ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
УХВАЛА

"27" травня 2024 р. м ХарківСправа № 922/1770/24

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Погорелової О.В

розглянувши матеріали

позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "СанСлейд", м. Лозова
до Лозівської міської ради Харківської області, м. Лозова
про визнання недійсними рішень

ВСТАНОВИВ:

Позивач, Товариство з обмеженою відповідальністю "СанСлейд", звернувся до Господарського суду Харківської області з позовом до Лозівської міської ради Харківської області, відповідач в якому просить суд:

- визнати недійсним Рішення Лозівської міської ради Харківської області № 962 від 10.02.2022 Про надання дозволу ОСОБА_1 на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки для ведення товарного сільськогосподарського виробництва за межами населених пунктів Лозівської міської територіальної громади (Садівський старостинський округ);

- визнати недійсним Рішенням Лозівської міської ради Харківської області від 23.12.2021 № 887 Про надання дозволу ОСОБА_2 , на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки для ведення товарного сільськогосподарського виробництва за межами населених пунктів Лозівської міської територіальної громади (Садівський старостинський округ).

Також, у прохальній частині позовної заяви позивачем викладено клопотання про витребування у Лозівської міської ради Харківської області належним чином засвідчених копій вказаних спірних рішень.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення її без руху, з огляду на наступне.

Відповідно до п. 2 ч. 1 статті 164 ГПК України, до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 123 ГПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платники, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначаються Законом України "Про судовий збір".

Відповідно до ст. 1 Закону України "Про судовий збір", судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Згідно ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір", судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Станом на 01.01.2024 прожитковий мінімум для працездатних осіб складає 3028,00 грн.

Відповідно до пп. 2 п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру розмір судового збору становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно ч. 3 ст. 6 Закону України "Про судовий збір", у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Позивачем заявлено дві вимоги немайнового характеру.

Отже, відповідно до пп. 1 п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до суду цієї позовної заяви позивач повинен оплатити судовий збір у розмірі 6 056,00 грн.

Позивачем до позовної заяви надано платіжну інструкцію №51 від 19.05.2024 на суму 3 028,00 грн.

Таким чином, позивачем не доплачений судовий збір у розмірі 3 028,00 грн.

Відповідно до ч. 6 ст. 162 ГПК України, у позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору.

Відповідно до ст.ст. 50, 51 ГПК України, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї із сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи. Якщо суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до розгляду встановить, що рішення господарського суду може вплинути на права та обов`язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі у справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору. У заявах про залучення третіх осіб і у заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі. Про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі. Треті особи, які не заявляють самостійних вимог, мають процесуальні права та обов`язки, встановлені статтею 42 цього Кодексу. Вступ у справу третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, не тягне за собою розгляду справи спочатку.

Якщо в результаті ухвалення судового рішення сторона може набути право стосовно третьої особи або третя особа може пред`явити вимоги до сторони, така сторона зобов`язана сповістити цю особу про відкриття провадження у справі і подати до суду заяву про залучення її до участі у справі як третю особу, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору. До такої заяви додаються докази направлення її копії особі, про залучення якої як третьої особи подана заява, з урахуванням положень статті 42 цього Кодексу. У разі розгляду справи без повідомлення третьої особи про розгляд справи, обставини справи, встановлені судовим рішенням, не мають юридичних наслідків при розгляді позову, пред`явленого стороною, яка брала участь у цій справі, до цієї третьої особи або позову, пред`явленого цією третьою особою до такої сторони.

На титульному аркуші позовної заяви позивачем визначено "Третя особа - ТОВ "Арт-Плюс".

Проте, ні у позовній заяві, ні в додатках до неї позивач не надає заяву про залучення до участі у справі вказаної особи та на стороні кого вона повинна виступати, не зазначає яким чином рішення господарського суду у даній справі може вплинути на її права та обов`язки.

Отже, суд звертає увагу позивача на те, якщо він вбачає підстави для залучення третьої особи, йому необхідно надати суду клопотання про її залучення з відповідним обґрунтуванням.

Крім того, дослідивши позовну заяву та додані до неї документи, суд дійшов висновку, що рішення у справі безпосередньо вплине на права або обов`язки ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , а тому ці особи мають бути залучені до участі у справі в якості третіх осіб, які не заявляються самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача.

Втім, позивачем у позовній заяві не вказано ніякої інформації щодо вказаних осіб (дата та рік народження, ІПН, дані паспортів, адреси тощо), що позбавляє суд перевірити дані осіб у відповідних реєстрах та залучити їх до участі у справі.

Окрім цього, позивачем, всупереч вимогам ст. 81 ГПК України, у позовній заяві не зазначено причини неможливості самостійно отримати належним чином засвідчених копій спірних рішень міської ради.

У відповідності до пунктів 1, 2 статті 174 ГПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Залишення позовної заяви без руху - це тимчасовий захід, який застосовується судом з метою усунення позивачем недоліків позовної заяви та дотримання порядку її подання, визначеного Господарським процесуальним кодексом України.

За вказаних обставин та підстав позовна заява підлягає залишенню без руху, із встановленням позивачу строку для усунення недоліків, про які вказано у цій ухвалі.

Суд звертає увагу позивача на те, що відповідно до частини 3 статі 174 ГПК України позовна заява вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом.

На підставі викладеного, керуючись статтями 162, 164, 172, 174, 232-235 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "СанСлейд" - залишити без руху.

Позивачу протягом семі днів з дня вручення цієї ухвали суду усунути недоліки позовної заяви шляхом надання до суду:

- доказів оплати судового збору у встановлених порядку та розмірі;

- інформацію щодо ОСОБА_2 та ОСОБА_1 (дата та рік народження, ІПН, дані паспортів, адреси тощо);

- письмове обґрунтування щодо залучення до участі у справі ТОВ "Арт-Плюс";

- обґрунтоване клопотання про витребування у відповідача належним чином засвідчених копій спірних рішень.

Роз`яснити позивачу що у разі усунення недоліків у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому ст. 176 цього Кодексу. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Ухвала підписана 27 травня 2024 року.

Суддя О.В. Погорелова