ПІВНІЧНО-ЗАХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 травня 2024 року Справа № 906/1290/23

Північно-західний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючий суддя Маціщук А.В., суддя Бучинська Г.Б., суддя Філіпова Т.Л.

секретар судового засідання Мельников О.О.

за участю представників сторін:

прокурора - Безпалов А.В.

позивача Житомирської обласної ради - не з`явилися

відповідача Баранівської міської ради - не з`явилися

відповідача Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області - предст. Федосюк В.О.

третьої особи на стороні позивача, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Дочірнього підприємства "Романівський лісгосп АПК" Житомирського обласного комунального агролісогосподарського підприємства "Житомироблагроліс" Житомирської обласної ради - не з`явилися

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу відповідача Баранівської міської ради

на рішення Господарського суду Житомирської області від 05.12.2023 р.

постановлене у м. Житомир, повний текст складено 15.12.2023 р.

у справі № 906/1290/23 (суддя Тимошенко О.М.)

за позовом керівника Звягельської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Житомирської обласної ради

до відповідачів:

1. Баранівської міської ради

2. Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області

за участю третьої особи на стороні позивача, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Дочірнього підприємства "Романівський лісгосп АПК" Житомирського обласного комунального агролісогосподарського підприємства "Житомироблагроліс" Житомирської обласної ради

про визнання незаконними та скасування наказів, скасування державної реєстрації земельної ділянки, скасування речових прав на земельну ділянку, зобов`язання повернути земельну ділянку

В С Т А Н О В И В :

Відповідно до рішення від 05.10.2023 р. Господарський суд Житомирської області частково задоволив позов керівника Звягельської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Житомирської обласної ради у справі № 906/1290/23. Згідно з рішенням підлягає визнанню незаконним та скасуванню наказ Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області від 26.10.2020 р. № 48-ІЗ "Про затвердження документації з інвентаризації" в частині щодо земельної ділянки з кадастровим номером :02:000:1878 площею 12,1739 га, що знаходиться за межами населених пунктів Баранівської міської об`єднаної територіальної громади, підлягає визнанню незаконним та скасуванню наказ Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області від 30.11.2020 р. № 18-ОТГ "Про передачу у комунальну власність" в частині передачі в комунальну власність Баранівської міської ради Житомирської області земельної ділянки з кадастровим номером :02:000:1878 площею 12,1739 га, підлягає скасуванню в Державному земельному кадастрі державна реєстрація земельної ділянки з кадастровим номером :02:000:1878, площею 12,1739 га, підлягає скасуванню в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно державна реєстрація всіх речових прав на земельну ділянку з кадастровим номером :02:000:1878, площею 12,1739 га, шляхом припинення права комунальної власності Баранівської міської ради та обтяжень, зареєстрованих на вказану земельну ділянку. Судом відмовлено в позові в частині вимоги про повернення земельної ділянки.

Не погоджуючись із рішенням суду першої інстанції, відповідач Баранівська міська рада звернувся до Північно-західного апеляційного господарського суду із апеляційною скаргою, у якій просить оскаржуване рішення скасувати та ухвалити нове рішення, яким відмовити у задоволенні позову.

Скаржник наголошує, що суд першої інстанції невірно встановив факт формування земельної ділянки із кадастровим номером :02:000:1878 із земель земельної ділянки із кадастровим номером :02:000:0020 (їх накладення) без технічної документації відновлення меж останньої земельної ділянки на підставі поданих прокурором доказів, які не дають підстави для задоволення позовних вимог.

Пояснює, що у матеріалах справи відсутня технічна документація з відновлення меж земельної ділянки з кадастровим номером :02:000:0020, а також відсутні відомості у Державному земельному кадастрі про земельну ділянку із кадастровим номером :02:000:0020. Вважає, що межі земельної ділянки із кадастровим номером :02:000:0020 не відновлені, а фактично не визначені, тому зробити висновок про накладення земельних ділянок неможливо.

Просить скасувати рішення Господарського суду Житомирської області від 05.12.2023 р. у справі № 906/1290/23 про часткове задоволення позовних вимог та ухвалити нове, яким відмовити у задоволенні позовних вимог Звягельської окружної прокуратури в повному обсязі у зв`язку з недоведеністю обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими.

Відповідач Головне управління Держгеокадастру у Житомирській області подав відзив на апеляційну скаргу, у якому підтримав доводи апеляційної скарги.

Доводить, що спірна земельна ділянка, не знаходилась в постійному користуванні державних підприємств, установ та організацій, не була сформованою відповідно до вимог чинного на момент її передачі у користування законодавства, а тому Головним управлінням було правомірно її проінвентаризовано.

Вважає, що судом першої інстанції не враховано, що позивач обраний прокурором у вказаній справі не є належним.

Пояснює, спірна земельна ділянка знаходиться на території однієї міської ради - Барарнівської міської ради та не перебуває у спільній власності територіальних громад, відтак у Житомирської обласної ради відсутнє право комунальної власності на земельну ділянку, яка є предметом спору.

Посилається на постанови Верховного Суду від 09.08.2023 р. у справі № 915/86/23, від 28.06.2023 р. у справі № 272/192/22 та зазначає, що заявлений позов прокурора в інтересах Житомирської обласної ради є позовом до неї самої, що не відповідає нормам ст. 45 ГПК України, оскільки позивач та відповідач не можуть збігатися.

Просить задовільнити апеляційну скаргу, скасувати рішення Господарського суду Житомирської області від 05.12.2023 року по справі №906/1290/23 та прийняти нове, яким відмовити у задоволенні позовних вимог.

Звягельська окружна прокуратура також подала відзив на апеляційну скаргу, вважає, що доводи скаржника не спростовують висновків суду першої інстанції, і апеляційна скарга є безпідставною.

Посилається на схему розміщення земельних ділянок, виготовлену КП Звягельської міської ради "Звягельське міське земельно-кадастрове бюро" та доводить, що земельна ділянка лісогосподарського призначення з кадастровим номером :02:000:0020 накладається на земельну ділянку з кадастровим номером :02:000:1878 із площею накладення 4,20 га. Відтак, земельна ділянка з кадастровим номером :02:000:1878 сформована, зокрема, за рахунок земельної ділянки для ведення лісового господарства з кадастровим номером :02:000:0020.

Вважає, що такий доказ як схема розміщення земельних ділянок є належним, оскільки на підставі зазначеної схеми можна встановити обставини щодо взаємного розміщення двох земельних ділянок.

Заперечує проти доводів скаржника про необхідність надання прокурором технічної документації щодо відновлення меж земельної ділянки з кадастровим номером :02:000:0020 і зазначає, що сама по собі така документація не є належним доказом накладення земельних ділянок.

Просить залишити рішення господарського суду Житомирської області від 05.10.2023 р. у справі № 906/1290/23 без змін, а скаргу Баранівської міської ради - без задоволення.

Третя особа на стороні позивача, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, Дочірнє підприємство "Романівський лісгосп АПК" Житомирського обласного комунального агролісогосподарського підприємства "Житомироблагроліс" Житомирської обласної ради подала додаткові пояснення.

Вважає апеляційну скаргу Баранівської міської ради необґрунтованою та просить залишити апеляційну скаргу без задоволення, а рішення Господарського суду Житомирської області від 05.12.2023 р. у справі № 906/1290/23 залишити без змін.

Після завершення судового засідання 26.03.2024 р. Звягельська окружна прокуратура подала письмові пояснення щодо набуття Житомирською обласною радою права комунальної власності на спірну земельну ділянку. Прокурор посилається на п. 3 «Прикінцевих та перехідних положень» Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо розмежування земель державної та комунальної власності» та пояснює, що з дня набрання чинності цим Законом землями комунальної власності відповідних територіальних громад вважаються: а) земельні ділянки: на яких розташовані будівлі, споруди, інші об`єкти нерухомого майна комунальної власності відповідної територіальної громади; які перебувають у постійному користуванні органів місцевого самоврядування, комунальних підприємств, установ, організацій; б) всі інші землі, розташовані в межах відповідних населених пунктів, крім земельних ділянок приватної власності та земельних ділянок, зазначених у підпунктах "а" і "б" пункту 4 цього розділу.

Зазначає, що відтак на підставі закону Житомирська обласна рада як орган, що представляє спільні інтереси територіальних громад сіл, селищ та міст області, набула право комунальної власності на земельні ділянки лісогосподарського призначення загальною площею 5687,2905 га, зокрема, на з спірну земельну ділянку, яка розташована у виділі 1 кварталу 105 Баранівського лісництва з кадастровим номером :02:000:0020 площею 4,2 та, за рахунок якої незаконно сформовано спірну земельну ділянку з кадастровим номером :02:000:1878.

Також пояснює, що ДП «Романівський лісгосп АПК» отримало право постійного користування землею, зокрема, на спірну земельну ділянку лісового фонду внаслідок правонаступництва за ДП «Баранівське лісництво АПК».

Зауважує, що відповідачами не надано до суду жодних доказів, які б спростували твердження прокурора про накладення спірної земельної ділянки сільськогосподарського призначення на земельну ділянку лісового фонду, тому доказ наданий прокурором - схема розміщення земельних ділянок з кадастровими номерами :02:000:1878 та :02:000:0020 безперечно є вірогіднішим, ніж безпідставні та необгрунтовані твердження відповідача.

Також у додаткових письмових поясненнях Звягельська окружна прокуратура доводить, що матеріали документації по визначенню земель колективної власності та виготовленню Державного акту на право колективної власності на землю КСП «Новий шлях» Берестівської сільської ради народних депутатів Баранівського району Житомирської області виготовлені близько 30 років тому та не можуть відображати зміни, які відбулися після розпаювання земель КСП. Вважає, що у наданих відповідачем поясненнях не відображено причин, з яких при проведенні інвентаризації не враховано наявність Державного акту на право постійного користування земельною ділянкою від 01.02.2005 р. серії ЯЯ №070215, яким у постійне користування ДП «Баранівське лісництво АПК», правонаступником якого є ДП «Романівський лісгосп АПК», надано для ведення лісового господарства земельні ділянки площею 291 га на території Берестівської сільської ради.

Відповідач Головне управління Держгеокадастру у Житомирській області у додаткових письмових поясненнях зазначив, що при проведенні інвентаризації, в ході якої була сформована спірна земельна ділянка, як вихідні дані було використано графічні матеріали документації по визначенню земель колективної власності та виготовленню Державного акту на право колективної власності на землю КСП «Новий шлях» Берестівської сільської Ради народних депутатів Баранівського району Житомирської області, відповідно до яких спірна земельна ділянка рахувалася як рілля.

Скаржник Баранівська міська рада подала заяву у якій просить розглянути апеляційну скаргу у відсутності її представника та підтримує апеляційну скаргу в повному обсязі.

Позивач Житомирська обласна рада подала клопотання, у якому просить розгляд апеляційної скарги у справі № 906/1290/23 проводити без участі представника Житомирської обласної ради на всіх судових засіданнях.

Третя особа, на стороні позивача, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Дочірнього підприємства "Романівський лісгосп АПК" Житомирського обласного комунального агролісогосподарського підприємства "Житомироблагроліс" Житомирської обласної ради не забезпечила явку представників у судові засідання 26.03.2024 р., 16.04.2024 р. та 14.05.2024 р., тоді як була повідомлена судом про дату, час і місце розгляду справи в установленому порядку /а.с. 245 у т. 1, 65, 113 у т.2/.

Відповідно до ч. 12 ст. 270 ГПК України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи. Визначальним з урахуванням наведених норм є можливість розгляду справи в даному судовому засіданні, а не явка в судове засідання представників сторін/учасників.

Зважаючи, що судом вжито необхідних заходів для завчасного повідомлення сторін про час і місце розгляду справи, явка представників сторін в судове засідання обов`язковою не визнавалась та додаткові докази судом не витребовувались, колегія суддів дійшла висновку про можливість розгляду апеляційної скарги без участі представника третьої особи.

В судових засіданнях 26.03.2024 р., 16.04.2024 р. та 14.05.2024 р. прокурор заперечив проти доводів апеляційної скарги, вважав її безпідставною.

Представник відповідача Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області підтримала доводи апеляційної скарги та просила скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове, яким відмовити у задоволенні позовних вимог повністю.

Розглянувши апеляційну скаргу, заслухавши у судовому засіданні пояснення прокурора та представників сторін, вивчивши матеріали справи, наявні в ній докази, перевіривши оцінку обставин справи та повноту їх встановлення судом першої інстанції, дослідивши правильність застосування судом першої інстанції при винесенні оскаржуваного рішення норм матеріального та процесуального права, колегія суддів Північно-західного апеляційного господарського суду вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню.

Відповідно до ч. 1 ст. 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено наступне.

Відповідно до п. 3 розпорядження голови Баранівської районної державної адміністрації від 26.01.2005 р. № 30 Дочірньому підприємству "Баранівське лісництво АПК" Житомирського обласного комунального агролісогосподарського підприємства "Житомироблагроліс" надано у постійне користування земельні ділянки для ведення лісового господарства загальною площею 5687,2905 га за межами населених пунктів на землях місцевих рад району згідно з додатком 2, зокрема на території Берестівської сільської ради площею 291,00 га./а.с. 14 - 15 у т.1/. На підставі розпорядження ДП "Баранівське лісництво АПК" видано Державний акт від 01.02.2005 р. серія ЯЯ № 070215 на право постійного користування земельною ділянкою загальною площею 291,00 га, яка розташована за межами населених пунктів на території Берестівської сільської ради Баранівського району Житомирської області /а.с. 16-18 у т.1/.

Державний акт зареєстровано в книзі записів реєстрації державних актів на право власності на землю та на право постійного користування землею, договорів оренди землі за № 01.

Відповідно до наказу Житомирського обласного комунального агролісогосподарського підприємства "Житомироблагроліс" Житомирської обласної ради від 05.06.2007 р. № 69 реорганізовано дочірні підприємства, в тому числі і ДП "Баранівське лісництво АПК" шляхом їх приєднання до ДП "Дзержинський лісгосп АПК" Житомирського обласного комунального агролісогосподарського підприємства "Житомироблагроліс" Житомирської обласної ради на правах лісництв без прав юридичної особи. ДП "Дзержинський лісгосп АПК" визнано правонаступником всіх прав та обов`язків дочірніх підприємств, що реорганізувалися /а.с. 19 у т.1/.

Згідно з наказом Житомирського обласного комунального агролісогосподарського підприємства "Житомироблагроліс" Житомирської обласної ради від 26.12.2016 р. № 114 Дочірнє підприємство "Дзержинський лісгосп АПК" перейменовано на дочірнє підприємство "Романівський лісгосп АПК" Житомирського обласного комунального агролісогосподарського підприємства "Житомироблагроліс" Житомирської обласної ради /а.с. 20 у т.1/.

Враховуючи зазначене, суд першої інстанції виснував, що ДП "Романівський лісгосп АПК" як постійний лісокористувач отримало право постійного користування землею в силу правонаступництва за ДП "Баранівське лісництво АПК".

В подальшому відповідно до наказу Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області № 6-799/14-20-СГ від 24.01.2020 р. "Про проведення державної інвентаризації земель" визначено провести за рахунок коштів державного бюджету у 2020 році державну інвентаризацію земель на території Житомирської області загальною площею 35000,000 га несформованих земельних ділянок державної власності та земельних ділянок державної власності, відомості про які відсутні у державному земельному кадастрі шляхом формування земельних ділянок для наповнення Державного земельного кадастру /а.с. 21 у т.1/.

На підставі наказу Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області була розроблена технічна документація із землеустрою щодо інвентаризації земель та земельних ділянок сільськогосподарського призначення державної власності загальною площею 538,6418 га на території Баранівського району Житомирської області, зокрема на території Баранівської міської ради, Берестівської сільської ради, Вірлянської сільської ради, Довбиської селищної ради, Дубрівської сільської ради, Зеремлянської сільської ради, Иосипівської сільської ради, Кам`янобрідської селищної ради, Кашперівської сільської ради, Марківської сільської ради, Мокренської сільської ради, Полянської селищної ради, Радулинської сільської ради, Рогачівської сільської ради, Суємецької сільської ради, Хижівської сільської ради, Ялишівської сільської ради, Баранівського району Житомирської області /а.с. 22 29 у т.1/.

22.10.2020 р. зареєстровано в Державному земельному кадастрі земельну ділянку з кадастровим номером :02:000:1878, площею 12,1739 га з цільовим призначенням: 16.00 "Землі запасу". Підставою реєстрації земельної ділянки вказано - технічна документація із землеустрою щодо інвентаризації земель, 16.09.2020 р. /а.с. 30 у т.1/.

Відповідно до наказу Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області № 18-ОТГ від 30.11.2020 р. земельну ділянку з кадастровим номером :02:000:1878 площею 12,1739 га передано у комунальну власність Баранівської міської ради Звягельського району Житомирської області /а.с. 31 у т.1/.

Відповідно до акту приймання-передачі земельної ділянки сільськогосподарського призначення з додатком із державної в комунальну власність від 30.11.2020 р. Головне управління Держгеокадастру у Житомирській області передало із державної власності, а Баранівська міська рада прийняла в свою комунальну власність, зокрема, земельну ділянку з кадастровим номером :02:000:1878, площею 12,1739 га /а.с. 32 - 35 у т.1/.

Відповідно до рішення від 07.12.2020 р. № 30 Баранівська міська рада прийняла у комунальну власність земельні ділянки сільськогосподарського призначення державної власності загальною площею 901,1767 га, які розташовані за межами населених пунктів Баранівської міської ОТГ Баранівського району Житомирської області згідно з актом приймання-передачі земельної ділянки сільськогосподарського призначення із державної у комунальну власність від 30.11.2020 р. /а.с. 36 у т.1/.

14.04.2021 р. на підставі наказу Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області № 18-ОТГ від 30.11.2020 р., акту приймання-передачі нерухомого майна від 30.11.2020 р. та рішення Баранівської міської ради від 07.12.2020 р. № 38 державний реєстратор Баранівської міської ради зареєстрував право комунальної власності Баранівської міської ради на земельну ділянку з кадастровим номером :02:000:1878 площею 12,1739 га. /а.с. 37 у т.1/.

Звертаючись з позовом до суду прокурор доводить, що земельна ділянка з кадастровим номером :02:000:1878 сформована за рахунок земельної ділянки лісового фонду, що перебуває в постійному користуванні ДП "Романівський лісгосп АПК" згідно з Державним актом на право постійного користування земельною ділянкою від 01.02.2005 р. серія ЯЯ №070215 (згідно додатку до державного акту ділянка № 5 площею 4,20 га з кадастровим номером :02:000:0020).

На підтвердження позовних вимог прокурор надав схему розміщення земельних ділянок, надану Комунальним підприємством Звягельської міської ради "Звягельське міське земельно-кадастровим бюро", відповідно до якої земельна ділянка лісогосподарського призначення з кадастровим номером :02:000:0020 накладається на земельну ділянку з кадастровим номером :02:000:1878 із площею накладення 4,20 га /а.с. 39 40 у т.1/, та планшет № 5 (лісовпорядкування 2014 року), наданий на запит прокурора Українським державним проектним лісовпорядним виробничим об`єднанням "Укрдержліспроект", згідно з яким земельна ділянка площею 2,2 га, розташована у виділі № 1 кварталу № 105 Баранівського лісництва та відноситься до земель лісового фонду /а.с.41 42 у т.1/.

Підставою реалізації прокурором представницьких функцій згідно зі ст. 23 Закону "Про прокуратуру" стала усвідомлена пасивна поведінка позивача.

Так, листом Звягельської окружної прокуратури від 19.04.2023 р. № 54-84-1794вих-23, /а.с. 43-45 у т.1/ до Житомирської обласної ради прокурор повідомив про орган місцевого самоврядування про факти порушення Головним управлінням Держгеокадастру у Житомирській області вимог земельного законодавства при розпорядженні землями лісового фонду, що належать до спільної власності територіальних громад сіл, селищ, міст Житомирської області та перебувають в управління Житомирської обласної ради. Також прокурор просив повідомити чи має намір Житомирська обласна рада вжити заходи для поновлення порушених прав та інтересів територіальних громад області шляхом пред`явлення відповідного позову до суду та зазначив, що у разі неможливості вжиття відповідних заходів Звягельською окружною прокуратурою самостійно вживатимуться заходи представницького характеру в порядку ст. 23 Закону України «Про прокуратуру».

Листом від 01.05.2023 р. № р-5-21/395 Житомирська обласна рада у відповідь на лист прокурора зазначила, що їй невідомі рішення, прийняті Головним управлінням Держгеокадастру у Житомирській області щодо земельних відносин та розпорядження землями лісового фонду та не заперечила щодо представництва інтересів держави в особі Житомирської обласної ради Звягельською окружною прокуратурою з питань, вказаних у повідомленні.

Як зазначено вище, наказом Житомирського обласного комунального агролісогосподарського підприємства «Житомироблагроліс» Житомирської обласної ради від 05.06.2007 р. № 69 реорганізовано дочірні підприємства ЖОКАП «Житомироблагроліс», зокрема, Дочірнє підприємство «Баранівське лісництво АПК» ЖОКАП «Житомироблагроліс», шляхом їх приєднання до Дочірнього підприємства «Дзержинський лісгосп АПК» ЖОКАП «Житомироблагроліс» на правах лісництв без прав юридичної особи. ДП «Дзержинський лісгосп АПК» визначено правонаступником всіх прав та обов`язків дочірніх підприємств, що реорганізувалися, в тому числі ДП «Баранівське лісництво АПК», якому надано земельні ділянки згідно державного акту від 01.02.2005 р. серії ЯЯ № 070215.

Отже, спірна земельна ділянка перебувала у постійному користуванні Комунального лісогосподарського підприємства Житомирської обласної ради.

Відповідно до п. 3 «Прикінцевих та перехідних положень» Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо розмежування земель державної та комунальної власності» з дня набрання чинності цим Законом землями комунальної власності відповідних територіальних громад вважаються: а) земельні ділянки: на яких розташовані будівлі, споруди, інші об`єкти нерухомого майна комунальної власності відповідної територіальної громади; які перебувають у постійному користуванні органів місцевого самоврядування, комунальних підприємств, установ, організацій; б) всі інші землі, розташовані в межах відповідних населених пунктів, крім земельних ділянок приватної власності та земельних ділянок, зазначених у підпунктах "а" і "б" пункту 4 цього розділу.

Враховуючи наведені норми законодавства, Житомирська обласна рада як орган, що представляє спільні інтереси територіальних громад сіл, селищ та міст області та в управління якої знаходиться Дочірнє підприємство "Романівський лісгосп АПК" Житомирського обласного комунального агролісогосподарського підприємства "Житомироблагроліс", набула право комунальної власності на земельні ділянки лісогосподарського призначення загальною площею 5687,2905 га. За доводами прокурора спірна земельна ділянка розташована у виділі 1 кварталу 105 Баранівського лісництва з кадастровим номером :02:000:0020 площею 4,2 та за її рахунок незаконно сформовано спірну земельну ділянку з кадастровим номером :02:000:1878.

Отже, прокурор відповідно до норм ч. 4 статті 23 Закону України «Про прокуратуру» обґрунтував необхідність представництва інтересів держави внаслідок стверджуваного порушенням законності у сфері орендних відносин та правильно визначив орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Звертаючись до компетентного органу до подання позову, прокурор надав йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації та самостійного подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після повідомлення прокурора про стверджуване порушення кваліфікується як бездіяльність відповідного органу та є достатньою підставою для представництва прокурором інтересів держави в суді.

Таким чином, колегія суддів встановила, що прокурор дотримався порядку, передбаченого статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», і суд першої інстанції установив відповідність поданої прокурором позовної заяви вимогам статей 162, 164 ГПК України.

Задоволивши позов, суд першої інстанції зазначив, що земельна ділянка лісогосподарського призначення загальною площею 4,20 га, яка перебувала в постійному користуванні ДП "Романівський лісгосп АПК" на підставі державного акту, не могла бути віднесена до земель сільськогосподарського призначення, оскільки крони дерев займають рівномірно щонайменше 70 % спірної земельної ділянки. Тому інвентаризація, проведена на підставі наказу Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області № 6-799/14-20-СГ від 24.01.2020 р. щодо спірної земельної ділянки є незаконною.

Враховуючи, що інвентаризація лісогосподарських земель, що перебувають в розпорядженні та управлінні Житомирської обласної ради, здійснена незаконно, суд першої інстанції виснував, що Головне управління Держгеокадастру у Житомирській області не уповноважене проводити реєстрацію спірної земельної ділянки в Державному земельному кадастрі як землі сільськогосподарського призначення державної власності та розпоряджатися спірною земельною ділянкою шляхом її передачі в комунальну власність Баранівської міської ради, відповідно, і державна реєстрація земельної ділянки з кадастровим номером :02:000:1878, площею 12,1739 га. в Державному земельному кадастрі та державна реєстрація всіх речових прав на зазначену земельну ділянку в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно державна реєстрація всіх речових прав підлягають скасуванню.

Разом з тим, суд першої інстанції відмовив у позові в частині зобов`язання Баранівської міської ради повернути спільну земельну ділянку у власність Житомирської обласної ради, зазначивши, що відсутні підстави вважати, що в разі набрання чинності судовим рішенням про скасування в Державному земельному кадастрі державної реєстрації земельної ділянки з кадастровим номером :02:000:1878, площею 12,1739 га., Баранівська міська рада не виконає свій обов`язок щодо повернення на користь держави в особі Житомирської обласної ради вказаної земельної ділянки.

Колегія суддів вважає, що ухвалюючи рішення у справі, суд першої інстанції припустився порушення норм матеріального і процесуального права.

Колегія суддів виходить із того, що у процесуальному законодавстві діє принцип "jura novit curia" ("суд знає закони"), який полягає в тому, що: 1) суд знає право; 2) суд самостійно здійснює пошук правових норм щодо спору безвідносно до посилання сторін; 3) суд самостійно застосовує право до фактичних обставин спору (da mihi factum, dabo tibi jus). При вирішенні спору суд в межах своїх процесуальних функціональних повноважень та в межах позовних вимог встановлює зміст (правову природу, права та обов`язки ін.) правовідносин сторін, які випливають із встановлених обставин, та визначає правову норму, яка підлягає застосуванню до цих правовідносин. Законодавець указує саме на "норму права", що є значно конкретизованим, аніж закон. Більше того, з огляду на норми Господарського процесуального кодексу України така функціональність суду носить імперативний характер. Підсумок такої процесуальної діяльності суду знаходить своє відображення в судовому рішенні, зокрема у його мотивувальній й резолютивній частинах.

Отже, обов`язок надати правову кваліфікацію відносинам сторін, виходячи з фактів, установлених під час розгляду справи, та визначити, яка правова норма підлягає застосуванню для вирішення спору, покладено на суд, що є складовою класичного принципу jura novit curia, і такий висновок викладений в постанові Великої Палати Верховного Суду від 15.06.2021 р. у справі № 904/5726/19.

У даній справі позов пред`явлено Звягельською окружною прокуратурою в інтересах держави в особі Житомирської обласної ради у зв`язку з незаконним, за доводами прокурора, заволодінням земельною ділянкою комунальної власності органом місцевого самоврядування Баранівською міською радою.

У позові прокурор просить визнати незаконним та скасувати наказ Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області від 26.10.2020 №48-ІЗ "Про затвердження документації з інвентаризації" в частині щодо земельної ділянки з Кадастровим номером :02:000:1878 площею 12,1739 га, що знаходиться за межами населених пунктів Баранівської міської об`єднаної територіальної громади; визнати незаконним та скасувати наказ Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області передачу земельних ділянок у комунальну власність (щодо спірної земельної ділянки); скасувати державну реєстрацію у Державному земельному кадастрі, скасування державної реєстрації речового права на спірну земельну ділянку; зобов`язати Баранівську міську раду повернути на користь держави в особі Житомирської обласної ради земельну ділянку з кадастровим номером :02:000:1878, в межах та конфігурації земельної ділянки лісового фонду з кадастровим номером :02:000:0020, площею 4,2 га, відповідно до плану меж земельної ділянки №5 у Державному акті на право постійного користування серії ЯЯ №070215 від 01.02.2005.

При цьому позовні вимоги про визнання незаконним та скасування наказів Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області про затвердження документації з інвентаризації та про передачу земельних ділянок у комунальну власність, про повернення земельної ділянки Житомирській обласній раді прокурор заявив з підстав, передбачених статтею 391 Цивільного кодексу України та статтею 152 ЗК України.

Відповідно до висновків Великої Палати Верховного Суду, викладених в постанові від 22.08.2018 р. у справі № 925/1265/16, під способами захисту суб`єктивних земельних прав розуміють закріплені законом матеріально-правові заходи охоронного характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав і вплив на правопорушника.

Серед способів захисту речових прав цивільне законодавство виокремлює, зокрема витребування майна з чужого незаконного володіння (стаття 387 ЦК України) й усунення перешкод у здійсненні права користування та розпорядження майном (стаття 391 ЦК України, частина друга статті 152 ЗК України). Вказані способи захисту можна реалізувати шляхом подання віндикаційного та негаторного позовів відповідно.

Предметом віндикаційного позову є вимога власника, який не є фактичним володільцем індивідуально-визначеного майна, до особи, яка незаконно фактично володіє цим майном, про повернення його з чужого незаконного володіння.

Негаторний позов - це позов власника, який є фактичним володільцем майна, до будь-якої особи про усунення перешкод, які ця особа створює у користуванні чи розпорядженні відповідним майном. Позивач за негаторним позовом вправі вимагати усунути існуючі перешкоди чи зобов`язати відповідача утриматися від вчинення дій, що можуть призвести до виникнення таких перешкод. Означений спосіб захисту спрямований на усунення порушень прав власника, які не пов`язані з позбавленням його володіння майном.

Власник має право витребувати своє майно від особи, яка незаконно, без відповідної правової підстави заволоділа ним (стаття 387 ЦК України).

Згідно з ч. 3 ст. 388 ЦК України якщо майно було набуте безвідплатно в особи, яка не мала права його відчужувати, власник має право витребувати його від добросовісного набувача у всіх випадках.

Власник земельної ділянки може вимагати, зокрема, усунення будь-яких порушень його прав на землю, навіть якщо ці порушення не пов`язані з позбавленням права володіння земельною ділянкою (частина друга статті 152 ЗК України). Відповідно до статті 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.

Метою віндикаційного позову є забезпечення введення власника у володіння майном, якого він був незаконно позбавлений. У випадку позбавлення власника володіння нерухомим майном означене введення полягає у внесенні запису про державну реєстрацію за власником права власності на нерухоме майно (принцип реєстраційного підтвердження володіння нерухомістю).

Однією з підстав державної реєстрації права власності на нерухоме майно є рішення суду, яке набрало законної сили, щодо права власності на це майно (пункт 9 частини першої статті 27 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень»). Рішення суду про витребування нерухомого майна з чужого незаконного володіння є таким рішенням і передбачає внесення відповідного запису до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

У разі задоволення позовної вимоги про витребування нерухомого майна з чужого незаконного володіння суд витребовує таке майно на користь позивача, а не зобов`язує відповідача повернути це майно власникові. Таке рішення суду є підставою для внесення до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно запису про державну реєстрацію за позивачем права власності на нерухоме майно, зареєстроване у цьому реєстрі за відповідачем.

Можливість власника реалізувати його право витребувати майно від добросовісного набувача згідно зі статтею 388 ЦК України залежить від того, на якій підставі добросовісний набувач набув це майно у власність, а у разі набуття його за оплатним договором - також від того, як саме майно вибуло з володіння власника чи особи, якій власник це майно передав у володіння. Якщо майно було набуте безвідплатно в особи, яка не мала права його відчужувати, власник має право витребувати його від добросовісного набувача у всіх випадках(частина третя статті 388 ЦК України). Коло підстав, за яких власник має право витребувати майно від добросовісного набувача, є вичерпним (частини перша-третя статті 388 ЦК України).

Задоволення вимоги про витребування нерухомого майна з незаконного володіння особи, за якою воно зареєстроване на праві власності, відповідає речово-правовому характеру віндикаційного позову та призводить до ефективного захисту прав власника. У тих випадках, коли має бути застосована вимога про витребування майна з чужого незаконного володіння, вимога власника про визнання права власності чи інші його вимоги, спрямовані на уникнення застосування приписів статей 387 і 388 ЦК України, є неефективними.

Власник з дотриманням вимог статей 387 і 388 ЦК України може витребувати належне йому майно від особи, яка є останнім його набувачем, незалежно від того, скільки разів це майно було відчужене до того, як воно потрапило у володіння останнього набувача. Для такого витребування оспорювання наступних рішень органів державної влади чи місцевого самоврядування, договорів, інших правочинів щодо спірного майна і документів, що посвідчують відповідне право, не є ефективним способом захисту права власника.

Такі правові висновки наведені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 14.11.2018 р. у справі № 183/1617/16, а також в постановах Верховного Суду від 03.06.2020 р. у справі № 490/9612/16-ц, від 01.07.2020 р. у справі № 297/829/17.

Колегія суддів зазначає, що вимога про витребування земельної ділянки лісогосподарського призначення з незаконного володіння (віндикаційний позов) в порядку статті 387 ЦК України є ефективним способом захисту права власності.

Велика Палата Верховного Суду неодноразово звертала увагу, що застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам. Подібні висновки сформульовані, зокрема, у постановах Великої Палати Верховного Суду від 05.06.2018 р. у справі № 338/180/17, від 11.09.2018 р. у справі № 905/1926/16, від 30.01.2019 р. у справі № 569/17272/15-ц.

Враховуючи викладене, заявлені в цій справі Звягельською окружною прокуратурою позовні вимоги про визнання незаконним та скасування наказів Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області про затвердження документації з інвентаризації та про передачу земельних ділянок у комунальну власність, скасування державної реєстрації у Державному земельному кадастрі, скасування державної реєстрації речового права на спірну земельну ділянку та повернення земельної ділянки Житомирській обласній раді не є належним способом захисту порушеного права.

Аналогічну правову позицію викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 23.11.2021 р. у справі № 359/3373/16-ц та у постановах Верховного Суду від 02.02.2022 р. у справі № 587/1967/20 та від 07.02.2024 р. у справі № 707/3047/22. Такі висновки враховуються колегією суддів відповідно до ч. 6 ст. 13 Закону України «Про судоустрій та статус суддів», ч.4 ст. 236 ГПК України.

Обрання позивачем неналежного способу захисту своїх прав є самостійною підставою для відмови у позові.

Такий правовий висновок сформульований, зокрема у постановах Великої Палати Верховного Суду від 19.01.2021 р. у справі № 916/1415/19, від 02.02.2021 р. у справі № 925/642/19, від 22.06.2021 р. у справі № 200/606/18.

За наведених обставин висновки суду першої інстанції про часткове задоволення позову та визначені ним підстави для відмови в позові є помилковими, оскільки обраний прокурором спосіб захисту за наведених підстав є неефективним, і позовні вимоги Звягельської окружної прокуратури до Баранівської міської ради та Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області про визнання незаконним та скасування наказів Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області про затвердження документації з інвентаризації та про передачу земельних ділянок у комунальну власність, скасування державної реєстрації у Державному земельному кадастрі, скасування державної реєстрації речового права на спірну земельну ділянку та повернення земельної ділянки Житомирській обласній раді, не підлягали захисту шляхом задоволення позову. Такий захист можливий лише шляхом пред`явлення віндикаційного позову, якщо для цього існують підстави, передбачені статтею 388 ЦК України, про що зазначено вище.

Підсумовуючи вищенаведене, колегія суддів дійшла висновку про скасування рішення Господарського суду Житомирської області від 05.12.2023 р. у справі № 906/1290/23 на підставі п. 1, 4 ч. 1 ст. 277 ГПК України із ухваленням нового рішення про відмову у позові.

У зв`язку із задоволенням апеляційної скарги судові витрати на оплату судового збору за подання апеляційної скарги покладаються на Житомирську обласну прокуратуру у відповідності до ст. 129 ГПК України.

Керуючись ст. ст. 269, 270, 275, 277, 281, 282 Господарського процесуального кодексу України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу відповідача Баранівської міської ради задоволити, рішення Господарського суду Житомирської області від 05.12.2023 р. у справі № 906/1290/23 скасувати.

Прийняти нове рішення. У задоволенні позову відмовити.

Стягнути з Житомирської обласної прокуратури (10008, Житомирська обл., м. Житомир, вул. Святослава Ріхтера, буд. 11, ) на користь Баранівської міської ради (Житомирська обл., Звягельський р-н, м. Баранівка, вул. Соборна, буд. 20, ) 16104,00 грн. витрат зі сплати судового збору.

Господарському суду Житомирської області видати наказ на виконання даної постанови.

Постанова набирає законної сили з дня її ухвалення та може бути оскаржена у касаційному порядку визначеному Господарським процесуальним кодексом України.

Справу № 906/1290/23 повернути Господарському суду Житомирської області.

Повний текст постанови складений 31.05.2024 р.

Головуючий суддя Маціщук А.В.

Суддя Бучинська Г.Б.

Суддя Філіпова Т.Л.