ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"15" травня 2024 р. Справа№ 910/10679/23

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Майданевича А.Г.

суддів: Коротун О.М.

Суліма В.В.

за участю секретаря судового засідання: Новосельцева О.Р.

представників сторін:

від позивача: Лівочка М.О.

від відповідача: не з`явився

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго»

на ухвалу Господарського суду міста Києва від 14.02.2024

у справі №910/10679/23 (суддя Сташків Р.Б.)

за позовом Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго»

до Громадської організації «Всеукраїнська організація інвалідів «Українське товариство сліпих»

про відшкодування 375 869,42 грн

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст ухвали місцевого господарського суду та мотиви її прийняття

У липні 2023 року Комунальне підприємство виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» звернулось до Господарського суду міста Києва з позовною заявою до Громадської організації "Всеукраїнська організація інвалідів "Українське товариство сліпих" (далі - відповідач) про стягнення боргу та санкцій за договором на постачання теплової енергії у гарячій воді №1533044 від 04.08.2018, разом у сумі, що дорівнює вказаній вище ціні позову, у зв`язку з неналежним виконанням відповідачем своїх зобов`язань вчасно та повністю оплатити надану йому теплову енергію у період з листопада 2021 року по квітень 2023 року.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 14.02.2024 позовну заяву Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) "Київтеплоенерго" до Громадської організації "Всеукраїнська організація інвалідів "Українське товариство сліпих" про стягнення 375 869,42 грн залишено без розгляду.

Залишаючи без розгляду позовну заяву суд вказав, що позивач не заявляв клопотання про розгляд справи без участі його представника, крім того, у даному випадку, суд не може розглянути спір без участі представника позивача, оскільки, суд зобов`язував позивача надати письмові пояснення та обґрунтування щодо здійсненого ним розрахунку суми боргу за надане відповідачу теплопостачання, що останнім не було виконано.

Заявлене клопотання позивача від 14.02.2024 про відкладення розгляду справи суд розцінив як необґрунтоване, оскільки позивачем не надано доказів того, що його представник має брати участь в іншому судовому процесі (не вказано навіть номеру справи), а також не обґрунтовано причини невиконання (вкотре) вимог ухвали суду від 10.01.2024.

Враховуючи неявку, зокрема, представника позивача у судове засідання 14.02.2024, невиконання позивачем вимог ухвали суду від 10.01.2024 та необґрунтованість клопотання представника позивача про відкладення судового засідання, суд дійшов висновку про залишення позову без розгляду на підставі п.4 ч.1 ст.226 Господарського процесуального кодексу України.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги та узагальнення її доводів

Не погоджуючись з прийнятою ухвалою, Комунальне підприємство виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) "Київтеплоенерго" звернулось до Північного апеляційного господарського суду із апеляційною скаргою, в якій просить скасувати ухвалу Господарського суду міста Києва від 14.02.2024 та справу передати для продовження розгляду до Господарського суду міста Києва.

Апеляційна скарга мотивована неповним з`ясуванням обставин, що мають значення для справи, невідповідністю висновків, викладених в ухвалі місцевого господарського суду, обставинам справи, порушенням та неправильним застосуванням норм процесуального права.

Скаржник зазначає, що подав до канцелярії суду першої інстанції клопотання про відкладення судового засідання у справі № 910/10679/23, призначене на 14.02.2024, у зв`язку з тим, що 14.02.2024 у нього було призначено три справи у Господарському суді міста Києва та Шевченківському районному суд міста Києва на один час.

Також апелянт зауважує, що вперше не з`явився у судове засідання, завчасно подав клопотання про перенесення судового засідання, тому вважає, що ухвала суду про залишення позовної без розгляду (у зв`язку з неявкою представника позивача у судове засідання) є необгрунтованою та незаконною.

Узагальнені доводи відзиву на апеляційну скаргу

Відповідач у відзиві на апеляційну скаргу, наданому до Північного апеляційного господарського суду 13.05.2024 зазначив, що суд дійшов правильного висновку про залишення позову без розгляду, оскільки суд у оскаржуваній ухвалі констатував, що не може розглянути спір без участі представника позивача, оскільки суд зобов`язував позивача надати письмові пояснення та обґрунтування щодо здійсненого ним розрахунку суми боргу за надане відповідачу теплопостачання, що останнім, не було виконано починаючи з 10 січня 2024 року і до 14 лютого 2024 року. Разом з тим, матеріали справи не містять будь-яких заяв чи клопотань позивача про розгляд справи за відсутності представника позивача, посилаюсь при цьому на практику Верховного Суду з аналогічних правовідносин.

Дії суду апеляційної інстанції щодо розгляду апеляційної скарги по суті

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 19.03.2024 справу №910/10679/23 передано для розгляду колегії суддів у складі: головуючий суддя - Майданевич А.Г., суддів Сулім В.В., Коротун О.М.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 21.03.2024 витребувано з Господарського суду міста Києва матеріали справи № 910/10679/23.

28.03.2024 до Північного апеляційного господарського суду надійшли матеріали справи № 910/10679/23.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 01.04.2024 апеляційну скаргу Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» на ухвалу Господарського суду міста Києва від 14.02.2024 у справі №910/10679/23 залишено без руху та запропоновано скаржнику надати докази сплати судового збору у розмірі 3 028,00 грн.

16.04.2024 від скаржника надійшла заява про усунення недоліків, до якої додана платіжна інструкція №17818 від 09.04.2024 про сплату судового збору у розмірі 3 028,00 грн.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 16.04.2024 поновлено Комунальному підприємству виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» процесуальний строк на апеляційне оскарження ухвали Господарського суду міста Києва від 14.02.2024 у справі №910/10679/23. Відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» на ухвалу Господарського суду міста Києва від 14.02.2024 та призначено розгляд справи на 06.05.2024

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 08.05.2024 розгляд апеляційної скарги Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» на ухвалу Господарського суду міста Києва від 14.02.2024 у справі №910/10679/23 перепризначено на 15.05.2024.

Явка представників сторін

Представник відповідача у судове засідання, призначене на 15.05.2024, не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, про дату, час та місце судового засідання був повідомлений шляхом доставки електронного документу до електронного кабінету відповідача, що підтверджується відповідною довідкою про отримання електронного документу.

Враховуючи положення частини 12 статті 270 Господарського процесуального кодексу України, відповідно до якого неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи, зважаючи на те, що явка представника відповідача у судове засідання обов`язковою не визнавалась, судова колегія вважає за можливе розглянути справу у відсутність представника відповідача.

Позиції учасників справи

Представник позивача в судовому засіданні апеляційної інстанції 15.05.2024 підтримав доводи апеляційної скарги з підстав, викладених у ній, просив її задовольнити, оскаржувану ухвалу Господарського суду міста Києва від 14.02.2024 скасувати та справу передати для продовження розгляду до Господарського суду міста Києва.

Межі перегляду справи судом апеляційної інстанції

Згідно із ст. 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права. У суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.

Обставини справи, встановлені судом першої інстанції та перевірені судом апеляційної інстанції

У липні 2023 року Комунальне підприємство виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» звернулось до Господарського суду міста Києва з позовною заявою до Громадської організації "Всеукраїнська організація інвалідів "Українське товариство сліпих" (далі - відповідач) про стягнення боргу та санкцій за договором на постачання теплової енергії у гарячій воді №1533044 від 04.08.2018, разом у сумі, що дорівнює вказаній вище ціні позову, у зв`язку з неналежним виконанням відповідачем своїх зобов`язань вчасно та повністю оплатити надану йому теплову енергію у період з листопада 2021 року по квітень 2023 року.

Розгляд справи призначено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 10.01.2024 вирішено здійснювати розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін та судове засідання призначено на 31.01.2024. Зобов`язано позивача у строк до 29.01.2024 надати суду письмові пояснення з приводу того, на якій підставі здійснювалися ним нарахування послуг з теплопостачання у період коли відповідач вже не отримував цих послуг, а також пояснення з приводу сум, які вираховувалися та перераховувалися у розрахунку боргу наданому з позовом.

У судовому засідання 31.01.2024 з`явився представник позивача , проте вимоги ухвали суду від 10.01.2024 щодо надання письмових пояснень нарахування боргу не виконав та не надав жодних пояснень з цього приводу, у зв`язку з чим суд відклав судове засідання на 14.02.2024 та повторно зазначив представнику позивача щодо необхідності виконання вимоги ухвали суду від 10.01.2024.

У судове засідання 14.02.2024 представники позивача та відповідача не з`явилися, позивач вимоги ухвали суду від 10.01.2024 не виконав.

Натомість, представником позивача 14.02.2024 було подано безпосередньо через канцелярію суду клопотання про відкладення судового засідання, яке мотивовано тим, що представник має приймати участь у розгляді іншої справи, не зазначивши у якій саме справі він має приймати участь, доказів на підтвердження поважності причин неявки і невиконання вимог ухвали суду від 10.01.2024 не надав.

Заявлене клопотання позивача від 14.02.2024 про відкладення розгляду справи суд першої інстанції розцінив як необґрунтоване, оскільки позивачем не надано доказів того, що його представник має брати участь у іншому судовому процесі (не вказано навіть номеру справи), а також не обґрунтовано причини невиконання (вкотре) вимог ухвали суду від 10.01.2024.

Також позивач не заявляв клопотання про розгляд справи без участі його представника та суд зазначив, що не може розглянути спір без участі представника позивача, оскільки суд зобов`язував позивача надати письмові пояснення та обґрунтування щодо здійсненого ним розрахунку суми боргу за надане відповідачу теплопостачання, що останнім не було виконано.

Таким чином, враховуючи неявку, зокрема, представника позивача у судове засідання 14.02.2024, невиконання позивачем вимог ухвали суду від 10.01.2024 та необґрунтованість клопотання представника позивача про відкладення судового засідання, суд першої інстанції дійшов висновку про залишення позову без розгляду на підставі п.4 ч.1 ст.226 Господарського процесуального кодексу України.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 14.02.2024 позовну заяву Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) "Київтеплоенерго" до Громадської організації "Всеукраїнська організація інвалідів "Українське товариство сліпих" про стягнення 375 869,42 грн залишено без розгляду.

Колегія суддів, перевіривши дані обставини справи, погоджується з висновком суду з огляду на наступне.

Мотиви та джерела права, з яких виходить суд апеляційної інстанції при прийнятті постанови

Відповідно до ч.ч. 1-4 ст. 13 ГПК України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Згідно з частиною ч. 1 ст. 41 ГПК України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони та треті особи.

За приписами п. 2 ч. 1 та п. 3 ч. 2 ст. 42 ГПК України учасники справи мають право, зокрема брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом, і разом з тим учасники справи зобов`язані з`явитися за викликом суду в судове засідання, якщо їх явка визнана обов`язковою.

Сторонами в судовому процесі - позивачами і відповідачами - можуть бути особи, зазначені у статті 4 цього Кодексу ( ч. 1 ст. 45 ГПК України).

Згідно з вимогами ст. 46 ГПК України сторони користуються рівними процесуальними правами. Крім прав та обов`язків, визначених у статті 42 цього Кодексу, сторони (позивачі та відповідачі) також мають ще коло прав і обов`язків, передбачених ст. 46 ГПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 120 ГПК України суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою.

Стаття 181 ГПК України передбачає, що для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання. Дата і час підготовчого засідання призначаються суддею з урахуванням обставин справи і необхідності вчинення відповідних процесуальних дій. Підготовче засідання має бути розпочате не пізніше ніж через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі.

Пунктом 1 частини 2 ст. 185 ГПК України встановлено, що за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу, зокрема, про залишення позовної заяви без розгляду.

Частиною 1 статті 202 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Згідно з ч. 4 ст. 202 ГПК України в разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Наведена норма кореспондується з визначеним у п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України правилом, за яким позов залишається судом без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, або позивач (його представник) не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Аналіз зазначених норм вказує, що підставами для залишення позовної заяви без розгляду є: саме повторне неприбуття позивача у судове засідання без поважних причин або неповідомлення про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності, а також якщо відповідач не наполягає на розгляді справи по суті.

Правила статті 202 ГПК України є певною формою реалізації гарантій особи на звернення до суду за захистом свого порушеного права чи обмеження свобод. У них презюмується, що кожен, хто звертається до суду за захистом свого права, відповідно до принципів верховенства права, рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом, гласності і відкритості судового процесу, змагальності сторін, диспозитивності та офіційного з`ясування всіх обставин у справі, буде активним учасником судового провадження, зможе безпосередньо чи опосередковано через свого представника отримати судовий захист свого права.

Правила цієї статті встановлюють умови та підстави, спрямовані на те, щоб учасники судового процесу й, зокрема, суд не могли свавільно обмежити право особи на судовий розгляд справи по суті заявлених вимог через ухвалення будь-якого виду судового рішення, що припинить провадження у справі. Водночас правила цієї статті встановлюють наслідки та умови, які можуть настати для особи, яка не дотримується правил (процесу) судового провадження.

Частина 4 ст. 202 ГПК України побудована таким чином, що дає суду можливість залишити позовну заяву особи без розгляду, що має вигляд застосування до особи, яка ініціювала позовне провадження, своєрідної форми відповідальності за дії, пов`язані з неявкою на засідання суду.

Законодавче формулювання частини 4 ст. 202 ГПК України «… якщо неявка перешкоджає розгляду справи» означає, що суд може розглянути позов по суті, однак не зобов`язаний цього робити. Це законодавче формулювання змістовно викладено у вигляді умови, яка в кожному конкретному випадку (правовій ситуації, казусові) повинна оцінюватися окремо в межах відповідних спірних правовідносин, які диктують її застосування.

Аналогічне положення закріплено у п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України згідно з яким суд залишає позов без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, або позивач (його представник) не з`явився у підготовче засідання чи у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Такий правовий висновок викладений у постановах Великої Палати Верховного Суду від 18.12.2019 у справі № 9901/949/18, від 27.05.2020 у справі № 9901/11/19, від 08.02.2024 у справі №990/89/23.

Аналіз змісту наведених норм процесуального закону дає підстави для висновку, що обов`язковими умовами для застосування передбачених ч. 4 ст. 202, п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України процесуальних наслідків неявки позивача у судове засідання є одночасно його належне повідомлення про час і місце судового засідання та відсутність заяви позивача про розгляд справи за його відсутності.

Отже, правом на залишення позову без розгляду суд наділений у разі неявки належним чином повідомленого позивача, якщо від нього не недійшла заява про розгляд справи за його відсутності і якщо його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Колегія суддів зауважує, що в даному випадку у разі відсутності у позивача можливості брати участь у судовому засіданні, приписами ст.ст. 202, 226 ГПК України передбачено подання позивачем заяви про розгляд справи за його відсутності. Тобто право позивача як особи, яка подала позов та зацікавлена в його розгляді, не бути присутнім у судовому засіданні кореспондується з його обов`язком подати до суду відповідну заяву про розгляд справи за його відсутності.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 202 ГПК України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

Отже, у випадку якщо позивач має намір взяти участь у судовому засіданні, однак не має можливості взяти участь у першому засіданні, він має повідомити суд про причини неявки і у випадку визнання таких причин поважними, суд може відкласти розгляд справи.

Як вбачається з матеріалів справи, у своєму відзиві відповідач зазначив, що позивач не надав належних доказів на підтвердження обсягу спожитої теплової енергії відповідачем, враховуючи, що частина охопленого позивачем періоду, на який нараховувалися послуги, фактично відповідачем не використовувалось теплопостачання у зв`язку із опломбуванням лічильника. Відповідач зазначив, що позивач надсилав йому акти, які змінювали розмір заборгованості від майже 900 тисяч до 200 тисяч гривень без будь-яких правових підтверджень використаної теплової енергії.

При дослідженні судом першої інстанції поданого позивачем розрахунку боргу неможливо було встановити, яким чином останнім було здійснене таке нарахування, з метою вирішення цього питання та враховуючи відзив відповідача, суд ухвалою від 10.01.2024 вирішив розгляд справи здійснювати у порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін та призначив судове засідання на 31.01.2024. Зобов`язав позивача у строк до 29.01.2024 надати суду письмові пояснення з приводу того, на якій підставі здійснювалися ним нарахування послуг з теплопостачання у період, коли відповідач вже не отримував цих послуг, а також пояснення з приводу сум, які вираховувалися та перераховувалися у розрахунку боргу наданому з позовом.

У судове засідання 31.01.2024 позивач направив представника, однак вимоги ухвали суду від 10.01.2024 щодо надання письмових пояснень нарахування боргу не виконав та не надав жодних пояснень з цього приводу. Господарський суд міста Києва відклав судове засідання на 14.02.2024 та зауважив представнику позивача щодо необхідності виконання вимоги ухвали суду від 10.01.2024.

13.02.2024 відповідачем було заявлено клопотання про проведення судового засідання в режимі відеоконференції, яке залишено судом без розгляду, враховуючи, що відповідач подав це клопотання з пропуском встановлених ГПК України строків та не направив позивачу це клопотання.

Крім того, відповідачем 13.02.2024 було подано клопотання про призначення комплексної комісійної судової технічної економічної експертизи. Відповідне клопотання відповідач обґрунтовує тим, що з 21.02.2022 теплопостачання йому було припинено, тоді як, період нарахування послуг з теплопостачання у розрахунках позивача з листопада 2021 року по квітень 2023 року, позивач неодноразово надсилав відповідачу акти, які змінювали розмір заборгованості без будь-яких фактичних підтверджень використаної фактично теплової енергії. Оскільки відповідач до цього часу не отримав від позивача жодних обґрунтувань та доказів фактично використаної теплової енергії за спірний період, останній просив суд призначити відповідну експертизу.

У судове засідання 14.02.2024 представники позивача та відповідача не з`явилися, позивач вимоги ухвали суду від 10.01.2024 не виконав.

Натомість, представником позивача 14.02.2024 о 10:49 год, тобто вже після початку часу, на який призначено судове засідання у справі №910/10679/23 (10:40 год) було подано безпосередньо через канцелярію суду клопотання про відкладення судового засідання, яке мотивовано тим, що представник має приймати участь у розгляді іншої справи, не зазначивши, у якій саме справі він має приймати участь, доказів на підтвердження поважності причин неявки і невиконання вимог ухвали суду від 10.01.2024 не надав.

Колегія суддів вважає, що суд першої інстанції правильно розцінив заявлене клопотання позивача від 14.02.2024 про відкладення розгляду справи як необґрунтоване, оскільки позивачем не надано доказів того, що його представник має брати участь у іншому судовому процесі (не вказано навіть номеру справи), а також не обґрунтовано причини невиконання вимог ухвали суду від 10.01.2024.

Разом з тим, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції щодо відхилення заяви представника позивача про необхідність відкладення розгляду справи, і з огляду на те, що представник позивача мав право та не був обмежений у своїх процесуальних правах подати відповідні заяви/клопотання завчасно, а не безпосередньо в день судового засідання.

Встановлені судом обставини свідчать про те, що позивач, будучи завчасно та належним чином повідомленим про розгляд справи, вже після початку часу, на який призначено судове засідання у справі №910/10679/23 (10:40 год), подав через канцелярію суду клопотання про відкладення судового засідання, яке мотивовано тим, що представник має приймати участь у розгляді іншої справи.

При цьому, подання заяви про неможливість брати участь у розгляді справи та перенесення судового засідання з підстав участі у іншій справі, про розгляд якої йому було відомо заздалегідь та невиконання вимог ухвали суду від 10.01.2024, безпосередньо перед судовим засіданням, свідчить про зловживання позивачем процесуальними правами з метою затягування розгляду справи.

Враховуючи викладене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що неявка представника позивача та невиконання вимог ухвали суду від 10.01.2024, перешкоджає виконанню завдань підготовчого провадження, всебічному, повному та об`єктивному встановленню обставин справи та вирішенню спору.

Заяв про розгляд справи за відсутності представника позивача до суду не надходило.

Доводи апелянта про те, що представник позивача звернувся з клопотанням про відкладення судового засідання у справі № 910/10679/23, призначеного на 14.02.2024, у зв`язку з тим, що 14.02.2024 у нього було призначено три справи у Господарському суді міста Києва та Шевченківському районному суду міста Києва на один час, відхиляються колегією суддів, оскільки доказів на підтвердження зазначеного представник позивача до суду першої інстанції не надав. Також в матеріалах справи відсутні докази повідомлення суду першої інстанції про неможливість прийняти участі у даній справі у зв`язку із участю представника в іншій справі. Тобто представник позивача не виконав свого процесуального обов`язку повідомити про причини неявки, як це визначено статтею 202 ГПК України. Колегія суддів звертає увагу на те, що процесуальні обов`язки слід належно виконувати на відповідній стадії судового провадження.

Водночас колегія наголошує, що дії позивача у суді повинні базуватись на принципі добросовісності, чесній діловій практиці, зокрема повинні відповідати вимогам процесуального закону та поведінці сторони, яка намагається здійснити захист своїх прав в суді.

В контексті викладеного, колегія суддів зазначає, що учасники справи зобов`язані сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази; надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні (стаття 42 ГПК України). У цьому випадку позивач цих вимог не виконав.

Згідно ч. 4 ст. 13 ГПК України, кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

В аспекті зазначеного, колегія суддів враховує правові висновки, викладені у постанові Верховного Суду від 12.12.2023 у справі № 909/811/22 про те, що норми, закріплені у частині четвертій статті 202 та у пункті 4 частини першої статті 226 ГПК України, за методом правового регулювання є імперативними, що означає те, що відповідно до цих норм процесуального права у разі неявки позивача в судове засідання за умови, що він був належним чином повідомлений про час і місце судового засідання, не повідомив суд про причини його неявки та не надав суду заяви про розгляд справи за його відсутності, суд має імперативний процесуальний обов`язок залишити позов без розгляду.

З урахуванням викладеного та встановлених обставин (неявки позивача в судове засідання, належним чином повідомленого про дату, час та місце судового розгляду; не надання позивачем доказів про поважні причини неявки; не подання суду заяви про розгляд справи за відсутності позивача, а також невиконання вимог ухвали суду від 10.01.2024), суд першої інстанції дійшов правильного висновку про наявність усіх обов`язкових умов (обставин) для застосування передбачених ч. 4 ст. 202 та п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України процесуальних наслідків неявки позивача у судове засідання, а саме залишення позову без розгляду.

Ухвала Господарського суду міста Києва від 14.02.2024 у справі №910/10679/23 є такою, що прийнята з дотриманням норм процесуального права, зокрема ст. ст. 202, 226 ГПК України.

Враховуючи вказане вище, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про залишення без розгляду на підставі п.4 ч.1 ст.226 Господарського процесуального кодексу України позову Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» до Громадської організації "Всеукраїнська організація інвалідів "Українське товариство сліпих" про відшкодування 375 869,42 грн.

Висновки суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів (частина 1 статті 86 Господарського процесуального кодексу України).

Належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (статті 76 Господарського процесуального кодексу України).

Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, що їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї (частина 8 статті 80 Господарського процесуального кодексу України).

За результатами перегляду даної справи колегія суддів дійшла висновку про те, що місцевим господарським судом було повно, всебічно та об`єктивно з`ясовано обставини, які мають значення для справи, а також вірно застосовано норми чинного законодавства, у зв`язку з чим, правові підстави для зміни чи скасування оскаржуваної у даній справі ухвали суду відсутні.

Доводи, викладені в апеляційній скарзі, не знайшли свого підтвердження під час розгляду даної справи та не спростовують висновків місцевого господарського суду, тому апеляційна скарга Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» на ухвалу Господарського суду міста Києва від 14.02.2024 у справі №910/10679/23 задоволенню не підлягає. Ухвалу Господарського суду міста Києва від 14.02.2024 у справі №910/10679/23 слід залишити без змін.

З урахуванням відмови в задоволенні апеляційної скарги, судовий збір за розгляд справи в суді апеляційної інстанції покладаються на апелянта в порядку статті 129 Господарського процесуального кодексу України.

Керуючись статтями 129, 202, 240, 269, 270, 271, 275, 276, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд

ПОСТАНОВИВ:

1.Апеляційну скаргу Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» на ухвалу Господарського суду міста Києва від 14.02.2024 у справі №910/10679/23 залишити без задоволення.

2.Ухвалу Господарського суду міста Києва від 14.02.2024 у справі №910/10679/23 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку відповідно до статей 286-289 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст постанови підписано 20.05.2024.

Головуючий суддя А.Г. Майданевич

Судді О.М. Коротун

В.В. Сулім