РІШЕННЯ

м. Київ

07.05.2024Справа № 910/10602/23
Господарський суд міста Києва у складі судді Курдельчук І.Д., за участю секретаря судового засідання Шатан Т.О., розглянув у відкритому судовому засіданні справу №910/10602/23 за первісним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ГС-Трейдинг" до Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго" про стягнення грошових коштів

та за зустрічним позовом Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго" до Товариства з обмеженою відповідальністю "ГС-Трейдинг" про надання тлумачення пункту 5.1 Договору про врегулювання небалансів електричної енергії

за участю представників ТОВ "ГС-Трейдинг" Деркача Д.І. та ПрАТ"НЕК "Укренерго" Драчової М.С.

ОПИСОВА ЧАСТИНА

1. СУТЬ СПОРУ.

1.1. Позивач за первісним позовом ТОВ «ГС-Трейдинг» просить стягнути з відповідача за первісним позовом ПрАТ «НАК «Укренерго» 1 197 640, 25 грн інфляційних втрат та 4 922 838, 18 грн 3% річних, нарахованих з 01.09.2021 по день фактичної оплати боргу відповідачем за первісним позовом щодо кожного рахунку, виставленого за Договором про врегулювання небалансів електричної енергії б/н від 16.09.2020.

1.2. Позивач за зустрічним позовом ПрАТ «НАК «Укренерго» просить суд розтлумачити п. 5.1. Договору про врегулювання небалансів електричної енергії б/н від 16.09.2020, визначивши що здійснення платежів щодо оплати вартості небалансів відбувається на підставі Закону України «Про ринок електричної енергії».

2. ОБСТАВИНИ СПРАВИ.

2.1. 16.09.2020 ТОВ «ГС-Трейдинг» (СВБ) приєднався до умов договору (ідентифікатор договору №1850-01072, дата акцептування 16.09.2020) про врегулювання небалансів електричної енергії (далі - договір) та був долучений до реєстру учасників ринку, що підтверджується повідомленням від відповідача (ОСП) від 16.09.2020 за вих. №01/33562. У цьому повідомленні зазначено, що цей договір є публічним, укладений з урахуванням статті 634 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) та розміщений на офіційному сайті НЕК «Укренерго» https://ua.energy/.

2.2. Відповідно до пунктів 1.1, 10.1 договору також визначено, що цей договір є публічним договором приєднання, який встановлює порядок та умови врегулювання небалансів електричної енергії СВБ, у тому числі її балансуючої групи. Цей договір є договором приєднання в розумінні статті 634 ЦК України, умови якого мають бути прийняті іншою стороною не інакше, як шляхом приєднання до запропонованого договору в цілому. Договір може бути змінений ОСП в односторонньому порядку у разі внесення Регулятором змін до типового договору про врегулювання небалансів електричної енергії, який є додатком 1 до Правил ринку, затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 № 307 (далі - Правила ринку). Договір зі змінами оприлюднюється на веб-сайті ОСП (10.3 договору).

2.3. Договірні відносини сторін за договором від 16.09.2020 № 1850-01072 змінено у редакції договорів відповідно до наказів Голови правління ПрАТ "Укренерго".

2.4. На підставі цього договору сторона, що приєднується, набуває статусу учасника ринку та здійснює свою діяльність у якості СВБ (пункт 1.2 договору).

2.5. Пунктами 1.5, 2.1, 2.2, 3.1, 4.1, 5.1, 5.6, 5.7 договору визначено, що врегулювання небалансів електричної енергії є вчинення СВБ (стороною відповідальною за баланс, яким за договором виступає позивач) правочинів щодо купівлі-продажу електричної енергії та оплати платежів відповідно до Правил ринку. Вартість небалансів електричної енергії та суми платежів, що передбачені до сплати зі сторони СВБ та ОСП, розраховуються АР для кожного розрахункового періоду доби відповідно до Правил ринку. Оплата платежів відповідно до цього договору здійснюється з урахуванням податків та зборів, передбачених діючим законодавством. Порядок розрахунку обсягів, ціни та вартості небалансів електричної енергії визначається Правилами ринку. При невиконанні або неналежному виконанні умов цього договору сторони несуть відповідальність, передбачену цим договором, Правилами ринку, Кодексом системи передачі, затвердженим постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 14.03.2018 № 309. За невиконання або неналежне виконання умов цього договору сторони несуть одна перед одною відповідальність, передбачену чинним законодавством України. Виставлення рахунків та здійснення платежів щодо оплати вартості небалансів, визначеної главою 2 цього договору, відбувається відповідно до процедур та графіків, передбачених Правилами ринку, та згідно з умовами цього договору. Подання платіжних документів здійснюється сторонами відповідно до Правил ринку. Якщо СВБ має заперечення до інформації, яка міститься у платіжному документі, то вона зобов`язана повідомити про це ОСП не пізніше 12:00 наступного робочого дня після виставлення рахунку. Наявність заперечень не є підставою для створення дебіторської заборгованості перед ОСП та не може бути підставою для обмеження ОСП щодо вимоги платежу фінансової гарантії, що надається СВБ ОСП.

2.6. Відповідно до пунктів 5.14.1 - 5.14.3 глави 5.14 розділу V Правил ринку розрахунки за небаланси електричної енергії включають обчислення небалансу електричної енергії шляхом проведення розрахунків для кожного торгового дня: небалансів електричної енергії кожної СВБ для кожного розрахункового періоду торгового дня; кредиту та дебету за небаланси електричної енергії для кожної СВБ для кожного розрахункового періоду торгового дня.

2.7. Розділом VII цих же Правил визначені питання щодо виставлення рахунків та платежів, у тому числі виставлення рахунків за небаланси електричної енергії. Зокрема, відповідно до пункту 7.3.1 глави 7.3 цього Розділу АР на щоденній основі надсилає платіжний документ кожній СВБ із зазначенням суми, що СВБ зобов`язана сплатити АР, або суми, що АР зобов`язаний сплатити СВБ через її небаланси електричної енергії протягом відповідного періоду.

2.8. Відповідно до пункту 7.7.4 глави 7.7 розділу VII Правил ринку оплата платіжного документа з банківського рахунку АР на банківський рахунок учасника ринку здійснюється протягом чотирьох робочих днів з дати направлення рахунку.

2.9. Згідно з пунктом 5.9. договору ОСП надає СВБ два примірники акта купівлі-продажу електричної енергії для врегулювання небалансів та сплати інших платежів (далі - акт), підписані зі свого боку, до 12 числа місяця, наступного за тим, щодо якого його сформовано.

2.10. Відповідно до пункту 5.10 договору СВБ протягом двох робочих днів повертає ОСП один примірник підписаного зі своєї сторони акта.

2.11. Договір набирає чинності з дати реєстрації ОСП СВБ відповідно до її заяви-приєднання до цього договору і є чинним до 31 грудня включно року, в якому була надана заява-приєднання. Після реєстрації учасника ринку ОСП зобов`язаний надати такій СВБ витяг з відповідного реєстру. Якщо жодна зі сторін не звернулася до іншої сторони у строк не менше ніж за 1 місяць до закінчення терміну дії цього договору з ініціативою щодо його розірвання, то цей договір вважається продовженим на наступний календарний рік на тих же умовах (пункт 9.1, 9.2).

2.12. Наказом НЕК «Укренерго» від 21.12.2021 № 709 затверджено умови договору про врегулювання небалансів електричної енергії зі змінами, відповідно до яких розділ 4 доповнено пунктом 4.2 про те, що у разі несвоєчасного виконання грошових зобов`язань після підписання сторонами акта купівлі-продажу електричної енергії для врегулювання небалансів та сплати інших платежів винна сторона сплачує іншій стороні пеню у розмірі 0,01 % за кожен день прострочення від суми простроченого платежу, але не більше розміру облікової ставки НБУ, що діяла у період, за який сплачується пеня.

2.13. Відповідно до рішення Господарського суду м. Києва від 20.09.2022 у справі №910/15787/21, яке залишено без змін відповідно до постанови Північного апеляційного господарського суду від 29.03.2023 та постанови КГС ВС від 21.06.2023 з ПрАТ «НЕК «Укренерго» на користь ТОВ «ГС-Трейдинг» було стягнуто 4 674 774,97 грн інфляційних втрат за період до 31.08.2021, 1 132 958,10 пені за період до 31.08.2021 та 1 236 315,56 грн 3% річних за період до 31.08.2021.

2.14. Спір стосувався виконання зобов`язань за Договором №1850-01072 від 16.09.2020. Таким чином, в межах справи №910/15787/21 стягнення 3% річних та інфляційних втрат відбувалось по спірних рахунках що і у справі, яка розглядається, однак за інші періоди.

2.15. З огляду на той факт, що відповідачем за первісним позовом не було виконано по виставлених рахунках зобов`язань з оплати у встановлені строки, ТОВ «ГС- Трейдинг» звернулось до суду із позовом про стягнення 3% річних та інфляційних втрат починаючи з 01.09.2021 по день фактичної оплати ПрАТ «НЕК «Укренерго» виставлених рахунків.

2.16. Вказаний період не охоплюється результатами розгляду справи № 920/15787/21.

2.17. Що стосується обставин справи за зустрічним позовом, ПрАТ «НЕК «Укренерго» зазначає, що відповідно до п. 5.1 договору, виставлення рахунків та здійснення платежів щодо оплати вартості небалансів, визначеної главою 2 цього Договору, відбувається відповідно до процедур та графіків, передбачених Правилами ринку, та згідно з умовами цього Договору.

2.18. Закон України «Про ринок електричної енергії» покладає на відповідача за первісним позовом, як на оператора системи передачі, обов`язок розподілу коштів, отриманих від постачальників послуг з балансування, що обмежуються обов`язком сплачувати вартість балансуючої електричної енергії виключно з грошових коштів, які надходять на його спеціальний рахунок за балансуючу електричну енергію та небаланси електричної енергії.

2.19. За твердженням ПрАТ «НЕК «Укренерго» аналіз статті 75 Закону України «Про ринок електричної енергії» свідчить, що сторона відповідальна за баланс, яким є ТОВ «ГС-Трейдинг», має право вимагати від оператора системи передачі (відповідача за первісним позовом) оплату за балансуючу електричну енергію виключно в межах коштів, перерахованих оператору системи передачі.

2.20. Всупереч зазначеній позиції ПрАТ «НЕК «Укренерго» та виходячи зі змісту позовної заяви ТОВ «ГС-Трейдинг» вбачається, що відповідач за зустрічним позовом вважає, зокрема посилаючись на пункт 5.1 договору, що ПрАТ «НЕК «Укренерго» зобов`язаний сплатити за врегулювання небалансів електричної енергії в повному обсязі протягом чотирьох банківських днів з дати направлення рахунку (без урахування пункту 1.4 Договору та залишку коштів на поточних рахунках із спеціальним режимом використання).

2.21. Отже, поданий ТОВ «ГС-Трейдинг» позов про стягнення 3% річних та інфляційних втрат, у зв`язку із начебто неналежним виконанням умов договору у загальному розмірі 6 120 478,43 грн дає підстави для висновку, що відповідачем за зустрічним позовом по іншому, ніж позивачем за зустрічним позовом, трактуються умови пункту 5.1 договору.

2.22. Такі обставини, на думку як позивача за первісним позовом, так і позивача за зустрічним позовом свідчать про порушення їх прав та охоронюваних законом інтересів і є підставою для їх захисту в судовому порядку у способи, що визначені ними у відповідних позовних заявах.

3. СТИСЛИЙ ВИКЛАД ПОЗИЦІЇ ПОЗИВАЧА ЗА ПЕРВІСНИМ ПОЗОВОМ ТА ЗАПЕРЕЧЕНЬ ВІДПОВІДАЧА ЗА ЗУСТРІЧНИМ ПОЗОВОМ.

3.1. Предметом первісного позову є стягнення з ПрАТ «НЕК «Укренерго» за період з 01.09.2021 по день фактичної оплати рахунків 1 197 640, 25 грн 3% річних та 4 922 838, 18 грн інфляційних втрат.

3.2. Юридичними підставами первісного позовну є статті 509, 525, 526, 629, 655 ЦК України та статті 173, 193, ГК України.

3.3. Фактичними підставами первісного позову є несвоєчасна оплата відповідачем виставлених рахунків.

3.4. Підставами заперечень проти зустрічного позову є:

1) п. 5.1. договору не містить суперечностей щодо його трактування та не потребує додаткового тлумачення;

2) договір виконується сторонами з моменту його укладення 16.09.2020 так і на даний час , що свідчить про відсутність у сторін неоднозначного тлумачення його умов.

4. СТИСЛИЙ ВИКЛАД ЗАПЕРЕЧЕНЬ ВІДПОВІДАЧА ЗА ПЕРВІСНИМ ПОЗОВОМ ТА ПОЗИЦІЇ ПОЗИВАЧА ЗА ЗУСТРІЧНИМ ПОЗОВОМ.

4.1. Заперечуючи проти первісного позову, відповідач стверджує:

1) необґрунтованими є твердження позивача, що Правилами ринку передбачена та врегульована відповідальність за порушення строків оплати для врегулювання небалансів електричної енергії; відповідальність за несвоєчасне виконання грошових зобов`язань сторонами встановлена договором;

2) правилами ринку не встановлений строк у межах якого учасник ринку може скористатися своїм правом і направити рахунок на адресу ОСП (АР);

3) нарахування інфляційних втрат та трьох відсотків річних є способами захисту майнового інтересу кредитора шляхом отримання компенсації за користування коштами, проте враховуючи порядок розрахунків визначений Законом України «Про ринок електричної енергії» - не є можливим користування відповідачем коштами, призначеними до сплати позивачеві;

4.2. Предметом зустрічного позову є вимога про тлумачення п. 5.1. договору про врегулювання небалансів електричної енергії від 16.09.2020 № 1850-01073 (у редакції наказів НЕК «Укренерго» від 01.06.2021 № 303, від 21.04.2022 № 161, 16.05.2022 № 176, від 09.06.2022 №236, від 27.01.2023 № 58) визначивши, що здійснення платежів щодо оплати вартості небалансів відбувається на підставі Закону України «Про ринок електричної енергії» в межах коштів, наявних на поточних рахунках зі спеціальним режимом використання.

4.3. Юридичними підставами зустрічного позову є статті 213, 626, 627, 628, 637, ЦК України, статті 1, 5, 75 Закону України «Про ринок електричної енергії».

4.4. Фактичними підставами зустрічного позову є хибне тлумачення ТОВ «ГС-Трейдинг» умов п. 5.1. договору що має наслідком неправильне встановлення початку перебігу строків нарахування штрафних санкцій та що значно збільшує розмір трьох відсотків річних та інфляційних втрат.

4.5. 06.09.2023 до суду від ПрАТ «НЕК «Укренерго» надійшло клопотання про зупинення провадження у справі.

4.6. 12.03.2024 до суду від ПрАТ «НЕК «Укренерго» надійшло клопотання про відстрочення виконання рішення.

5. ІНШІ ПРОЦЕСУАЛЬНІ ДІЇ У СПРАВІ.

5.1. Ухвалою Господарського суду міста Києва від 10.07.2023 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, вирішено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання.

5.2. У підготовчих засіданнях 15.08.2023, 07.09.2023, 12.09.2023, 12.03.2024 судом оголошувалась перерва.

5.3. Ухвалою від 19.09.2023 зупинено провадження у справі до закінчення розгляду об`єднаною палатою КГС ВС справи № 910/9216/22.

5.4. Ухвалою від 14.02.2024 задоволено клопотання ТОВ «ГС-Трейдинг» про поновлення провадження у справі, поновлено провадження у справі та призначено підготовче засідання.

5.5. У підготовчому засіданні 09.04.2024 судом постановлено ухвалу про закриття підготовчого провадження, яка занесена до протоколу судового засідання, та призначено справу до судового розгляду по суті.

5.6. В судовому засіданні 07.05.2024, відповідно до положень ст. 233, 240 ГПК України, було оголошено вступну та резолютивну частини рішення. Повне рішення складено після виходу судді з відпустки

МОТИВУВАЛЬНА ЧАСТИНА

6. ПЕРЕЛІК ОБСТАВИН, ЯКІ Є ПРЕДМЕТОМ ДОКАЗУВАННЯ У СПРАВІ.

6.1. З урахуванням предмету первісних та зустрічних позовних вимог, їх юридичних та фактичних підстав, суд визначає, що перелік обставин, які є предметом доказування у справі, становлять обставини, від яких залежить відповідь на такі ключові питання:

- Чи прострочило ПрАТ «НЕК «Укренерго» сплату виставлених рахунків після 31.08.2021? Якщо так, то чи є це підставою для застосування способів захисту права обраних позивачем?

- Чи наявні підстави для відстрочення виконання рішення суду у випадку задоволення позовних вимог?

- Чи підлягає тлумаченню п. 5.1. договору?

6.2. У відповідності до статті 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Відповідно позивачі за первісним позовом (відповідачі за зустрічним позовом) мають довести ствердну відповідь на перше, друге та третє ключові питання, а відповідач-2 за первісним позовом (позивач за зустрічним позовом) - на четверте та п`яте.

7. ВИСНОВОК ПРО ПРОСТРОЧЕННЯ ВІДПОВІДАЧЕМ ЗА ПЕРВІСНИМ ПОЗОВОМ СПЛАТИ РАХУНКІВ ТА ПРО СТЯГНЕННЯ 3% РІЧНИХ ТА ІНФЛЯЦІЙНИХ ВТРАТ.

7.1. ТОВ "ГС-Трейдинг" є учасником ринку електричної енергії та здійснює діяльність на підставі ліцензії на право провадження господарської діяльності з постачання електричної енергії споживачу, а ПрАТ «НЕК «Укренерго» - оператором системи передачі на якого, зокрема, покладені функції адміністратора розрахунків.

7.2. Статтею 4 Закону України "Про ринок електричної енергії" передбачено, що учасники ринку електричної енергії провадять свою діяльність на ринку електричної енергії на договірних засадах. Для забезпечення функціонування ринку електричної енергії укладаються договори про врегулювання небалансів.

7.3. Відповідно до частини третьої статті 3 цього ж Закону обов`язковою умовою участі в ринку електричної енергії (крім споживачів, які купують електроенергію за договором постачання електричної енергії споживачу) є укладення договору про врегулювання небалансів з оператором системи передачі.

7.4. Згідно з частиною першою статті 68 Закону України "Про ринок електричної енергії" в Україні функціонує єдиний балансуючий ринок. На балансуючому ринку оператором системи передачі здійснюються: купівля та продаж електричної енергії для балансування обсягів попиту та пропозиції електричної енергії у межах поточної доби; купівля та продаж електричної енергії з метою врегулювання небалансів електричної енергії сторін, відповідальних за баланс.

7.5. Відповідно до пункту 7 частини першої статті 1 цього ж Закону балансуючий ринок електричної енергії (далі - балансуючий ринок) - ринок, організований оператором системи передачі електричної енергії з метою забезпечення достатніх обсягів електричної потужності та енергії, необхідних для балансування в реальному часі обсягів виробництва та імпорту електричної енергії і споживання та експорту електричної енергії, врегулювання системних обмежень в об`єднаній енергетичній системі України, а також фінансового врегулювання небалансів електричної енергії.

7.6. За змістом статті 70 Закону України "Про ринок електричної енергії" усі учасники ринку, крім споживачів, які купують електроенергію за договором постачання електричної енергії споживачу, несуть відповідальність за свої небаланси електричної енергії. З метою врегулювання небалансів з оператором системи передачі учасник ринку має стати стороною, відповідальною за баланс, або передати свою відповідальність іншій стороні, відповідальній за баланс, шляхом входження до балансуючої групи. Електропостачальники є сторонами, відповідальними за баланс своїх споживачів. Сторони, відповідальні за баланс, зобов`язані нести фінансову відповідальність за небаланси електричної енергії перед оператором системи передачі. Купівля-продаж електричної енергії з метою врегулювання небалансів електричної енергії сторони, відповідальної за баланс, здійснюється між стороною, відповідальною за баланс, та оператором системи передачі за договором про врегулювання небалансів. Оператор системи передачі врегульовує небаланси електричної енергії із сторонами, відповідальними за баланс, у порядку, визначеному цим Законом та правилами ринку. Врегулюванням небалансів електричної енергії є вчинення стороною, відповідальною за баланс, правочинів щодо купівлі-продажу електричної енергії з оператором системи передачі в обсягах небалансів електричної енергії за цінами небалансів, визначеними відповідно до правил ринку. Типовий договір про врегулювання небалансів електричної енергії затверджується Регулятором. Вартість небалансів електричної енергії сторони, відповідальної за баланс, розраховується адміністратором розрахунків для кожного розрахункового періоду доби залежно від обсягу небалансів електричної енергії цієї сторони та цін небалансів, визначених правилами ринку. Порядок розрахунку обсягів, ціни та вартості небалансів електричної енергії визначається правилами ринку. Під час визначення обсягів небалансів електричної енергії правила ринку визначають порядок урахування обсягів електричної енергії, відпущеної та/або спожитої постачальником допоміжних послуг у разі фактичного надання допоміжних послуг.

7.7. Відповідно до статей 629, 611 і частини другої статті 625 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами. У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних з простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

7.8. Згідно з ч. 1 ст. 317 ГПК України постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття. Відповідно до ч. 4 ст. 75 ГПК України обставини, встановлені рішенням суду в господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

7.9. Судом в межах справи №910/15787/21 встановлено, що ТОВ «ГС-Трейдинг» на виконання умов договору та Правил ринку направляв ПрАТ «НЕК «Укренерго» в системі управління ринком (MMS) рахунки-фактури на оплату вартості небалансів. При цьому, ПрАТ «НЕК «Укренерго» не заперечує факт отримання платіжних документів на оплату вартості небалансів, як і не заперечує інформацію, яка міститься у вказаних рахунках-фактурах.

Враховуючи приписи п.7.7.4. Правил ринку, кінцевим строком оплати вартості небалансів є за:

-рахунками-фактурами №№ 704, 030, 355, 327 - 23.10.2020 ;

- рахунком-фактурою №331 - 30.10.2020;

- рахунком-фактурою №019 - 13.11.2020;

- рахунком-фактурою №572 - 20.11.2020;

-рахунками-фактурами №№346, 653, 960, 266, 575, 883, 188, 494, 801 - 10.12.2020 ;

-рахунками-фактурами №№347, 657, 274, 893 - 24.12.2020;

-рахунками-фактурами №№347, 652, 958, 263, 569, 873, 180, 489, 801, 113 - 31.12.2020;

-рахунками-фактурами №№370, 685, 000, 631, 944, 256, 671, 887, 200, 511 - 14.01.2021;

-рахунками-фактурами №№359, 667, 973, 285, 593, 898, 202, 507 - 20.01.2021;

-рахунками-фактурами №№78, 288, 913 - 02.02.2021;

-рахунками-фактурами №№678, 990, 303, 616, 928, 240, 553, 867, 181 - 11.02.2021;

-рахунками-фактурами №№668, 970, 274, 579, 096 - 23.02.2021;

-рахунками-фактурами №№353, 652, 561, 863 - 04.03.2021;

-рахунками-фактурами №№335, 636, 937, 242, 547, 853, 158, 463 - 12.03.20021 ;

-рахунками-фактурами №№349, 651, 957, 260, 863, 163, 463, 069 - 23.03.2021;

-рахунками-фактурами №№349, 251, 553, 851, 150, 448, 746, 047 - 02.04.2021;

-рахунками-фактурами №№663, 962, 566, 869, 169, 467, 763, 061 - 13.04.2021;

-рахунками-фактурами №№643, 937, 230, 524, 818 - 22.04.2021;

-рахунками-фактурами №№631, 924, 218 - 06.05.2021;

-рахунками-фактурами №№595, 869, 146, 422 - 21.05.2021;

-рахунками-фактурами №№153, 425, 700, 971, 512, 782 - 03.06.2021;

-рахунками-фактурами №№334 та 605 - 14.06.2021;

-рахунками-фактурами №№113, 639, 901, 685 - 25.06.2021;

-рахунком-фактурою №663 - 05.07.2021;

-рахунками-фактурами №№882, 141, 401, 660 - 14.07.2021;

-рахунками-фактурами №№299, 563, 824, 085, 341, 596, 851 - 22.07.2021;

-рахунком-фактурою №552 - 03.08.2021;

-рахунками-фактурами №№313, 562, 807, 051, 297, 526, 768 - 12.08.2021;

-рахунками-фактурами №№039, 287, 534, 782, 034, 288, 541 - 27.08.2021.

7.10. Факт порушення умов договору відповідачем за первісним позовом в частині своєчасної оплати рахунків за договором встановлений судами в межах справи №910/15787/21, а тому повторному доведенню не підлягає. В межах зазначеної справи є кінцеве судове рішення постанова КГС ВС від 21.06.2023. За встановлених судами обставин, прострочення оплати рахунків за договором відбулось щонайменше до 31.08.2021.

7.11. В межах даної справи підлягає дослідженню обставина сплати відповідачем за первісним позовом рахунків після 31.08.2021 та наявність у зв`язку з цим підстав для нарахування 3% річних та інфляційних втрат на прострочену суму боргу щодо кожного виставленого рахунку.

7.12. Матеріалами справи підтверджується, що відповідач за первісним позовом прострочив оплату виставлених рахунків за договором після 31.08.2021 у зв`язку з чим наявні підстави для стягнення з відповідача 3% річних та інфляційних втрат.

7.13. Відповідно до ч. 2 статті 625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

7.14. Виходячи із положень зазначеної норми, наслідки прострочення боржником грошового зобов`язання у вигляді 3 % річних, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом, не є санкціями, а виступають способом захисту майнового права та інтересу, який полягає в отриманні компенсації (плати) від боржника за користування утримуваними ним грошовими коштами, належними до сплати кредиторові, а тому ці кошти нараховуються незалежно від вини боржника.

7.15. За змістом статей 524, 533 - 535 і 625 Цивільного кодексу України грошовим є зобов`язання, виражене у грошових одиницях (національній валюті України чи у грошовому еквіваленті зобов`язання, вираженого в іноземній валюті), що передбачає обов`язок боржника сплатити гроші на користь кредитора, який має право вимагати від боржника виконання цього обов`язку. Тобто, грошовим є будь-яке зобов`язання, в якому праву кредитора вимагати від боржника сплати коштів кореспондує обов`язок боржника з такої сплати. Ці висновки узгоджуються з правовою позицією Великої Палати Верховного Суду, висловленою у постанові від 11 квітня 2018 у справі № 758/1303/15-ц.

7.16. Стаття 625 Цивільного кодексу України розміщена у розділі І «Загальні положення про зобов`язання» книги 5 Цивільного кодексу України. Відтак, приписи розділу І книги 5 Цивільного кодексу України поширюються як на договірні зобов`язання (підрозділ 1 розділу III книги 5 Цивільного кодексу України), так і на недоговірні (деліктні) зобов`язання (підрозділ 2 розділу III книги 5 Цивільного кодексу України).

7.17. Отже, статтею 625 Цивільного кодексу України визначені загальні правила відповідальності за порушення будь-якого грошового зобов`язання незалежно від підстав його виникнення (договір чи делікт). Тобто, приписи цієї статті поширюються на всі види грошових зобов`язань, якщо інше не передбачено договором або спеціальними нормами закону, який регулює, зокрема, окремі види зобов`язань. Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 16.05.2018 у справі № 686/21962/15-ц.

7.18. Так, сума боргу, внесена за період з 1 до 15 числа включно відповідного місяця, індексується за період з урахуванням цього місяця, а якщо суму внесено з 16 до 31 числа місяця, то розрахунок починається з наступного місяця. За аналогією, якщо погашення заборгованості відбулося з 1 по 15 число включно відповідного місяця - інфляційна складова розраховується без урахування цього місяця, а якщо з 16 до 31 числа місяця - інфляційна складова розраховується з урахуванням цього місяця.

7.19. Якщо період прострочення виконання грошового зобов`язання складає неповний місяць, то інфляційна складова враховується або не враховується в залежності від математичного округлення періоду прострочення у неповному місяці.

7.20. Перевіривши здійснений позивачем за первісним позовом розрахунок 3% річних та інфляційних втрат, суд дійшов висновку про його обґрунтованість та арифметичну правильність, а тому позовні вимоги про стягнення з відповідача 1 197 640, 25 грн 3% річних та 4 922 838, 18 грн інфляційних втрат підлягають задоволенню.

7.21. Заперечення відповідача про те, що стягнення 3% річних та інфляційних втрат не допускається, оскільки відсутня вимога про стягнення основного боргу суд відхиляє, оскільки законодавство не містить імперативних норм які встановлюють обов`язковість заявляти одночасно вимоги про стягнення основного боргу, 3% річних та інфляційних втрат. Це право позивача заявляти ці вимоги разом чи окремо. Або ж здійснювати досудовий порядок врегулювання спору про стягнення основного боргу, а у зв`язку із простроченням оплати основних платежів заявляти окремо в судовому порядку вимоги про стягнення 3% річних та інфляційних втрат.

7.22. Також, суд критично оцінює заперечення відповідача за первісним позовом про те, що ст. 625 ЦК України не може бути застосована, оскільки відповідач не користувався коштами, оскільки ст. 625 ЦК України передбачає обов`язок сплатити 3% річних та інфляції за наявності факту прострочення,що відповідає обставинам даної справи.

7.23. Інші викладені сторонами доводи та аргументи не впливають на результат вирішення даного спору.

8. ВИСНОВОК СУДУ ПРО НАЯВНІСТЬ ПІДСТАВ ДЛЯ ВІДСТРОЧЕННЯ ВИКОНАННЯ РІШЕННЯ.

8.1. Згідно з ч. 1 ст. 239 ГПК України суд, який ухвалив рішення, може визначити порядок його виконання, надати відстрочення або розстрочити виконання, вжити заходів для забезпечення його виконання, про що зазначає в рішенні.

8.2. Відповідно до ч. 1 ст. 331 ГПК України за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання.

8.3. Клопотання відповідача за первісним позовом про відстрочення виконання рішення обґрунтоване тим, що:

1) кошти на сплату 3% річних, інфляційних втрат не передбачені структурою тарифу на послуги НЕК «Укренерго», що перешкоджає виконанню рішення суду;

2) НЕК «Укренерго» не може спрямувати на виконання рішення у справі № 910/10602/23 кошти, для яких Регулятор у структурі тарифу визначив інші напрямки витрат;

3) невідкладне стягнення з НЕК «Укренерго» витрат, джерела покриття яких не передбачені, дестабілізує його фінансовий стан, ставить під загрозу його розрахунки з контрагентами і негативно впливає на роботу енергетично інфраструктури України;

4) діяльність енергетичної інфраструктури Відповідача є надзвичайно важливою для держави, що вбачається на прикладі як минулого, так і поточного років, які характеризуються масованими атаками військовим агресором рф на енергетичні об`єкти країни;

5) невідкладне виконання рішення у справі не є можливим, а спроба примусового стягнення з Відповідача коштів, не передбачених фінансовим планом, можливий арешт рахунків та інші заходи виконавчого провадження перешкоджатиме нормальній операційній роботі Відповідача як оператора системи передачі, ефективному та надійному функціонуванню системи передачі і ринку електричної енергії в цілому, у підсумку ставить під загрозу безперебійне постачання електричної енергії споживачам, а також створює ризики надзвичайних ситуацій на ринку електричної енергії.

8.4. Частиною 3 ст. 331 ГПК України встановлено, що підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочки або розстрочки виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

8.5. Згідно з ч. 4 ст. 331 ГПК України, вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує: 1) ступінь вини відповідача у виникненні спору; 2) стосовно фізичної особи - тяжке захворювання її самої або членів її сім`ї, її матеріальний стан; 3) стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.

8.6. Розстрочення та відстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення такого рішення, ухвали, постанови. При відстроченні або розстроченні виконання судового рішення суд може вжити заходів щодо забезпечення позову (ч. ч. 5-6 ГПК України).

8.7. Отже, підставою для відстрочки, розстрочки, зміни способу та порядку виконання рішення можуть бути конкретні обставини, що ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим у визначений строк або встановленим господарським судом способом. Вирішуючи питання про відстрочку чи розстрочку виконання рішення, зміну способу і порядку виконання рішення, господарський суд повинен враховувати матеріальні інтереси сторін, їх фінансовий стан, ступінь вини відповідача у виникненні спору, наявність інфляційних процесів у економіці держави та інші обставини справи, зокрема, щодо фізичної особи (громадянина) - тяжке захворювання її самої або членів її сім`ї, скрутний матеріальний стан, стосовно юридичної особи - наявну загрозу банкрутства, відсутність коштів на банківських рахунках і майна, на яке можливо було б звернути стягнення, щодо як фізичних, так і юридичних осіб - стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.

8.8. Суд зазначає, що відстрочення виконання рішення суду є таким законодавчо врегульованим механізмом відтермінування поновлення порушеного права стягувача, який ґрунтується на об`єктивних, виняткових обставинах, застосування яких не призводить до шкоди сутності права на суд, гарантованого статтею 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини.

8.9. Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях зазначає, що межі виправданої затримки виконання рішення суду залежать, зокрема, від складності виконавчого провадження, суми та характеру, що визначено судом. Стосовно системності виконання Європейський суд з прав людини підкреслює, що присудження грошових коштів не надає пом`якшення у виконавчому провадженні, а отже сама можливість надання відстрочки виконання судового акту повинна носити виключний характер. Обставини, які зумовлюють надання відстрочки виконання рішення суду повинні бути об`єктивними, непереборними, іншими словами - виключними обставинами, що ускладнюють вчасне виконання судового рішення.

8.10. Таким чином питання щодо надання відстрочки виконання рішення суду повинно вирішуватися господарськими судами із дотриманням балансу інтересів сторін, які приймають участь у справі. Господарські суди повинні досліджувати та оцінювати не тільки доводи боржника, а і заперечення кредитора, зокрема, щодо і його фінансового стану. При цьому, суд повинен врахувати можливі негативні наслідки для боржника при виконанні рішення у встановлений строк, але, перш за все, повинен врахувати такі ж наслідки і для стягувача при затримці виконання рішення.

8.11. Суд приймає до уваги, що з 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року в Україні введено воєнний стан строком на 30 діб, який в подальшому неодноразово продовжувався. Воєнний стан це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню, військовим адміністраціям та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози, відсічі збройної агресії та забезпечення національної безпеки, усунення загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень (стаття 1 Закону України "Про правовий режим воєнного стану").

8.12. ПрАТ «НЕК «Укренерго» є стратегічним підприємством, що забезпечує електропостачання, яке після початку збройної агресії неодноразово зазнавало масованих ракетних ударів по енергетичним об`єктам.

8.13. Частиною 3 статті 75 ГПК України передбачено, що обставини, визнані судом загальновідомими, не потребують доказування.

8.14. Загальновідомість фактів військової агресії, критичне погіршення ситуації в енергосистемі України з жовтня 2022 року, ракетні обстріли об`єктів критичної інфраструктури є загальновідомими обставинами, що в силу приписів частини 3 статті 75 ГПК України не потребують доказування.

8.15. Таким чином, у зв`язку з військовою агресією рф проти України, ПрАТ «НЕК» «Укренерго» вимушено опинилось у тимчасовій надзвичайній ситуації, яка призводить до обмеження платоспроможності і ведення нормальної господарської діяльності.

8.16. За наведених обставин відстрочення виконання рішення суду для боржника в даному випадку не є інструментом ухилення від виконання судового рішення, а цією заявою відповідач лише намагається забезпечити повне виконання рішення та погашення заборгованості перед стягувачем у майбутньому через існування певних обставин, які таке виконання ускладнюють.

8.17. Надання відстрочки виконання рішення суду у даній справі, на думку суду, сприятиме належному виконанню заявником своїх наявних зобов`язань, можливості запланувати та здійснити відповідні витрати, а отже, належним чином виконати рішення суду у справі та, як наслідок, буде сприяти захисту інтересів обох сторін та переслідуватиме мету недопущення значного погіршення економічної ситуації боржника.

8.18. Отже, враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку про достатність підстав для застосування визначеної ст. 331 ГПК України процедури відстрочення виконання судового рішення та встановлює строк такого відстрочення одинадцять місяців, зважаючи на вимоги ч. 5 вказаної статті.

8.19. При цьому суд звертає увагу на те, що передбачена процесуальним законом можливість відстрочення виконання судового рішення жодним чином не звільняє сторону боржника від виконання взятих на себе зобов`язань та виконання вимог стягувача, проте, надає сторонам можливість врегулювати фінансові питання зі зменшенням ризику негативних наслідків для обох сторін, а саме: для боржника загроза неможливості подальшого виконання своїх зобов`язань та припинення своєї господарської діяльності, а для стягувача загроза можливості неотримання одразу протягом тривалого часу присудженої до стягнення суми коштів внаслідок переходу боржника у стан неплатоспроможності.

8.20. При вирішенні питання строку відстрочки суд вважає, що відстрочення виконання рішення суду у даному випадку не порушить інтереси сторін, забезпечить їх баланс, буде співмірним можливості поновлення порушеного права стягувача з можливістю відповідача забезпечити таке поновлення. Тож за висновком суду клопотання ПрАТ «НЕК «Укренерго» про відстрочення виконання рішення у даній справі підлягає задоволенню.

9. ВИСНОВОК СУДУ ЩОДО ЗУСТРІЧНОГО ПОЗОВУ.

9.1. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову (частина 2 статті 180 ГПК України).

9.2. Дослідивши зміст укладеного сторонами договору, суд дійшов висновку, що вказаний договір за своєю правовою природою є договором про надання послуг.

9.3. Відповідно до ст.901 ЦК України за договором про надання послуг одна сторона (виконавець) зобов`язується за завданням другої сторони (замовника) надати послугу, яка споживається в процесі вчинення певної дії або здійснення певної діяльності, а замовник зобов`язується оплатити виконавцеві зазначену послугу, якщо інше не встановлено договором.

9.4. Частиною 2 ст.901 ЦК України встановлено, що положення глави 63 Цивільного кодексу України можуть застосовуватись до всіх договорів про надання послуг, якщо це не суперечить суті зобов`язання.

9.5. Згідно з ч.1 ст.903 ЦК України якщо договором передбачено надання послуг за плату, замовник зобов`язаний оплатити надану йому послугу в розмірі, у строки та в порядку, що встановлені договором.

9.6. Згідно з приписами статті 637 ЦК України тлумачення умов договору здійснюється відповідно до статті 213 цього Кодексу, у разі тлумачення умов договору можуть враховуватися також типові умови (типові договори), навіть якщо в договорі немає посилання на ці умови.

9.7. За приписами статті 213 ЦК України тлумачення правочину, може здійснюватися як сторонами, так і на вимогу однієї із сторін судом. Пунктами 3, 4 вказаної статті передбачені правила тлумачення правочину, які визначаються за таким принципом: при неможливості витлумачити положення договору шляхом використання вузького кола засобів, залучаються нові критерії перевірки правильності того чи іншого трактування умов договору. Так, при тлумаченні змісту правочину беруться до уваги однакове для всього змісту правочину значення слів і понять, а також загальноприйняте у відповідній сфері відносин значення термінів. Якщо буквальне значення слів і понять, а також загальноприйняте у відповідній сфері відносин значення термінів не дає змоги з`ясувати зміст окремих частин правочину, їхній зміст встановлюється порівнянням відповідної частини правочину зі змістом інших його частин, усім його змістом, намірами сторін.

9.8. Якщо за правилами, встановленими ч. 3 ст. 213 ЦК України, немає можливості визначити справжню волю особи, яка вчинила правочин, до уваги беруться мета правочину, зміст попередніх переговорів, усталена практика відносин між сторонами, звичаї ділового обороту, подальша поведінка сторін, текст типового договору та інші обставини, що мають істотне значення.

9.9. Потреба в тлумаченні виникає в разі різного розуміння змісту правочину його сторонами. Частиною 1 статті 231 Цивільного кодексу України передбачено, що зміст правочину може бути витлумачений стороною (сторонами). Отже, результатом такого тлумачення має бути досягнення згоди в цьому питанні.

9.10. За відсутності згоди на вимогу однієї або обох сторін правочину тлумачення його здійснюється судом (ч. 2 ст. 213 ЦК України).

9.11. Наведене свідчить, що позов про тлумачення правочину повинен ґрунтуватись на загальному праві звернення до господарського суду - захист порушених або оспорюваних прав і охоронюваних законом інтересів (ст. 1 ГПК України). Таким чином, підставою для тлумачення судом правочину є наявність спору між сторонами правочину щодо його змісту, невизначеність і незрозумілість буквального значення слів, понять і термінів тексту всього правочину або його частини, що не дає змогу з`ясувати дійсний зміст правочину або її частини, а волевиявлення сторони правочину не дозволяє однозначно встановити його намір.

9.12. Таким чином, тлумаченню підлягає зміст угоди або її частини у способи, передбачені статтею 213 Цивільного кодексу України, тобто тлумаченням правочину є встановлення його змісту відповідно до волевиявлення сторін при його укладенні, усунення неясностей та суперечностей у трактуванні його положень. Тлумачення не може створювати нових умов, тільки роз`яснювати вже існуючі умови договору.

9.13. Оскільки метою тлумачення правочину є з`ясування змісту його окремих частин, який складає права та обов`язки сторін, тлумачення слід розуміти як спосіб можливості виконання сторонами умов правочину, тому тлумачення договору можливе до початку виконання сторонами його умов.

9.14. Тобто, у розумінні наведених приписів, на вимогу однієї або двох сторін договору суд може постановити рішення про тлумачення змісту цього договору без зміни його умов. При цьому, зважаючи на те, що метою тлумачення правочину є з`ясування змісту його окремих частин, який складає права та обов`язки сторін, тлумачення слід розуміти як спосіб можливості виконання сторонами умов правочину, тому тлумачення договору можливе до початку виконання сторонами його умов. Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 25.07.2018 у справі №317/39/17, від 14.02.2018 у справі №925/106/17, від 05.02.2020 у справі №910/15161/18, від 05.02.2020 у справі №910/15161/18, від 18.03.2021 у справі №910/9525/19.

9.15. Відповідно до п. 5.1 Договору, виставлення рахунків та здійснення платежів щодо оплати вартості небалансів, визначеної главою 2 цього Договору, відбувається відповідно до процедур та графіків, передбачених Правилами ринку, та згідно з умовами цього Договору.

9.16. Зі змісту позовних вимог та встановлених судами обставин, вбачається, що запропонований позивачем за зустрічним позовом спосіб тлумачення договору по суті спрямований на внесення змін до вказаного пункту договору.

9.17. Також суд звертає увагу, що при укладені спірного договору, сторонами не вчинялись дії, передбачені Цивільним та Господарським кодексами України, спрямованих на врегулювання розбіжностей щодо умов Договору чи його тлумачення.

9.18. Більш того, вказаний договір виконувався сторонами з 2020 року, що свідчить про відсутність у сторін неоднозначного тлумачення його умов.

9.19. Враховуючи вищевикладені обставини, суд дійшов до висновку про відсутність правових підстав для тлумачення умов договору, у зв`язку з чим зустрічний позов задоволенню не підлягає.

10. СУДОВІ ВИТРАТИ.

10.1. У відповідності до пункту 2 частини першої статті 129 ГПК України судовий збір покладається у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

10.2. Враховуючи задоволення первісного позову ТОВ "ГС-Трейдинг", витрати зі сплати судового збору за подання первісної позовної заяви в загальній сумі 97 807, 18 грн підлягають відшкодуванню відповідачем за первісним позовом ПрАТ «НЕК» «Укренерго» у повному обсязі.

10.3. Витрати зі сплати судового збору в розмірі 2 684,00 грн за подання до господарського суду зустрічної позовної заяви залишаються за ПрАТ «НЕК» «Укренерго» у зв`язку з відмовою в її задоволенні.

На підставі викладеного, керуючись статтями 73, 76, 77, 86, 123, 126, 129, 236-238, 244, 331 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

1. Позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю "ГС-Трейдинг" до Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго" про стягнення грошових коштів задовольнити повністю.

2. Стягнути з Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго" (01032, місто Київ, ВУЛИЦЯ СИМОНА ПЕТЛЮРИ, будинок 25, ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "ГС-Трейдинг" (61057, Харківська обл., місто Харків, МАЙДАН КОНСТИТУЦІЇ, будинок 21, офіс 6, ) 1 197 640, 25 грн 3% річних, 4 922 838, 18 грн інфляційних втрат та 97 807, 18 грн судового збору.

2.1 Відстрочити виконання рішення на одинадцять місяців.

3. У задоволенні зустрічних позовних вимог Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго" до Товариства з обмеженою відповідальністю "ГС-Трейдинг" про надання тлумачення пункту 5.1 Договору про врегулювання небалансів електричної енергії відмовити повністю.

4. Судові витрати у зв`язку з подачею зустрічної позовної заяви залишити за Приватним акціонерним товариством "Національна енергетична компанія "Укренерго".

Питання витрат на правничу допомогу вирішувати у судовому засіданні 28.05.24 о 13:45.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення безпосередньо до Північного апеляційного господарського суду.

Повне рішення складено 24.05.2024.

Суддя Ігор Курдельчук