ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"28" травня 2024 р. Справа№ 910/11167/23

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Хрипуна О.О.

суддів: Мальченко А.О.

Скрипки І.М.

розглянувши апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства "Європейський страховий альянс"

на рішення Господарського суду міста Києва від 25.01.2024

у справі № 910/11167/23 (суддя Стасюк С.В.)

за позовом Акціонерного товариства Національна "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом"

до Приватного акціонерного товариства "Європейський страховий альянс"

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача: Товариство з обмеженою відповідальністю "Дніпро Лайф"

про стягнення 60 549,71 грн.,

ВСТАНОВИВ:

Державне підприємство "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом" (правонаступником якого є - Акціонерне товариство Національна "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом") (далі - позивач) звернулось до Господарського суду міста Києва із позовною заявою до Приватного акціонерного товариства "Європейський страховий альянс" (далі - відповідач, скаржник) про стягнення 60 549,71 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані невиконанням відповідачем взятого на себе зобов`язання щодо здійснення виплати за страховою гарантією № 1088819 від 10.04.2023.

Рішенням Господарського суду міста Києва від 25.01.2024 у справі № 910/11167/23 позов Державного підприємства "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом" задоволено. Стягнуто з Приватного акціонерного товариства "Європейський страховий альянс" на користь Державного підприємства "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом" в особі Відокремленого підрозділу "Атоменергомаш" Державного підприємства "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом" страхове відшкодування (гарантію) в розмірі 60 549, 71 грн та судовий збір в сумі 2 684,00 грн.

Ухвалюючи оскаржуване рішення, суд першої інстанції зазначив, що визначений страховою гарантією страховий випадок настав, що підтверджується посиланням на електронну систему закупівель та прямо вказує на відсутність документів переможця у електронній системі закупівель після спливу 10 денного строку, у зв`язку з чим суд першої інстанції дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню та стягненню з відповідача на користь позивача належить сума страхового відшкодування (гарантії) в розмірі 60 549, 71 грн.

Не погодившись з прийнятим рішенням, Приватне акціонерне товариство "Європейський страховий альянс" звернулося до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить рішення Господарського суду міста Києва від 25.01.2024 у справі № 910/11167/23 скасувати та ухвалити нове рішення, яким відмовити у задоволенні позову.

Апеляційна скарга мотивована неповним з`ясуванням обставин, що мають значення для справи, невідповідністю висновків, викладених у рішенні місцевого господарського суду, обставинам справи, порушенням та неправильним застосуванням норм матеріального та процесуального права.

Узагальнені доводи апеляційної скарги зводяться до того такого:

- оскільки підставою звернення із заявою-вимогою про виплату страхового відшкодування є ненадання Товариством з обмеженою відповідальністю "Дніпро Лайф" переліку документів й у строк, що є відмінними і не тотожними визначеним у Гарантії, то й страховий випадок за жодним з ризиків Гарантії не настав, а тому у Приватного акціонерного товариства "Європейський страховий альянс" відсутні підстави здійснення страхового відшкодування за такою вимогою;

- у даній ситуації, що склалася, відповідно до пункту 41 Особливостей, у разі, коли переможець процедури закупівлі не надав у спосіб, зазначений у тендерній документації, документи, що підтверджують відсутність підстав, визначених пунктом 44 Особливостей, Замовник повинен був виключно відхилити тендерну пропозицію, без подальшого пред`явлення вимоги.

- скаржником було правомірно прийнято рішення та не здійснено виплату страхового відшкодування позивачу.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 19.02.2024 витребувано у Господарського суду міста Києва матеріали справи № 910/11167/23; відкладено вирішення питання щодо можливості відкриття, повернення, залишення без руху або відмови у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Приватного акціонерного товариства "Європейський страховий альянс" на рішення Господарського суду міста Києва від 25.01.2024 у справі № 910/11167/23 до надходження даної справи з суду першої інстанції.

04.03.2024 супровідним листом № 910/11167/23/1294/24 від 01.03.2024 до Північного апеляційного господарського суду надійшли матеріли справи № 910/11167/23.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 06.03.2024 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Приватного акціонерного товариства "Європейський страховий альянс" на рішення Господарського суду міста Києва від 25.01.2024 у справі № 910/11167/23. Справу № 910/11167/23 за апеляційною скаргою Приватного акціонерного товариства "Європейський страховий альянс" на рішення Господарського суду міста Києва від 25.01.2024 у справі № 910/11167/23 вирішено розглядати без повідомлення учасників справи в порядку письмового провадження.

21.03.2024 на адресу Північного апеляційного господарського суду від позивача надійшов відзив на апеляційну скаргу, відповідно до якого позивач просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а оскаржуване рішення без змін.

Узагальнені доводи відзиву зводяться до того, що відповідачем у апеляційній скарзі не були спростовані обставини щодо настання страхового випадку та не було подано жодного доказу, який свідчив би про подачу переможцем в електронній системі закупівлі документів передбачених ст. 17 Закону України "Про публічні закупівлі" у десятиденний термін.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від !!!!!!!!!!!!!! Замінити Державного підприємства "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом" на його правонаступника Акціонерне товариство Національна "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом".

В силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного строку.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

Розумність тривалості провадження повинна визначатися з огляду на обставини справи та з урахуванням таких критеріїв: складність справи, поведінка заявника та відповідних органів влади, а також ступінь важливості предмета спору для заявника (рішення Суду у справах Савенкова проти України, no. 4469/07, від 02.05.2013, Папазова та інші проти України, no. 32849/05, 20796/06, 14347/07 та 40760/07, від 15.03.2012).

Справа була розглянута в розумний строк (в розумінні ст. 6 Конвенції) з незалежних від суду причин: враховуючи відпустку судді Мальченко А.О., дію воєнного стану в Україні, обставини оголошення сигналу «повітряна тривога» та інші чинники.

Згідно зі ст. 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права. У суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.

Колегія суддів, розглянувши наявні матеріали, обговоривши доводи апеляційної скарги, перевіривши юридичну оцінку фактичних обставин даної господарської справи та повноту їх встановлення, дослідивши правильність застосування судом першої інстанції норм процесуального та матеріального права встановила наступне.

Як вірно встановлено судом першої інстанції та перевірено колегією суддів, ТОВ "Дніпро Лайф" було прийнято участь у відкритих торгах з особливостями, оголошених ДП "НАЕК "Енергоатом" в особі ВП "Атоменергомаш" (далі - замовник), на закупівлю ДК 021:2015-42410000-3 Підіймально-транспортувальне обладнання (Вилкові автонавантажувачі, автоманіпулятори, тягачі для обслуговування залізничних станцій) 1 шт., оголошення № UA-2023-04-05-000775-a (посилання на закупівлю: https://prozorro.gov.ua/tender/UA-2023-04-05-000775-a).

Умовами тендерної документації замовника, а саме п. 2 розділу III "Інструкція з підготовки тендерної пропозиції", було передбачено, що учасник торгів для забезпечення виконання зобов`язань, які виникають у зв`язку з поданням тендерної пропозиції, надає замовнику забезпечення тендерної пропозиції в одній із наступних форм: банківська гарантія; страхова гарантія.

Розмір страхового забезпечення тендерної пропозиції становить: 60 549,71 грн.

Для підтвердження надання забезпечення тендерної пропозиції учасник повинен надати його замовнику у складі тендерної пропозиції шляхом завантаження в електронну систему.

Кошти, що надійшли як забезпечення тендерної пропозиції, якщо вони не повертаються учаснику у випадках, визначених Законом, перераховуються на рахунок замовника.

У п. 3 вказаного розділу ТД були передбачені умови повернення чи неповернення тендерної пропозиції, відповідно до яких, забезпечення тендерної пропозиції не повертається, зокрема, у разі ненадання переможцем процедури закупівлі у строк, що не перевищує чотирьох днів з дати оприлюднення в ECЗ повідомлення про намір укласти договір про закупівлю, документів, зазначених в пункту 5.5.2 ТД, що підтверджують відсутність підстав, установлених пунктом 44 Особливостей.

З метою забезпечення тендерної пропозиції, ТОВ "Дніпро Лайф" була надана страхова гарантія (забезпечення тендерної пропозиції) Сертифікат № 1088819 від 10.04.2023 року, видана ПрАТ "Європейський страховий альянс" (далі - страховик), а також, договір страхування забезпечення тендерної пропозиції № 1079730 від 22.06.2021 та платіжну інструкцію від 10.04.2023 на суму 1 513,74 грн.

Відповідно до п. 1.2 договору страхування забезпечення тендерної пропозиції № 1079730 від 22.06.2021, предметом страхування за цим договором виступають такі, що не суперечать чинному законодавству України, майнові інтереси страхувальника, пов`язані з відшкодуванням ним у порядку, що передбачений чинним законодавством, суми забезпечення тендерної пропозиції (далі - Тендерна пропозиція) за відповідним тендером (торгами) на закупівлю за державні кошти товарів, робіт, послуг, що проводиться Вигодонабувачем у відповідності до вимог чинного законодавства України (далі - Тендер), в разі невиконання Страхувальником своїх зобов`язань згідно цього Тендеру.

Згідно п. 1.3. даного договору, поширення страхового захисту майнових інтересів Страхувальника на кожний конкретний Тендер в якості забезпечення Тендерної пропозиції Страхувальника проводиться шляхом підписання відповідної страхової гарантії (далі - Страхова гарантія). Страхова гарантія на кожний окремий Тендер в якості забезпечення тендерної пропозиції підписується до дня надання Страхувальником відповідної Тендерної пропозиції.

Відповідно до пп. 1.5.3. п. 1.5. договору, страховий випадок за цим договором - це виникнення зобов`язання Страховика здійснити виплату страхового відшкодування Вигодонабувачу в разі настання наступних страхових ризиків, серед яких, зокрема, ненадання переможцем процедури закупівлі у строк, визначений частиною шостою статті 17 Закону України № 922-VIII "Про публічні закупівлі" від 25.12.2015 із змінами та доповненнями документів, що підтверджують відсутність підстав, установлених статтею 17 цього Закону.

За умовами п. 1.7. договору, Вигодонабувачем за цим договором є ДП "НАЕК "Енергоатом".

Відповідно до п. 2.1. договору, розмір ліміту відповідальності Страховика на кожний конкретний Тендер в якості забезпечення Тендерної пропозиції Страхувальника дорівнює сумі забезпечення конкретного Тендеру та зазначається у відповідній Страховій гарантії.

Пунктом 5.5. договору передбачено, що відмова Страховика у виплаті страхових відшкодувань може бути оскаржена Страхувальником або Вигодонабувачем у судовому порядку.

Згідно протоколу розгляду тендерних пропозицій від 19.04.2023, ТОВ "Дніпро Лайф" було визначено переможцем вказаних торгів.

Пунктом 5.2.2 ТД замовника було встановлено, що переможець у строк, що не перевищує чотири дні з дати оприлюднення в електронній системі закупівель повідомлення про намір укласти договір про закупівлю, повинен надати замовнику шляхом оприлюднення в електронній системі закупівель документа, що підтверджують відсутність підстав, зазначених у підпунктах 3, 5, 6 і 12 та в абзаці чотирнадцятому п. 44 Особливостей.

Відповідні документи у встановлений законодавством строк не були оприлюднені ТОВ "Дніпро Лайф" в електронній системі закупівель.

У зв`язку з чим, 24.04.2023 позивачем було прийнято рішення про відхилення тендерної пропозиції ТОВ "Дніпро Лайф", яке оформлено відповідним протоколом.

Відтак, позивач зазначає, що враховуючи настання страхового ризику, 25.04.2023 він письмово звернувся до відповідача з листом-вимогою "Про сплату забезпечення" № 1559/05. Вказаний лист отриманий відповідачем 26.04.2023, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення АТ "Укрпошта" № 469.

11.05.2023 позивачем отримано лист від відповідача № 15-2.13-2023 від 11.05.2023, яким у задоволенні вимоги про здійснення страхового відшкодування відмовлено.

Відмова була мотивована тим, що підставою звернення з вимогою про виплату відшкодування є ненадання ТОВ "Дніпро Лайф" переліку документів й у строк, що є відмінними і не тотожними визначеним у Гарантії, то й страховий випадок за жодним з ризиків Гарантії не настав, отже, відсутні підстави здійснення страхового відшкодування за такою вимогою.

22.05.2023 позивач повторно звернувся до відповідача з листом-вимогою "Про сплату забезпечення" № 2020/06-2. Вказаний лист отриманий відповідачем 30.05.2023, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення АТ "Укрпошта" № 509.

31.05.2023 позивачем отримано лист від відповідача № 225-2.13-2023 від 30.05.2023, яким у задоволенні вимоги про здійснення страхового відшкодування відмовлено повторно, через відсутність правових підстав.

Спір у даній справі виник у зв`язку з тим, що на переконання позивача відмова відповідача у виплаті страхового відшкодування є неправомірною.

Розглянувши апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства "Європейський страховий альянс", колегія суддів дійшла висновку, що вона не підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Згідно ст. 979 ЦК України, за договором страхування одна сторона (страховик) зобов`язується у разі настання певної події (страхового випадку) виплатити другій стороні (страхувальникові) або іншій особі, визначеній у договорі, грошову суму (страхову виплату), а страхувальник зобов`язується сплачувати страхові платежі та виконувати інші умови договору.

Відповідно до ч. 1 ст. 988 ЦК України, страховик зобов`язаний, в тому числі, у разі настання страхового випадку здійснити страхову виплату у строк, встановлений договором.

Так, під час дії правового режиму воєнного стану в Україні, закупівлі проводиться згідно Закону України "Про публічні закупівлі" № 922-VIII від 25.12.2015 (далі - Закон № 922-VIII), але з урахуванням Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України "Про публічні закупівлі", на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою КМУ від 12.10.2022 № 1178 (далі - Особливості).

Крім того, під час встановлення вимог щодо надання тендерного забезпечення, замовники повинні керуватися наказом Мінекономіки № 2628 від 14.12.2020, яким затверджено форму забезпечення тендерної пропозиції та вимоги до забезпечення тендерної пропозиції (далі - Наказ № 2628).

Станом на дату оголошення процедури закупівлі - 05.04.2023, та до дати внесення останніх змін до Особливостей (в редакції з останніми змінами внесеними Постановою КМУ № 491 від 16.05.2023, яка набрала чинності 20.05.2023), вимоги до забезпечення тендерної пропозиції виглядали наступним чином:

- згідно п. 3 ч. 3 ст. 25 Закону № 922-VIII, забезпечення тендерної пропозиції не повертається у разі ненадання переможцем процедури закупівлі у строк, визначений ч. 6 ст. 17 Закону, документів, що підтверджують відсутність підстав, установлених ст. 17 Закону;

- відповідно до Наказу № 2628, банк сплачує замовнику суму тендерного забезпечення, зокрема, у разі ненадання принципалом, який став переможцем процедури закупівлі (крім переговорної процедури закупівлі), у строк, визначений ч. 6 ст. 17 Закону, документів, що підтверджують відсутність підстав, установлених ст.17 Закону;

- з 25.02.2023, на період дії правового режиму воєнного стану та протягом 90 днів з дня його припинення чи скасування, норми ст. 17 Закону № 922-VIII замінені п. 44 Особливостей.

Пунктом 44 Особливостей встановлено випадки, які зобов`язують замовника відхилити тендерну пропозицію учасника, водночас, саме чинною на дату оголошення закупівлі нормою ч. 3 ст. 25 Закону № 922-VIII передбачені випадки, коли забезпечення тендерної пропозиції/пропозиції не повертається, серед яких, ненадання переможцем процедури закупівлі (крім переговорної процедури закупівлі) у строк, визначений ч. 6 ст. 17 цього Закону, документів, що підтверджують відсутність підстав, установлених ст. 17 цього Закону.

З наведеного вбачається існування певної колізії у законодавстві на момент оголошення позивачем закупівлі, оскільки вимоги до забезпечення тендерної пропозиції регламентувались одночасно трьома чинними нормативно-правовими актами: Законом № 922-VIII, Особливостями № 1178 та Наказом № 2628.

Так, за загальною теорією права, нормативно-правовий акт (далі - НПА) - це офіційний письмовий документ певної форми виразу, прийнятий уповноваженим на це суб`єктом нормотворення у визначеній законодавством формі та за встановленою законодавством процедурою, спрямований на регулювання суспільних відносин визначеної сфери, що містить норми права, має неперсоніфікований характер, розрахований на неодноразову реалізацію невизначеним колом суб`єктів і забезпечується державою.

Юридична сила нормативно-правового акта - це специфічна його властивість мати чітко позначене місце в системі правових актів і залежати за формальною обов`язковістю від рівня та обсягу повноважень органу, який видає (приймає) цей акт, тобто від того, хто є суб`єктом нормотворчості.

За юридичною силою НПА поділяються на: закони - акти вищої юридичної сили та підзаконні акти - акти, засновані на законах та їм не суперечать.

У тому числі, Мін`юст свого часу пояснив, яким актом слід керуватись, коли виникає суперечність норм підзаконного НПА нормам закону України (лист від 30.01.2009 № Н-35267-18).

Зокрема, він вказав на рішення Конституційного Суду України від 17.10.2002 № 17-рп щодо повноважень Верховної ради України (далі - ВРУ). У ньому зазначалося, що визначення ВРУ єдиним органом законодавчої влади означає, що жоден інший орган державної влади не уповноважений приймати закони.

Ще одна ознака, що вирізняє закон від інших НПА, - критерій регулювання найбільш важливих суспільних відносин. Стаття 92 Конституції України визначає питання (суспільні відносини), які можуть врегульовувати винятково закони України.

Вища юридична сила закону полягає також у тому, що всі підзаконні НПА: приймають на основі законів; не повинні за своїм змістом суперечити законам.

Підпорядкованість таких актів законам закріплена у положеннях Конституції України.

Так, Президент України на основі та на виконання Конституції і законів України видає укази і розпорядження, які є обов`язковими до виконання на території України (ч. 3 ст. 106 Конституції України).

КМУ у своїй діяльності керується Конституцією та законами України, а також указами Президента України та постановами ВРУ, прийнятими відповідно до Конституції та законів України (ч. 3 ст. 113 Конституції України).

Відтак, за позицією Мін`юсту, у випадку суперечності норм підзаконного акта нормам закону слід застосовувати норми закону, оскільки він має вищу юридичну силу.

Отже, на дату оголошення закупівлі - 05.04.2023, ВП АЕМ в повному обсязі виконані вимоги чинного законодавства, наступним чином:

- у додатку 7 до ТД було передбачено форму страхової гарантії забезпечення тендерної пропозиції/пропозиції якою, в тому числі, передбачені страхові ризики, серед яких, зокрема, ненадання переможцем процедури закупівлі у строк, визначений ч. 6 ст. 17 Закону України "Про публічні закупівлі", документів, що підтверджують відсутність підстав установлених ст. 17 Закону України "Про публічні закупівлі".

- пунктом 5.2.2. ТД було встановлено, що переможець у строк, що не перевищує чотири дні з дати оприлюднення в електронній системі закупівель повідомлення про намір укласти договір про закупівлю, повинен надати Замовнику шляхом оприлюднення в електронній системі закупівель документи, що підтверджують відсутність підстав, зазначених у підпунктах 3, 5, 6 і 12 та в абзаці чотирнадцятому п. 44 Особливостей.

З огляду на викладене, колегія суддів погоджується як з доводами позивача так і з висновками суду першої інстанції, що позивач з урахуванням норм чинного законодавства України, передбачив у тендерній документації умови неповернення тендерної пропозиції, які чітко відображені у Страховій гарантії від 10.04.2023 № 1088819 та, зміст якої повністю відповідає затвердженому зразку додатку 7 до ТД, Порядку формування переліку страхових компаній, що здійснюють забезпечення тендерних пропозицій учасників процедур закупівель, замовником яких є ДП "НАЕК "Енергоатом", а також забезпечення виконання умов договорів про закупівлю, затвердженому розпорядженням від 20.10.2020 № 846-р. (зі змінами), та Наказу Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 14.12.2020 № 2628, що також підтверджено відповідачем у листі від 11.05.2023 № 159-2.13-2023.

Як було встановлено колегією суддів вище, на виконання вимог тендерної документації Замовника, а саме п. 2 розділу III "Інструкція з підготовки тендерної пропозиції" ТОВ "Дпіпро Лайф" була надана страхова гарантія (забезпечення тендерної пропозиції) Сертифікат № 1088819 від 10.04.2023, видана ПрАТ "Європейський страховий альянс", а також, договір страхування забезпечення тендерної пропозиції № 1079730 від 22.06.2021 та платіжну інструкцію від 10.04.2023.

У той же час, ч. 6 ст. 25 Закону передбачено, що кошти, які надійшли як забезпечення тендерної пропозиції, якщо вони не повертаються учаснику у випадках, визначених цим Законом підлягають перерахуванню на рахунок замовника.

Відтак, колегія суддів констатує, що в разі виявлення випадків передбачених Законом, кошти забезпечення тендерної пропозиції поданого учасником процедури закупівлі - (ТОВ "Дніпро Лайф"), підлягають перерахуванню на рахунок Замовника (ВП АЕМ - позивач) у зв`язку із вимогами ч. 6 ст. 25 Закону.

Так, ч. 3 ст. 25 Закону № 922-VIII визначено, що забезпечення тендерної пропозиції/пропозиції не повертається переможцю у разі: ненадання таким переможцем процедури закупівлі у строк, визначений ч. 6 ст. 17 цього Закону, документів, що підтверджують відсутність підстав, установлених ст. 17 цього Закону.

Разом з тим, відповідно до вимог ч. 6 ст. 17 Закону переможець процедури закупівлі у строк, що не перевищує десяти днів з дати оприлюднення в електронній системі закупівель повідомлення про намір укласти договір про закупівлю, повинен надати замовнику документи шляхом оприлюднення їх в електронній системі закупівель, що підтверджують відсутність підстав, визначених п. 2, 3, 5, 6, 8, 12 і 13 ч. 1 та 2 цієї статті.

Таким чином, п. 2, 3, 5, 6, 8, 12 і 13 ч. 1 та 2 ст. 17 встановлений перелік підстав, відсутність яких повинен підтвердити переможець на виконання вимог ч. 6 ст. 17 Закону, а саме документальне підтвердження відсутності порушень вимог законодавства, зокрема, щодо наступних обставин:

- службова (посадова) особа учасника процедури закупівлі, яка підписала тендерну пропозицію (або уповноважена на підписання договору в разі переговорної процедури закупівлі), була засуджена за кримінальне правопорушення, вчинене з корисливих мотивів (зокрема, пов`язане з хабарництвом, шахрайством та відмиванням коштів), судимість з якої не знято або не погашено у встановленому законом порядку (на виконання п. 5 ч. 1 ст. 17);

- учасник процедури закупівлі визнаний у встановленому законом порядку банкрутом та стосовно нього відкрита ліквідаційна процедура (на виконання п. 8 ч. 1 ст. 17 Закону);

- учасник процедури закупівлі не виконав свої зобов`язання за раніше укладеним договором про закупівлю з цим самим замовником, що призвело до його дострокового розірвання, і було застосовано санкції у вигляді штрафів та/або відшкодування збитків - протягом трьох років з дати дострокового розірвання такого договору (ч. 2 ст. 17 Закону).

Втім, як вбачається із матеріалів справи ТОВ "Дніпро Лайф" у порушення вимог означених вище норм ст. 17 Закону не надав наступні документи, а саме:

- витяг з інформаційно-аналітичної системи "Облік відомостей про притягнення особи до кримінальної відповідальності та наявності судимості", що містить в собі відомості про те, що службову (посадову) особу учасника процедури закупівлі, яка підписала тендерну пропозицію, не було засуджено за кримінальне правопорушення, вчинене з корисливих мотивів (зокрема, пов`язане з хабарництвом, шахрайством та відмиванням коштів), судимість з якої не знято або не погашено у встановленому законом порядку, сформований Міністерством внутрішніх справ України (недотримання вимог п. 5 ч. 1 ст. 17);

- довідку що, підтверджує, що він не визнаний у встановленому законом порядку банкрутом та стосовно нього не відкрита ліквідаційна процедура (недотримання вимог п. 8 ч. 1 ст. 17 Закону);

- довідку довільної форми про відсутність підстав, передбачених абз. 14 п. 47 цих Особливостей (недотримання вимог ч. 2 ст. 17 Закону).

Разом з тим, у додатку 7 до ТД, яка є невід`ємною частиною тендерної документації було передбачено форму страхової гарантії забезпечення тендерної, якою були передбачені страхові ризики, серед яких, зокрема, ненадання переможцем процедури закупівлі у строк, визначений ч. 6 ст. 17 Закону України "Про публічні закупівлі", документів, що підтверджують відсутність підстав установлених ст. 17 Закону України "Про публічні закупівлі".

У подальшому, з огляду на недотримання ТОВ "Дніпро Лайф" вимог ст. 17 Закону, позивачем було прийнято рішення про відхилення тендерної пропозиції яке оформлено відповідним протоколом від 24.04.2023. Означений протокол містить посилання на документи, що не були подані переможцем і в той же час, були передбачені вимогами ст. 17 Закону.

Наведені обставини прямо вказують на недотримання переможцем закупівлі вимог ст. 17 Закону.

Необхідно зазначити, що вищевказані документи, які передбачені п. 5, 8 ч. 1 та 2 ст. 17 Закону у десятиденний строк визначений ч. 6 ст. 17 Закону переможем закупівлі в електронній системі подані не були.

Відтак, колегія суддів погоджується з доводами позивача, що наведене вище є підставою для перерахування коштів наданих забезпеченням тендерної пропозиції на рахунок Замовника на підставі вимог ст. 25 Закону, якою чітко встановлений обов`язок для страховика щодо зазначеного перерахування (відшкодування страхового випадку позивачу) у разі порушення вказаним переможцем вимог ст. 17 Закону.

Враховуючи настання страхового випадку, позивач письмово й звернувся до страховика з листом-вимогою "Про сплату забезпечення" 25.04.2023 № 1559/05.

Однак, у задоволенні вимог позивача щодо здійснення страхового відшкодування страховиком було відмовлено всупереч вимог ст. 17, 25 Закону.

Відмова була мотивована тим, що підставою звернення з вимогою про виплату відшкодування є ненадання ТОВ "Дніпро Лайф" переліку документів у строк, що є відмінними і не тотожними визначеним у Гарантії, то й страховий випадок за жодним з ризиків Гарантії не настав, отже, відсутні підстави здійснення страхового відшкодування за такою вимогою.

Водночас, колегія суддів, відхиляючи доводи апеляційної скарги, вказує, що означені вище обставини, що послугували підставою для відмови відповідачем у здійсненні страхового відшкодування є безпідставними та не відповідають дійсності, адже, настання страхового випадку підтверджується відсутністю документів переможця у електронній системі закупівель передбачених ст. 17 Закону після спливу десятиденного терміну передбаченого ч. 6 ст. 17 Закону та умовами Страхової гарантії.

Натомість, означених вище обставин відповідачем у відзиві спростовано не було,жодних доказів, щоб свідчили про подачу переможцем в електронній системі закупівлі документів передбачених ст. 17 Закону у десятиденний термін суду представлено не було.

Таким чином, колегія суддів зазначає, що твердження скаржника щодо відсутності страхового ризику є такими, що не відповідають дійсності та спростовуються наведеними вище обставинами.

Попри того, необхідно врахувати, що подача переможцем документів, що підтверджують дотримання вимог зазначених у ст. 17 Закону одночасно врегульована п. 44 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом Украінй "Про публічні закупівлі", на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою КМУ від 12 40.2022 № 1178 (далі - Особлйвості).

Наразі, під час дії правового режиму воєнного стану в Україні, закупівлі проводиться згідно Закону № 922-VIII, але з урахуванням Особливостей.

Так, п. 44 передбачено, що переможець процедури закупівлі у строк, що не перевищує чотири дні з дати оприлюднення в електронній системі закупівель повідомлення про намір укласти договір про закупівлю, повинен надати замовнику шляхом оприлюднення в електронній системі закупівель документи, що підтверджують відсутність підстав, зазначених у підпунктах 3, 5, 6 та 12 та в абзаці чотирнадцятому цього пункту.

Також, необхідно зазначати, що на підставі п. 44 Особливостей змінений лише термін для подачі переможцем документів, для укладання договору з Замовником які підтверджують відсутність підстав порушення вимог законодавства визначених ст. 17 Закону.

Зі змісту означених норм вбачається, що Замовник перевіряє документи переможця закупівлі протягом 4 днів на підставі вимог п. 44 Особливостей, в той же час страховий випадок настає у разі виявлення відсутності документів визначених ст. 17 Закону після спливу 10 денного терміну на підставі ч. 6 ст. 17 Закону.

Означені вище норми змінили лише термін перевірки Замовником документів поданих переможцем у відповідності до п. 44 Особливостей, однак, при цьому не виключили обов`язок щодо подачі документів передбачених ст. 17 Закону та настання страхового випадку у разі їх відсутності в електронній системі закупівель.

Таким чином, норми п. 44 Особливостей стосуються лише строку для подачі документів переможцем з метою укладення договору та жодним чином не виключають обов`язок щодо подачі вказаних документів на вимогу ст. 17 Закону та настання страхового випадку у разі виявлення їх відсутності в електронній системі закупівель після спливу десятиденного терміну.

Відтак, колегія суддів погоджується з доводами позивача, що відповідач вдається до помилкового власного трактування норм п. 44 Особливостей та ст. 17 Закону, надаючи хибний висновок, що вказані законодавчі зміни виключили наявність обов`язку щодо подачі переможцем закупівель документів які передбачені ст. 17 Закону та настання страхового випадку у разі їx відсутності в електронній системі закупівлі після спливу 10 денного терміну.

Необхідно врахувати, що діючою нормою ч. 3 ст. 25 Закону визначено, настання страхового випадку у разі неподання переможцем документів, що підтверджують відсутність підстав, установлених ст. 17 цього Закону.

Страхова гарантія подана переможцем закупівель містить перелік страховик ризиків, а саме: ненадання переможцем закупівель у десятиденний строк передбачених ч. 6 ст. 17 Закону, що підтверджують відсутність підстав установлених ст. 17 Закону.

Відповідно до ст. 8 Закону України "Про страхування" страховий ризик - певна подія, на випадок якої проводиться страхування і яка має ознаки ймовірності та випадковості настання.

Страховий випадок - подія, передбачена договором страхування або законодавством, яка відбулася і з настанням якої виникає обов`язок страховика здійснити виплату страхової суми (страхового відшкодування) страхувальнику, застрахованій або іншій третій особі.

Таким чином, законодавством та страховою гарантією передбачено, що у разі відсутності документів переможця, передбачених ст. 17 Закону у електронній системі закупівель після сплину десятиденного терміну визначеного ч. 6 ст. 17 Закону настає страховий випадок.

Оскільки, вказані документи передбаченні ст. 17 Закону не були опубліковані ТОВ "Дніпро Лайф" в строк передбачений ч, 6 ст. 17 Закону після оголошення останнього переможцем закупівлі, страховий випадок передбачений гарантією настав, що скаржником не спростовано.

Настання страхового випадку також підтверджений належними та допустимими доказами, а саме посиланням на електронну систему закупівель https://prozorro.gov.ua/tendtr/UA-2023-04-05-000775-a, у якій відсутні документи передбачені ст. 17 Закону, які були обов`язковими та мали бути подані ТОВ "Дніпро Лайф" як переможцем закупівель, що в свою чергу прямо свідчить про настання страхового випадку у зв`язку із недотриманням переможцем вимог ст. 17 Закону.

Вказані обставини, щодо відсутності документів переможця в електронній системі закупівель після спливу 10 денного строку встановленого ч. 6 ст. 17 Закону, скаржником у своїй апеляційній скарзі спростовані не були.

Підсумовуючи все вищевикладене в сукупності, колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції, що визначений страховою гарантією страховий випадок настав, що підтверджується посиланням на електронну систему закупівель та прямо вказує на відсутність документів переможця у електронній системі закупівель після спливу 10 денного строку, у зв`язку з чим судом першої інстанції цілком обґрунтовано та правомірно задоволено позов у повному обсязі.

Всі інші доводи, наведені скаржником в апеляційній скарзі, колегією суддів до уваги не приймаються з огляду на те, що вони є необґрунтованими та такими, що спростовуються вищевикладеним та матеріалами справи, а також не впливають на вірне вирішення судом першої інстанції даного спору. Також, відсутні підстави для скасування чи зміни оскаржуваного судового рішення в розумінні ст. 277 ГПК України з викладених в апеляційній скарзі обставин.

Як зазначено у п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Хоча п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довод (рішення Суду у справі Трофимчук проти України, no. 4241/03 від 28.10.2010).

Європейський суд з прав людини вказав, що п. 1 ст. 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі ст. 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18.07.2006).

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 275 ГПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.

Суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права (ст. 276 ГПК України).

Враховуючи встановлені у справі обставини та норми чинного законодавства, які підлягають застосуванню у спірних правовідносинах, колегія суддів апеляційної інстанції дійшла висновку, що рішення місцевого господарського суду у цій справі є законним та обґрунтованим і підстав для його скасування не вбачається; підстави для задоволенні апеляційної скарги - відсутні.

У зв`язку з відсутністю підстав для задоволення апеляційної скарги витрати за подання апеляційної скарги відповідно до ст. 129 ГПК України покладаються на апелянта.

Керуючись ст. ст. 269, 270, 275, 276, 281-284 ГПК України, Північний апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства "Європейський страховий альянс" на рішення Господарського суду міста Києва від 25.01.2024 у справі № 910/11167/23 залишити без задоволення.

2. Рішення Господарського суду міста Києва від 25.01.2024 у справі № 910/11167/23 залишити без змін.

3. Судові витрати, пов`язані з поданням апеляційної скарги, покласти на скаржника.

4. Справу №910/11167/23 повернути до Господарського суду міста Києва.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена протягом двадцяти днів в порядку, визначеному ст.ст. 286 - 291 Господарського процесуального кодексу України.

Головуючий суддя О.О. Хрипун

Судді А.О. Мальченко

І.М. Скрипка