно до Методики розрахунку розмірів відшкодування збитків, які заподіяні державі в результаті наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря, становить 311 109,46 грн.

Перевіривши розрахунок розміру збитків за наднормативні викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря, суд зазначає, що він є вірним.

У відповідності до п.8 ч.2 ст. 16 Цивільного Кодексу України одним зі способів захисту цивільних прав та інтересів є відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди.

Відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства, за своєю правовою природою є відшкодуванням позадоговірної шкоди, тобто деліктною відповідальністю.

Статтею 1166 Цивільного кодексу України встановлено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Для настання відповідальності необхідна наявність складу правопорушення, а саме:

а) наявність шкоди;

б) протиправна поведінка заподіювача шкоди;

в) причинний зв`язок між шкодою та протиправною поведінкою заподіювача;

г) вина.

Відсутність хоча б одного з елементів складу правопорушення виключає відповідальність боржника за неналежне виконання ним зобов`язань у вигляді відшкодування збитків.

Під шкодою розуміється матеріальна шкода, що виражається у зменшенні майна потерпілого в результаті порушення належного йому майнового права, та (або) применшенні немайнового блага (життя, здоров`я тощо). У відносинах, що розглядаються, шкода - це не тільки обов`язкова умова, але й міра відповідальності, оскільки за загальним правилом статті, завдана шкода відшкодовується в повному обсязі. Мова йде про реальну шкоду та упущену вигоду (ст. 22 Цивільного Кодексу України).

Протиправна поведінка особи може виявлятися у прийнятті нею неправомірного рішення або у неправомірній поведінці (діях або бездіяльності). Протиправною у цивільному праві вважається поведінка, яка порушує імперативні норми права або санкціоновані законом умови договору, внаслідок чого порушуються права іншої особи.

Причинний зв`язок між протиправною поведінкою особи та завданою шкодою є обов`язковою умовою відповідальності, яка передбачає, що шкода стала об`єктивним наслідком поведінки завдавача шкоди.

Відповідно до ч.2 ст.1166 Цивільного кодексу України особа, яка завдала шкоду, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Тобто відсутність вини у завданні шкоди повинен доводити сам завдавач шкоди.

Таким чином, аналіз наведених вище норм матеріального права дає підстави для висновку, що для наявності підстав для відшкодування шкоди необхідною є наявність всіх чотирьох загальних умов відповідальності, а саме: протиправної поведінки; наявності шкоди (збитки - це грошове вираження шкоди); причинного зв`язку між протиправною поведінкою та завданою шкодою; вини правопорушника. За відсутності хоча б одного із цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає.

У відповідності до ч.1 ст. 73 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно з вимогами ст. 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. У разі посилання учасника справи на невчинення іншим учасником справи певних дій або відсутність певної події, суд може зобов`язати такого іншого учасника справи надати відповідні докази вчинення цих дій або наявності певної події. У разі ненадання таких доказів суд може визнати обставину невчинення відповідних дій або відсутності події встановленою.

Статтею 13 ГПК України встановлено, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Принцип рівності сторін у процесі вимагає, щоб кожній стороні надавалася розумна можливість представляти справу в таких умовах, які не ставлять цю сторону у суттєво невигідне становище відносно другої сторони (п.87 рішення Європейського суду з прав людини у справі Салов проти України від 06.09.2005).

У Рішенні Європейського суду з прав людини у справі Надточий проти України від 15.05.2008 зазначено, що принцип рівності сторін передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом.

Змагальність означає таку побудову судового процесу, яка дозволяє всім особам - учасникам певної справи відстоювати свої права та законні інтереси, свою позицію у справі.

Принцип змагальності є процесуальною гарантією всебічного, повного та об`єктивного з`ясування судом обставин справи, ухвалення законного, обґрунтованого і справедливого рішення у справі.

Статтею 86 ГПК України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

З огляду на викладене, суд визнає наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, зокрема: протиправної поведінки відповідача, яка виявилась у викидах забруднюючих речовин в атмосферне повітря без відповідного дозволу; безпосереднього причинного зв`язку між шкодою і протиправною поведінкою відповідача, адже шкода виступає об`єктивним наслідком поведінки відповідача через недотримання природоохоронного законодавства; самої шкоди та вини, відтак вимоги позивача щодо стягнення з відповідача шкоди, заподіяної внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього середовища є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Суд зазначає, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент (рішення у справі "Серявін та інші проти України", пункт 58).

Судом були досліджені всі документи, які надані сторонами по справі, аргументи сторін та надана їм правова оцінка. Решта доводів та заперечень сторін судом до уваги не береться, оскільки не спростовують наведених вище висновків.

Відповідно до ст. 129 ГПК України судові витрати по сплаті судового збору за подання позовної заяви покладаються на відповідача.

Керуючись ст.ст. 2, 7, 11, 13, 53, 73, 74, 76-79, 86, 91, 123, 129, 195, 196, 210, 220, 232, 233, 237, 238, 240, 241 ГПК України, суд

В И Р І Ш И В:

1.Позов задовольнити.

2.Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Зоря Баштанки" (вул.Головського, буд. 28, м.Баштанка, Баштанський район, Миколаївська область, 56101, ) на користь Держави в особі Державної екологічної інспекції Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області) (отримувач: Миколаїв.ГУК/тг м.Баштанка/24062100, код отримувача (ЄДРПОУ) 37992030, (IBAN) UA0014370, код класифікації доходів бюджету: 24062100. Найменування коду класифікації доходів бюджету: Грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності) збитки у розмірі 311 109,46 грн.

3.Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Зоря Баштанки" (вул.Головського, буд. 28, м.Баштанка, Баштанський район, Миколаївська область, 56101, ) на користь Миколаївської обласної прокуратури (р/рUA0000340, Банк ДКСУ м.Києва МФО 820172, , отримувач коштів Миколаївська обласна прокуратура) судовий збір в розмірі 4 666,64 грн.

Рішення суду, у відповідності до ст.241 Господарського процесуального кодексу України, набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення господарського суду може бути оскаржене в порядку та строки, передбачені ст.ст. 253, 254, 256-259 ГПК України

Повний текст рішення складено та підписано суддею 27.05.2024, у зв`язку з перебуванням судді у відпустці.

Суддя Н.О. Семенчук