ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

27.05.2024 м. ДніпроСправа № 904/4835/23

За позовом Дніпровської міської ради, м. Дніпро

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Дніпросільгосппродукт", м. Дніпро

третя особа-1: ОСОБА_1 , м. Дніпро

третя особа-2: ОСОБА_1 , смт Слобожанське, Дніпропетровська область

третя особа-3: Департамент адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпровської міської ради, м. Дніпро

про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою та скасування державної реєстрації права власності

Суддя Мельниченко І.Ф.

Представники:

від позивача Григоренко А.В.

від відповідача ОСОБА_2

від третьої особи -1 не з`явився

від третьої особи -2 не з`явився

від третьої особи -3 не з`явився

СУТЬ СПОРУ:

Дніпровська міська рада звернулась до Господарського суду Дніпропетровської області з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Дніпросільгосппродукт", в якому просить:

- усунути перешкоди Дніпровській міській раді у користуванні земельною ділянкою шляхом зобов`язання Товариства з обмеженою відповідальністю "Дніпросільгосппродукт" () знести самочинно побудоване нерухоме майно, а саме: А-1 - станція технічного обслуговування, загальною площею 284 кв.м., літ. А-1, огорожа № 1, 2 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 020), громадський будинок з господарськими (допоміжними) будівлями та спорудами літ. Б1, загальною площею 339,8 кв.м.; літ. В1 - побутова будівля, загальною площею 14,6 кв.м., зі сходами літ. В2; літ. Д1 - склад, загальною площею 34,8 кв.м.; літ. Е1 - навіс; літ. Ж1 - склад, загальною площею 157,7 кв.м.; поз. № 3, 4 - споруди, поз. І - мощення (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 020), та навіс літ. Г, огорожі № 5, 6, загальною площею 244,2 кв.м. (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 020), що розташована за адресою: АДРЕСА_1 ;

- припинити право власності та скасувати державну реєстрацію права власності на об`єкти нерухомого майна, а саме: А-1 - станція технічного обслуговування, загальною площею 284 кв.м., літ. А-1, огорожа № 1, 2 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 020), що знаходиться по вул. Янтарна, 69 у м. Дніпрі, та громадський будинок з господарськими (допоміжними) будівлями та спорудами літ. Б1, загальною площею 339,8 кв.м.; літ. В1 - побутова будівля, загальною площею 14,6 кв.м., зі сходами літ. В2; літ. Д1 - склад, загальною площею 34,8 кв.м.; літ. Е1 - навіс; літ. Ж1 - склад, загальною площею 157,7 кв.м.; поз. № 3, 4 - споруди, поз. І - мощення (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 020), та навіс літ. Г, огорожі № 5, 6, загальною площею 244,2 кв.м. (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 020) із закриттям розділу.

Судові витрати позивач просить покласти на відповідача.

Ухвалою від 25.09.2023 відкрито провадження у справі № 904/4835/23, розгляд справи вирішено здійснювати за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 24.10.2023.

Ухвалою суду від 24.10.2024 зупинено провадження у справі 904/4835/23 до завершення перегляду Великою Палатою Верховного Суду справи № 916/1174/22.

Постановою Центрального апеляційного господарського суду від 04.03.2024 ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 24.10.2023 про зупинення провадження у справі №904/4835/23 скасовано. Справу направлено до Господарського суду Дніпропетровської області для продовження розгляду.

Ухвалою суду від 13.03.2024 поновлено провадження у справі № 904/4835/23.

10.05.2024 позивачем через канцелярію суду подана заява про зміну предмета позову, в якій останній залишив незмінними першочергові вимоги та доповнив свої позовні вимоги новою вимогою про скасування реєстрації декларації про готовність до експлуатації об?єкта від 08.05.2013 року № ДП 10 за адресою: м. Дніпро, вул. Янтарна, 69, видавник Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області.

У вказаній заяві позивачем додатково повідомлено про те, що підстави для подання позовної заяви залишаються незмінними.

Позовна вимога щодо скасування реєстрації декларації про готовність до експлуатації об?єкта обґрунтована наступним.

Так, обов`язковою умовою для отримання дозволу на виконання будівельних робіт є подання до відповідної заяви документів, що засвідчують право власності або право користування земельною ділянкою.

Відповідно до листа департаменту по роботі з активами Дніпровської міської ради від 12.06.2023 № 4/11-320 за результатами пошуку за адресою земельної ділянки (вул. Янтарна, 69) в підсистемі "Фіскальний кадастр" Муніципальної земельної інформаційної системи м. Дніпропетровська не виявлено реєстраційних записів щодо цивільно-правових угод, укладених міською радою та фізичними або юридичними особами.

Отже, на думку позивача, будь-які цивільно-правові угоди, укладені міською радою та гр. ОСОБА_1 на земельну ділянку за адресою: вул. Янтарна, 69 по фактичному розміщенню станції технічного обслуговування, громадського будинку з господарськими (допоміжними) будівлями та спорудами, побутової будівлі та навісу, відсутні.

У листі Головного архітектурно-планувального управління Дніпровської міської ради від 11.04.2023 № 3/15-157 зазначено, що адреса - вул. Янтарна, 69 жодному об`єкту нерухомості на території міста не надавалась, інформація про відповідний розпорядчий документ, на підставі якого була присвоєна або змінена вказана адреса, відсутня. Крім того, відсутні дозвільні документи та згода власника земельної ділянки на первісне будівництво спірного об`єкта, адже реконструкцію можливо проводити вже збудованого та введеного в установленому законом порядку в експлуатацію об`єкта.

Таким чином, Дніпровська міська рада стверджує, що спірна земельна ділянка будь-яким фізичним або юридичним особам не надавалась під будівництво, право власності чи користування на неї також не надавалось, розпорядчі документи про присвоєння адреси - відсутні.

Так, позивач зазначає про те, що зареєстрована декларація порушує права та законні інтереси територіальної громади м. Дніпра в особі Дніпровської міської ради як власника земельної ділянки за адресою: м. Дніпро, вул. Янтарна, 69, на якій здійснено реконструкцію спірного об`єкта нерухомого майна.

16.05.2024 від позивача через канцелярію суду надійшло клопотання про залучення до участі у справі в якості співвідповідача - Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради.

Обґрунтовуючи подане клопотання позивач вказує про те, що останньому при ознайомленні з відзивом на позовну заяву ТОВ "Дніпросільгосппродукт" стало відомо про наявність у ОСОБА_1 декларації про готовність до експлуатації об`єкта серії ДП № 10 від 08.05.2013, яка видана Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області.

З огляду на подання заяви про зміну предмета позову, яка містить вимогу щодо скасування реєстрації декларації про готовність до експлуатації об?єкта, Дніпровська міська рада просить залучити до участі у справі № 904/4835/23 в якості співвідповідача Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради.

27.05.2024 через систему "Електронний суд" до суду від відповідача надійшло клопотання, в якому останній заперечує проти задоволення заяви про зміну предмета позову та просить суд відмовити позивачу в задоволенні заяви.

Обгрунтовуючи подане клопотання відповідач вказує на те, що позивачем поданою заявою про зміну предмету позову фактично заявлено новий позов.

Відповідач зазначає, що матеріально правова вимога яку позивачем було заявлено щодо скасування реєстрації декларації про готовність до експлуатації об`єкта та обґрунтування які наведено як підставу нібито незаконності такої декларації, по своїй суті є новим позовом.

Крім того, на думку відповідача, така заява розширює коло відповідачів, оскільки вимога фактично пред`явлена до Управління державної архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради. В сукупності такі обставини свідчать про те, що позивачем в межах даного спору було фактично заявлено ще один позов.

Отже, зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки у разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом.

Крім того у поданому клопотанні відповідач, просить суд за умови прийняття до розгляду змінених вимог, застосувати наслідки спливу строків позовної давності.

У підготовчому засіданні, що відбулось 27.05.2024, суд розглянувши заявлені позивачем заяви та клопотання відповідача, вважає необхідним зазаначити про наступне.

Відповідно до висновку, викладеного у постанові Верховного Суду від 13.07.2023 у справі № 5015/118/11 (914/1689/21), право на звернення до господарського суду в установленому цим Кодексом порядку гарантується. Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи у господарському суді, до юрисдикції якого вона віднесена законом (частина перша статті 4 ГПК України).

При цьому відповідно до частини першої статті 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Отже, з наведеного слідує, що право на розгляд справи означає право особи звернутися до суду та право на те, що його справа буде розглянута та вирішена судом, до підсудності якого вона віднесена. Особі має бути забезпечена можливість реалізувати вказані права без будь-яких перепон чи ускладнень. Здатність особи безперешкодно отримати судовий захист є змістом поняття доступу до правосуддя.

Згідно з положеннями статті 162 ГПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи. Позовна заява повинна містити, зокрема, зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; правові підстави позову. У позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору.

Визначення відповідача/відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача.

Відповідно до пункту 5 частини третьої статті 2 ГПК України одним із принципів господарського судочинства є диспозитивність, суть якого визначена у статті 14 цього Кодексу та полягає в тому, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

За змістом частини третьої статті 46 ГПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Отже, зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки у разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом.

Не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права.

Аналогічні висновки Верховного Суду щодо застосування частини третьої статті 46 ГПК України викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.06.2019 у справі № 924/1473/15 та у постанові Верховного Суду від 15.10.2020 у справі № 922/2575/19, від 31.05.2023 у справі № 916/1029/22.

Водночас, при врахуванні цього висновку судам слід з`ясовувати чи входять наведені позивачем нові обставини до предмета доказування за первісними вимогами позову або ці обставини є обґрунтуванням нових чи додаткових позовних вимог у заяві про зміну предмета позову, у тому числі у поєднанні зі зміною чи розширенням кола відповідачів, що може свідчити про подання позивачем у такий спосіб нового позову.

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Предмет позову кореспондується із способами захисту права, які визначені, зокрема, у статті 16 ЦК України, статті 20 ГК України, а тому зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/них способу/способів захисту порушеного права в межах спірних правовідносин.

Необхідність у зміні предмета позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів.

Зміна предмета позову можлива, зокрема, у такі способи: 1) заміна одних позовних вимог іншими; 2) доповнення позовних вимог новими; 3) вилучення деяких із позовних вимог; 4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

Заяву позивача про зміну предмета або підстав позову можна вважати новим позовом у разі, якщо в ній зазначена самостійна матеріально-правова вимога (або вимоги) та одночасно на її обґрунтування наведені інші обставини (фактичні підстави), які не були визначені позивачем первісною підставою позову та які у своїй сукупності дають особі право на звернення до суду з позовними вимогами.

Аналогічний правовий висновок викладений у постановах Верховного Суду від 22.07.2021 у справі № 910/18389/20 та від 10.11.2021 у справі № 916/1988/20, від 31.05.2023 у справі № 916/1029/22.

Відповідно до частини 3 статті 46 Господарського Процесуального Кодексу України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Відповідно до частини першої статті 48 Господарського процесуального кодексу України, суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, залучити до участі у ній співвідповідача.

З огляду на відповідність, поданих позивачем заяв, вимогам зазначених вище норм, господарський суд вважає можливим прийняти їх до розгляду.

Частиною четвертою статті 48 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що про залучення співвідповідача чи заміну неналежного відповідача постановляється ухвала. За клопотанням нового відповідача або залученого співвідповідача розгляд справи починається спочатку.

З огляду на викладене, з метою повного, об`єктивного встановлення всіх обставин справи, господарський суд вважає необхідним відкласти підготовче засідання.

Керуючись статтями 120, 121, 182, 183, 235 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд, -

УХВАЛИВ:

1. Прийняти до розгляду заяву позивача про зміну предмета позову.

2. Залучити до участі у справі в якості відповідача Управління державної архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради (49000, Дніпропетровська обл., місто Дніпро, СІЧЕСЛАВСЬКА НАБЕРЕЖНА, будинок 29-А, Ідентифікаційний код 40498190)

3. Відкласти підготовче засідання до 25.06.2024 о 12 год. 30 хв.

4. Підготовче засідання відбудеться у приміщенні господарського суду Дніпропетровської області в кабінеті № 3-204 за адресою: м. Дніпро, вул. Володимира Винниченка, 1.

5. Зобов`язати Дніпровську міську раду надіслати на адресу Управління державної архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради копію позовної заяви з доданими до неї документами, докази чого надати суду (розрахунковий чек, опис вкладення до цінного листа).

6. Роз`яснити Управлінню державної архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради, що відповідно до статті 178 Господарського процесуального кодексу України, воно має право надати відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам статті 165 Господарського процесуального кодексу України, а також всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову, в строк протягом 15 днів з дня вручення данної ухвали.

У випадку подання відзиву на позов, відповідач направляє його копію на адреси сторін у справі, докази чого надає суду (розрахунковий чек, опис вкладення до цінного листа).

7. Запропонувати Управлінню державної архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради (відповідно до частини четвертої статті 48 Господарського процесуального кодексу України) в строк протягом 15 днів з дня отримання данної ухвали подати клопотання про розгляд справи спочатку.

Інформацію про дату та час розгляду справи можна отримати за електронною адресою суду: http://dp.arbitr.gov.ua/sud5005/spisok/csz/

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Відповідно до ч. 2 ст. 254 та ст. 255 Господарського процесуального кодексу України оскарження цієї ухвали окремо від рішення суду не допускається.

Суддя І.Ф. Мельниченко