УХВАЛА

м. Київ

27.05.2024Справа № 910/6264/24
Господарський суд міста Києва у складі судді Блажівської О.Є., розглянувши матеріали позовної заяви Приватного підприємства «Родаллес Агро» (60300, Чернівецька область, Новоселицький район, м. Новоселиця, вул. Бесарабська, 28; ідентифікаційний код 41591381)

до Товариства з обмеженою відповідальністю «Агенція безпеки бізнесу «Варта» (01135, м. Київ, проспект Перемоги, 11 б, приміщення 7; ідентифікаційний код 45097372)

про стягнення 300 000, 00 грн.,

без виклику представників сторін,

ВСТАНОВИВ:

Приватне підприємство «Родаллес Агро» (далі - позивач) звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Агенція безпеки бізнесу «Варта» (далі - відповідач) про стягнення 300 000, 00 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням відповідачем, як Виконавцем, його зобов`язань за Договором про надання послуг № б/н від 13.12.2023 року, у зв`язку з чим позивач, як Замовник, має право на повернення сплачених ним за умовами Договору коштів у розмірі 300 000, 00 грн. в Гарантійний фонд.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 174 ГПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно із ч. 2 ст. 174 ГПК України, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Суд зазначає, що позовну заяву подано без додержання вимог ст.162, 164 ГПК України.

Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами» від 29.06.2023, який набрав чинності 21.07.2023 та введений в дію 18.10.2023 внесено зміни до ряду статей ГПК України.

Так, відповідно до пункту 2 частини 2 статті 162 ГПК України позовна заява повинна містити, зокрема, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету у сторін та інших учасників справи.

Відповідно до частини шостої статті 6 Господарського процесуального кодексу України адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку. Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Згідно із ч. 8 ст. 6 ГПК України якщо цим Кодексом встановлено вимогу зазначення у змісті процесуального документа відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету, особа, яка подає до суду відповідний процесуальний документ в електронній формі через електронний кабінет, звільняється від обов`язку зазначення відповідних відомостей.

Позовна заява була подана від імені позивача представником, Лігінович Н.С. через "Електронний суд", в зв`язку з чим він не зобов`язаний зазначати інформацію про наявність у нього електронного кабінету.

Проте, зазначене не нівелює обов`язку позивача зареєструвати Електронний кабінету підсистемі Електронний суд ЄСІТС та зазначити відповідну інформацію про наявність у нього та відповідача Електронного кабінету у підсистемі Електронний суд ЄСІТС.

З огляду на викладене, суд зазначає, що представником позивача в поданому позові не зазначено інформації щодо наявності/відсутності в позивача та відповідача зареєстрованих електронних кабінетів у Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі (підсистема «Електронний суд»).

Отже, позивачу необхідно зазначити відомості про наявність/відсутність в сторін електронного кабінету.

Пунктом 2 частини 1 статті 164 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору встановлюються Законом України «Про судовий збір».

Статтею 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2024 рік» встановлено, що прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2024 року складає 3028,00 грн.

Статтею 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру підлягає сплаті 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру сплачується судовий збір у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Позивачем заявлено до суду вимогу майнового характеру (стягнення з відповідача 300 000, 00 грн.), сума судового збору за яку, згідно ст. 4 Закону України «Про судовий збір», відповідно становить 4 500, 00 грн.

У той же час, позивачем, в порушення вимог ч. 2 ч. 1 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України, до позовної заяви не надано доказів сплати судового збору.

Отже, позивачу необхідно подати до суду докази сплати судового збору у розмірі 4500, 00 грн. у визначеному законодавством порядку.

Враховуючи викладене, позовна заява Приватного підприємства «Родаллес Агро» підлягає залишенню без руху.

При цьому суд звертає увагу, що заява про усунення недоліків також має бути направлена на адресу відповідача.

Суд звертає увагу позивача на те, що відповідно до ч. 4 ст. 174 ГПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Керуючись ст. 162, 164, 174, 233, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву Приватного підприємства «Родаллес Агро» залишити без руху.

2. Встановити Приватному підприємству «Родаллес Агро» строк для усунення недоліків позовної заяви протягом п`яти днів з дня вручення даної ухвали.

2. Встановити Приватному підприємству «Родаллес Агро» спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом подання до суду заяви:

- із зазначенням відомостей про наявність/відсутність в сторін електронного кабінету;

- долученням доказів сплати судового збору у розмірі 4500,00 грн. у визначеному законодавством порядку;

4. Роз`яснити заявнику, що якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із такою заявою.

5. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя Оксана БЛАЖІВСЬКА