УХВАЛА

23 травня 2024 року

м. Київ

cправа № 916/3389/23

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду: Баранця О. М. - головуючого, Бакуліної С.В., Кондратової І.Д.,

розглянувши матеріали касаційної скарги Пересипської районної адміністрації Одеської міської ради

на рішення Господарського суду Одеської області

у складі судді Д`яченко Т.Г.

від 20.12.2023

та на постанову Південно-західного апеляційного господарського суду

у складі колегії суддів: Принцевської Н.М., Діброви Г.І., Ярош А.І.,

від 02.04.2024 (повний текст складено 09.04.2024)

у справі за позовом Фізичної особи-підприємця Урсакі Андрія Григоровича

до Пересипської районної адміністрації Одеської міської ради

про стягнення 350 260 грн.,

ВСТАНОВИВ:

Позов було подано про стягнення спричиненої моральної шкоди у розмірі 350 260,00 грн.

Рішенням Господарського суду Одеської області від 20.12.2023 у справі №916/3389/23, залишеним без змін постановою Південно-західного апеляційного господарського суду від 02.04.2024: позовну заяву Фізичної особи-підприємця Урсакі Андрія Григоровича - задоволено частково; стягнуто з Державного бюджету України на користь Фізичної особи-підприємця Урсакі Андрія Григоровича моральну шкоду у розмірі 50 000; в іншій частині позову відмовлено.

26.04.2024 Пересипська районна адміністрації Одеської міської ради звернулася до Верховного Суду з касаційною скаргою на рішення Господарського суду Одеської області від 20.12.2023 та на постанову Південно-західного апеляційного господарського суду від 02.04.2024 у справі №916/3389/23. До касаційної скарги додано клопотання про зупинення виконання рішення Господарського суду Одеської області від 20.12.2023 та постанови Південно-західного апеляційного господарського суду від 02.04.2024 до закінчення їх перегляду в касаційному порядку.

Склад колегії суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду визначено відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 26.04.2024 (головуючий суддя - Баранець О.М., судді Кролевець О.А., Мамалуй О.О.).

30.04.2024 до Верховного Суду від Фізичної особи-підприємця Урсакі Андрія Григоровича надійшла заява про відмову у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Пересипської районної адміністрації Одеської міської ради на рішення Господарського суду Одеської області від 20.12.2023 та на постанову Південно-західного апеляційного господарського суду від 02.04.2024 у справі №916/3389/2 та заява про відмову у задоволенні клопотання про зупинення виконання рішення Господарського суду Одеської області від 20.12.2023 та постанови Південно-західного апеляційного господарського суду від 02.04.2024.

Ухвалою Верховного Суду від 09.05.2024: касаційну скаргу Пересипської районної адміністрації Одеської міської ради на рішення Господарського суду Одеської області від 20.12.2023 та на постанову Південно-західного апеляційного господарського суду від 02.04.2024 у справі №916/3389/23 залишено без руху; надано Пересипській районній адміністрації Одеської міської ради строк для усунення зазначених у цій ухвалі недоліків, який становить 10 днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху; запропоновано Пересипській районній адміністрації Одеської міської ради усунути недоліки, встановлені в даній ухвалі шляхом надання суду документів, що посвідчують повноваження ОСОБА_1 на представництво/самопредставництво інтересів скаржника у Верховному Суді.

10.05.2024 Пересипська районна адміністрація Одеської міської ради направила до Верховного Суду заяву про усунення недоліків касаційної скарги, до якої додано документи, що посвідчують повноваження представника Пересипської районної адміністрації Одеської міської ради - Мельник О.О. на самопредставництво інтересів скаржника у Верховному Суді.

Склад колегії суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду визначено протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 22.05.2024 (Баранець О.М. - головуючий суддя, судді Бакуліна С.В., Кондратова І.Д.).

Перевіривши матеріали касаційної скарги Пересипської районної адміністрації Одеської міської ради, колегія суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду дійшла висновку, що у відкритті касаційного провадження слід відмовити, зважаючи на таке.

Стаття 129 Конституції України серед основних засад судочинства визначає забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

За приписами пункту 1 частини першої статті 293 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) суд касаційної інстанції відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо касаційну скаргу подано на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню.

Відповідно до пункту 2 частини третьої статті 287 ГПК України не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у малозначних справах та у справах з ціною позову, що не перевищує п`ятиста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім випадків, якщо: а) касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики; б) особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи; в) справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу; г) суд першої інстанції відніс справу до категорії малозначних помилково.

Згідно з частиною п`ятою статті 12 ГПК України для цілей цього Кодексу малозначними справами є: 1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Предметом позову у справі №916/3389/23 є стягнення спричиненої моральної шкоди у розмірі 350 260,00 грн.

Суд звертається до правової позиції викладеної у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.08.2020 у справі №910/13737/19 відповідно до якої майновий позов (позовна вимога майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці.

Відповідно до пункту 3 частини третьої статті 162, пунктів 1, 2, 3 частини першої статті 163 ГПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці. Ціна позову визначається: 1) у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, або сумою, оспорюваною за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку; 2) у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; 3) у позовах, які складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог.

Тобто будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього.

Отже, судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову (пункт 8.12 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26.02.2019 у справі №907/9/17, провадження № 12-76гс18).

Натомість до позовних заяв немайнового характеру відносяться вимоги, які не підлягають вартісній оцінці. Під немайновим позовом слід розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що не піддається грошовій оцінці.

Позовні вимоги у цій справі, мають вартісну оцінку та носять майновий характер.

Позов у цій справі подано в 2023 році.

За змістом частини сьомої статті 12 ГПК України для цілей цього Кодексу розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб вираховується станом на 1 січня календарного року, в якому подається відповідна заява або скарга, вчиняється процесуальна дія чи ухвалюється судове рішення.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2023 рік" з 01.01.2023 встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у розмірі 2 684 гривень.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 163 ГПК України у позовах про стягнення грошових коштів ціна позову визначається сумою, яка стягується, або сумою, оспорюваною за виконавчим чи іншим документом, за якими стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку.

Як було зазначено вище предметом позову у справі №916/3389/23 є 23 є стягнення спричиненої моральної шкоди у розмірі 350 260,00 грн., що не перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на момент подання позову до суду (1 342 000 грн), тому в розумінні ГПК України судові рішення у цій справі не підлягають касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених пп. "а-г" п. 2 ч. 3 ст. 287 ГПК України.

Пересипської районної адміністрації Одеської міської ради у касаційній скарзі, як на підставу касаційного оскарження, посилається на пункти 1, 4 частини другої статті 287 ГПК України.

При цьому скаржник, не визначає підстави, що підпадають під дію підпунктів "а" - "г" пункту 2 частини третьої статті 287 ГПК України, а посилання скаржника на пункти 1, 4 частини другої статті 287 ГПК України, не є доводами, які у розумінні підпунктів "а" - "г" пункту 2 частини 3 статті 287 цього Кодексу, підтверджують наявність випадку/випадків, який/які дає/дають право вважати судові рішення такими, що підлягають касаційному оскарженню.

Верховним Судом під час аналізу доводів та аргументів касаційної скарги також взято до уваги: предмет позову, правову природу спірних правовідносин, складність справи, факт розгляду даної справи судами двох інстанцій, які мали повну юрисдикцію.

За змістом статті 7 ГПК України правосуддя в господарських судах здійснюється на засадах рівності всіх юридичних осіб незалежно від організаційно-правової форми, форми власності, підпорядкування, місцезнаходження, місця створення та реєстрації, законодавства, відповідно до якого створена юридична особа, та інших обставин; рівності фізичних та юридичних осіб незалежно від будь-яких ознак чи обставин.

Відповідно до частини першої статті 46 цього Кодексу сторони користуються рівними процесуальними правами.

На підставі наведеного надання стороні будь-яких переваг, зважаючи на сферу її діяльності, правовий статус, предмет спірних відносин, призведе до порушення одної з основних засад господарського судочинства - рівності учасників судового процесу перед законом і судом.

З огляду на відсутність будь-якого обґрунтування обставин, передбачених підпунктами "а"-"г" пункту 2 частини третьої статті 287 ГПК України, Верховний Суд відмовляє у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Пересипської районної адміністрації Одеської міської ради на рішення Господарського суду Одеської області від 20.12.2023 та на постанову Південно-західного апеляційного господарського суду від 02.04.2024 у справі №916/3389/23 на підставі пункту 1 частини першої статті 293 ГПК України, оскільки вона подана на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню.

Оскільки Верховний Суд дійшов висновку про відмову у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Пересипської районної адміністрації Одеської міської ради на рішення Господарського суду Одеської області від 20.12.2023 та на постанову Південно-західного апеляційного господарського суду від 02.04.2024 у справі №916/3389/23, клопотання скаржника про зупинення виконання рішення Господарського суду Одеської області від 20.12.2023 та постанови Південно-західного апеляційного господарського суду від 02.04.2024 до закінчення їх перегляду в касаційному порядку у справі №916/3389/23 не розглядається.

За таких обставин, керуючись статтями 12, 163, 234, 235, 287, 293 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Пересипської районної адміністрації Одеської міської ради на рішення Господарського суду Одеської області від 20.12.2023 та на постанову Південно-західного апеляційного господарського суду від 02.04.2024 у справі №916/3389/23.

2. Копію ухвали про відмову у відкритті касаційного провадження з доданими до скарги матеріалами направити особі, яка подавала касаційну скаргу, а копію касаційної скарги залишити в суді касаційної інстанції.

3. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Головуючий О. Баранець

Судді С. Бакуліна

І. Кондратова