УХВАЛА

14 травня 2024 року

м. Київ

cправа № 916/4859/23

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Бакуліна С. В. головуючий (доповідач), Баранець О.М., Кібенко О.Р.,

розглянувши матеріали касаційної скарги Публічного акціонерного товариства Акціонерного банку "УКРГАЗБАНК"

на постанову Південно-західного апеляційного господарського суду від 04.04.2024 (головуючий суддя - Колоколов С.І., судді: Принцевська Н.М., Савицький Я.Ф.) та ухвалу Господарського суду Одеської області від 25.01.2024 (суддя Лічман Л.В.)

у справі №916/4859/23

за позовом Публічного акціонерного товариства Акціонерного банку "УКРГАЗБАНК"

до 1.Товариства з обмеженою відповідальністю "МИТРА ЕКСПО",

2. ОСОБА_1 ,

3. ОСОБА_2

про солідарне стягнення 302 269,27 грн,

ВСТАНОВИВ:

Публічне акціонерне товариство акціонерний банк (далі також ПАТ "УКРГАЗБАНК") звернулось до Господарського суду Одеської області з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю (далі-ТОВ) "МИТРА ЕКСПО", ОСОБА_2 та ОСОБА_1 про солідарне стягнення 302 269,27 грн заборгованості, яка складається з: 297 949,27 грн - простроченої заборгованості по кредиту, 4 320,00 грн - простроченої заборгованості по комісії.

Господарський суд Одеської області ухвалою від 25.01.2024 провадження у справі №916/4859/23 зупинив до припинення перебування сторони ( ОСОБА_2 ) у складі утвореного відповідно до закону військового формування, що переведене на воєнний стан.

Південно-західний апеляційний господарський суд постановою від 04.04.2024 ухвалу Господарського суду Одеської області від 25.01.2024 у справі №916/4859/23 залишив без змін.

ПАТ "УКРГАЗБАНК" звернулось 19.04.2024 через систему "Електронний суд" до Верховного Суду з касаційною скаргою, в якій просить скасувати постанову Південно-західного апеляційного господарського суду від 04.04.2024 та ухвалу Господарського суду Одеської області від 25.01.2024 у справі №916/4859/23, а справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 22.04.2024 вказану касаційну скаргу передано для розгляду колегії суддів у складі: Бакуліна С.В. - доповідач (головуючий), Баранець О.М., Кролевець О.А.

Розпорядженням заступника керівника апарату-керівника секретаріату Касаційного господарського суду від 13.05.2024 призначено повторний автоматизований розподіл судової справи №916/4859/23 у зв`язку з відпусткою судді Кролевець О.А.

Згідно з протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи (касаційної скарги, апеляційної скарги, заяви) між суддями від 13.05.2024 для розгляду заяви у справі №916/4859/23 визначено склад колегії суддів: Бакуліна С.В. головуючий, Баранець О.М., Кібенко О.Р.

Перевіривши касаційну скаргу, Верховний Суд дійшов висновку про відмову у відкритті касаційного провадження з огляду на таке.

За змістом положень статті 55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом.

Згідно з пунктом 8 частини першої статті 129 Конституції України однією з основних засад судочинства є забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

За змістом частини другої статті 17 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК) учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки, мають право на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Відповідно до частини другої статті 6 та частини другої статті 19 Конституції України органи законодавчої, виконавчої та судової влади здійснюють свої повноваження у встановлених цією Конституцією межах і відповідно до законів України та зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно із пунктом 9 частини третьої статті 2 ГПК одним із принципів господарського судочинства є забезпечення права на касаційне оскарження судового рішення у визначених законом випадках.

За змістом частини першої статті 304 ГПК ухвали судів першої та апеляційної інстанції можуть бути оскаржені в касаційному порядку у випадках, передбачених пунктами 2 і 3 частини першої статті 287 цього Кодексу.

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 287 ГПК учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки, мають право подати касаційну скаргу на ухвали суду першої інстанції, зазначені в пунктах 3, 6, 7, 13, 14, 21, 25, 26, 28, 30 частини першої статті 255 цього Кодексу, після їх перегляду в апеляційному порядку.

У поданій касаційній скарзі ПАТ "УКРГАЗБАНК" просить скасувати постанову Південно-західного апеляційного господарського суду від 04.04.2024, якою залишено без змін ухвалу Господарського суду Одеської області від 25.01.2024 у справі №916/4859/23, про зупинення провадження у цій справі до припинення перебування сторони ( ОСОБА_2 ) у складі утвореного відповідно до закону військового формування, що переведене на воєнний стан.

Відповідно до пункту 12 частини першої статті 255 ГПК окремо від рішення суду першої інстанції може бути оскаржена в апеляційному порядку ухвала суду першої інстанції про зупинення провадження у справі.

Водночас вказана ухвала суду першої інстанції може бути оскаржена в апеляційному порядку (пункт 12 частини першої статті 255 ГПК), але не є тим судовим рішенням щодо якого, після її перегляду в апеляційному порядку, виникає право касаційного оскарження (пункт 2 частини першої статті 287 ГПК).

Право на суд, одним з аспектів якого є право на доступ до суду, не є абсолютним, воно за своїм змістом може підлягати обмеженням, особливо щодо умов прийнятності скарги на рішення (MUSHTA v. UKRAINE 8863/06, § 37, ЄСПЛ, від 18 листопада 2010 року).

У рішенні Європейського суду з прав людини Levages Prestations Services v. France (№ 21920/93, §48, ЄСПЛ, від 23 жовтня 1996 року) вказано, що зважаючи на особливий статус суду касаційної інстанції, роль якого обмежено перевіркою правильності застосування норм закону, процесуальні процедури у такому суді можуть бути більш формальними.

Наявність вичерпного переліку судових рішень, які не можуть бути оскаржені до касаційного суду, не є обмеженням доступу особи до правосуддя чи перепоною в отриманні судового захисту, оскільки встановлення законодавцем "розумних обмежень" у праві на звернення до касаційного суду зумовлено виключно особливим статусом Верховного Суду, розгляд скарг яким має на меті забезпечити сталість судової практики, а не можливість проведення "розгляду заради розгляду", що повністю узгоджується з прецедентною практикою Європейського суду з прав людини, положеннями Конституції України, завданнями і принципами господарського судочинства.

Отже, виходячи зі змісту приписів частини першої статті 287 ГПК, оскаржене у касаційному порядку судове рішення касаційному оскарженню не підлягає.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 293 ГПК суд касаційної інстанції відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо касаційну скаргу подано на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню.

З огляду на наведене, Верховний Суд дійшов висновку про відмову у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ПАТ "УКРГАЗБАНК" на постанову Південно-західного апеляційного господарського суду від 04.04.2024 та ухвалу Господарського суду Одеської області від 25.01.2024 у справі №916/4859/23 на підставі пункту 1 частини першої статті 293 ГПК, оскільки вона подана на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню.

Керуючись статтями 234, 255, 293 ГПК, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

1. Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Публічного акціонерного товариства Акціонерного банку "УКРГАЗБАНК" на постанову Південно-західного апеляційного господарського суду від 04.04.2024 та ухвалу Господарського суду Одеської області від 25.01.2024 у справі №916/4859/23.

2. Копії ухвали надіслати учасникам справи.

3. Касаційну скаргу надіслати скаржнику разом з доданими до неї матеріалами. Копію касаційної скарги залишити у Верховному Суді.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Головуючий С. В. Бакуліна

Судді О. М. Баранець

О. Р. Кібенко