УХВАЛА

м. Київ

21.05.2024Справа № 910/15616/19

за позовом Державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія

«Енергоатом» в особі Відокремленого підрозділу «Запорізька атомна

електрична станція»

до Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий Дім «Альмак»

про стягнення 288.889,57 грн

Суддя Сівакова В.В.

секретар судового засідання Ключерова В.С.

за участю представників сторін

від позивача не з`явився

від відповідача не з`явився

СУТЬ СПОРУ:

Рішенням Господарського суду міста Києва № 910/15616/19 від 14.02.2020 позовні вимоги задоволено повністю та стягнуто з Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «Альмак» на користь Державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» в особі Відокремленого підрозділу «Запорізька атомна електрична станція» 187.459,57 грн пені, 101.430,00 грн штрафу, 4.333,34 грн витрат по сплаті судового збору.

06.03.2020 Господарським судом міста Києва на виконання рішення видано відповідний наказ.

10.05.2024 від Акціонерного товариства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» до суду через підсистему ЄСІТС «Електроннйи суд» надійшла заява про заміну сторони у виконавчому провадженні з Державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» в особі Відокремленого підрозділу «Запорізька атомна електрична станція» на його правонаступника Акціонерне товариство «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» в особі філії «Відокремлений підрозділ «Запорізька атомна електрична станція»; заявник просить суд розглядати заяву за відсутності його представника.

Ухвалою Господарського суду міста Києва № 910/15616/19 від 14.05.2024 розгляд заяви призначено на 21.05.2024.

17.05.2024 від Акціонерного товариства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» до суду через підсистему ЄСІТС «Електроннйи суд» надійшла заява про уточнення, відповідно до якої просить суд здійснити заміну сторони (стягувача) у виконавчому документі у справі № 910/15616/19 з Державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» в особі Відокремленого підрозділу «Запорізька атомна електрична станція» на його правонаступника Акціонерне товариство «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» в особі філії «Відокремлений підрозділ «Запорізька атомна електрична станція»; заявник просить суд розглядати заяву за відсутності його представника.

Заявник в судове засідання 21.05.2024 не з`явився.

Відповідач в судове засідання 21.05.2024 не з`явився.

Відповідно до ч. 3 ст. 334 Господарського процесуального кодексу України неявка учасників справи та інших осіб не є перешкодою для вирішення питання про заміну сторони виконавчого провадження.

Враховуючи те, що явка в судове засідання учасників справи обов`язковою не визнавалась, суд вважає за можливе розглянути заяву за відсутності представників сторін.

Розглянувши матеріали справи, Господарський суд міста Києва встановив:

Відповідно до ч. 1 ст. 104 Цивільного кодексу України юридична особа припиняється в результаті реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення) або ліквідації. У разі реорганізації юридичних осіб майно, права та обов`язки переходять до правонаступників.

Згідно з ч. 1 ст. 106 Цивільного кодексу України злиття, приєднання, поділ та перетворення юридичної особи здійснюються за рішенням його учасників або органу юридичної особи, уповноваженого на це установчими документами, а у випадках, передбачених законом, - за рішенням суду або відповідних органів державної влади.

Постановою Кабінету Міністрів України № 1420 від 29.12.2023 вирішено утворити Акціонерне товариство «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» (далі - товариство), 100 відсотків акцій якого належать державі, шляхом перетворення Державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» ().

06.02.2023 прийнято Закон України «Про акціонерне товариство «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом», який набрав чинності 23.03.2023.

Відповідно до ч. 1 ст. 1 Закону України «Про акціонерне товариство «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» утворення товариства здійснюється шляхом перетворення Державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» (код згідно з ) (далі - НАЕК «Енергоатом») за рішенням Кабінету Міністрів України відповідно до законодавства з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.

Згідно з ч. 4 ст. 1 Закону України «Про акціонерне товариство «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом»» Товариство є правонаступником усіх прав та обов`язків НАЕК «Енергоатом» із дня державної реєстрації товариства. НАЕК «Енергоатом» припиняється одночасно із державною реєстрацією товариства.

Відповідно до ч. 6 ст. 4 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань» у разі перетворення юридичних осіб здійснюється державна реєстрація припинення юридичної особи, що припиняється у результаті перетворення, та державна реєстрація новоутвореної юридичної особи. Перетворення вважається завершеним з дати державної реєстрації новоутвореної юридичної особи.

Відповідно до відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань вбачається, що 11.01.2024 вчинено запис про державну реєстрації юридичної особи Акціонерне товариство «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» (); номер запису 000105879.

Також згідно відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань вбачається, що 11.01.2024 вчинено запис про припинення юридичної особи Державне підприємство «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» (); номер запису 251000221.

Відповідно до п. 3 постанови Кабінету Міністрів України № 1420 від 29.12.2023 установлено, що відокремлені підрозділи державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» із дня державної реєстрації товариства продовжують функціонувати як відокремлені підрозділи товариства (філії, представництва).

Наказом АТ «НАЕК «Енергоатом» від 12.01.2024 № 01-1-н «Про деякі питання функціонування акціонерного товариства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» встановлено, що

п. 1.4. У складі AT «НАЕК «Енергоатом» з дня державної реєстрації його утворення в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань функціонують відокремлені підрозділи, зокрема філія «Відокремлений підрозділ «Хмельницька атомна електрична станція».

п. 1.5. Відокремлені підрозділи (філії та представництво), зазначені в підпункті 1.4 цього наказу, діють на підставі раніше затверджених положень про них до затвердження в установленому порядку нових положень; згідно зі Статутом AT «НАЕК «Енергоатом» відокремлені підрозділи можуть мати поточний рахунок, печатку та штампи зі своїм найменуванням, вести первинний (оперативний) та бухгалтерський облік результатів своєї роботи, складати статистичну інформацію, а також подавати відповідно до вимог закону податкову звітність та статистичну інформацію щодо своєї господарської діяльності, інші дані, визначені законом.

п. 1.6. Усі нормативні, виробничі (інструкції, положення, порядки, методики, посадові інструкції тощо), організаційно-розпорядчі (накази, розпорядження, протоколи, спільні рішення тощо), проектні, конструкторські, технологічні, ремонтні, експлуатаційні документи ЄСКД ДП «НАЕК «Енергоатом та його відокремлених підрозділів є чинними і застосовуються в AT «НАЕК «Енергоатом» у частині, що не суперечить законодавству, до затвердження відповідних документів акціонерного товариства в установленому порядку.

Отже, матеріалами справи підтверджується, що Акціонерне товариство «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» () в особі філії «Відокремлений підрозділ «Запорізька атомна електрична станція» () є правонаступником Державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» () особі Відокремленого підрозділу «Запорізька атомна електрична станція» ().

Питання процесуального правонаступництва врегульовані частиною першою статті 52 Господарського процесуального кодексу, згідно з якою у разі смерті або оголошення фізичної особи померлою, припинення юридичної особи шляхом реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення), заміни кредитора чи боржника в зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідного учасника справи на будь-якій стадії судового процесу.

Усі дії, вчинені в судовому процесі до вступу у справу правонаступника, обов`язкові для нього так само, як вони були обов`язкові для особи, яку правонаступник замінив.

Процесуальне правонаступництво - це перехід процесуальних прав та обов`язків від однієї особи до іншої. Виникнення процесуального правонаступництва безпосередньо пов`язане із переходом матеріальних прав між такими особами. Заміна сторони правонаступником відбувається, як правило, у випадках зміни суб`єкта права або обов`язку у правовідношенні, коли новий суб`єкт права (позивач, відповідач або третя особа) повністю або частково приймає на себе права чи обов`язки попередника.

Для настання процесуального правонаступництва необхідно встановити факт переходу до особи матеріальних прав попередника. У кожному конкретному випадку для вирішення питання про можливість правонаступництва господарському суду необхідно досліджувати відповідні фактичні обставини, передбачені нормами матеріального права.

Підставою для процесуального правонаступництва є правонаступництво у матеріальному правовідношенні, яке настало після відкриття провадження у справі. Відтак особливості здійснення процесуального правонаступництва визначаються особливостями норм матеріального права, що регулюють перехід прав й обов`язків у матеріальних правовідносинах від особи до її правонаступника, або в інших випадках зміни сторони у правовідносинах, з яких виник спір.

Отже, процесуальне правонаступництво, передбачене ст. 52 Господарського процесуального кодексу України, є переходом процесуальних прав та обов`язків сторони у справі до іншої особи у зв`язку з вибуттям особи у спірному матеріальному правовідношенні.

Водночас відповідно до статті 52 Господарського процесуального кодексу України, яка визначає загальні положення процесуального правонаступництва, заміна учасника справи його правонаступником допускається не будь-коли (не впродовж невизначеного терміну), а лише на стадіях судового процесу. Тобто таке право не є абсолютним та обмежено часовими рамками певних стадій судового процесу.

Стадія виконавчого провадження як завершальна стадія судового процесу починається після видачі виконавчого документа стягувачу та закінчується фактичним виконанням судового рішення або зі спливом строку пред`явлення документа до виконання, оскільки у разі пропуску такого строку виконавчий документ повертається стягувачу органом державної виконавчої служби, приватним виконавцем без прийняття до виконання. Отже, за межами цього процесуального строку виконавчі дії не вчиняються, а строк виконавчого провадження спливає одночасно зі строком пред`явлення виконавчого документа до виконання.

Наведена правова позиція викладена в постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 25.06.2019 у справі № 910/10031/13 та від 11.03.2021 у справі № 910/2954/17, від якої Велика Палата Верховного Суду у постанові № 34/425 від 18.01.2022 не знайшла підстав для відступу.

У постанові від 03.11.2020 у справі № 916/617/17 Велика Палата Верховного Суду, розглядаючи питання заміни сторони виконавчого провадження, виснувала про те, що на стадії виконавчого провадження як на завершальній стадії судового провадження можлива заміна сторони виконавчого провадження правонаступником за наявності відкритого виконавчого провадження. Після відкриття виконавчого провадження та до його закінчення заміна сторони виконавчого провадження (з одночасною заміною відповідного учасника справи) правонаступником здійснюється у порядку, передбаченому статтею 334 Господарського процесуального кодексу України, з урахуванням підстав, визначених статтею 52 цього Кодексу. У такому випадку приписи статті 334 Господарського процесуального кодексу України, що містить процесуальні особливості здійснення правонаступництва на стадії виконання судового рішення, застосовуються разом з положеннями статті 52 цього Кодексу.

Натомість як до відкриття виконавчого провадження, так і після його закінчення заміна учасника справи правонаступником здійснюється виключно на підставі статті 52 Господарського процесуального кодексу України. У такому випадку з огляду на відсутність відкритого виконавчого провадження заміна відповідної сторони виконавчого провадження правонаступником є неможливою. Єдиним винятком є заміна боржника або стягувача у виконавчому листі до відкриття виконавчого провадження, що окремо обумовлено в частині 5 статті 334 Господарського процесуального кодексу України.

Строк пред`явлення наказу Господарського суду міста Києва № 910/15616/19 від 06.03.2020 до виконання встановлений до 06.03.2023.

З матеріалів справи вбачається, що наказ Господарського суду міста Києва № 910/15616/19 від 06.03.2020 був пред`явлений до виконання до Шевченківського районного відділу державної виконавчої служби у місті Києві, 10.08.2021 було винесено постанову про відкриття виконавчого провадження ВП № 66363340.

З роздруківки з Автоматизованої системи виконавчих проваджень вбачається, що ВП № 66363340 завершено (повернуто стягувачу), проте не зазначено дати його завершення.

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 12 Закону України «Про виконавче провадження» строки пред`явлення виконавчого документа до виконання перериваються у разі пред`явлення виконавчого документа до виконання.

Частиною 5 ст. 12 Закону України «Про виконавче провадження» у разі повернення виконавчого документа стягувачу у зв`язку з неможливістю в повному обсязі або частково виконати рішення строк пред`явлення такого документа до виконання після переривання встановлюється з дня його повернення, а в разі повернення виконавчого документа у зв`язку із встановленою законом забороною щодо звернення стягнення на майно чи кошти боржника, а також проведення інших виконавчих дій стосовно боржника - з дня закінчення строку дії відповідної заборони.

З урахуванням викладеного, строк пред`явлення наказу Господарського суду міста Києва № 910/15616/19 від 06.03.2020 був перерваний пред`явленням до виконання, а отже строк його дії не закінчився.

З урахуванням викладеного, суд приходить до висновку про наявність достатніх підстав для здійснення заміни стягувача у виконавчому документі наказі Господарського суду міста Києва № № 910/15616/19 від 06.03.2020 Державне підприємство «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» в особі Відокремленого підрозділу «Запорізька атомна електрична станція» на його правонаступника Акціонерне товариство «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» в особі філії «Відокремлений підрозділ «Запорізька атомна електрична станція».

Таким чином, заява Акціонерного товариства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» є обґрунтованою та такою, що підлягає задоволенню.

Керуючись ст. 334 Господарського процесуального кодексу України, суд -

У Х В А Л И В:

1. Заяву Акціонерного товариства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» про заміну стягувача у виконавчому документі задовольнити.

2. Здійснити заміну стягувача у наказі Господарського суду міста Києва № 910/15616/19 від 06.03.2020 з Державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» () в особі Відокремленого підрозділу «Запорізька атомна електрична станція» () на його правонаступника Акціонерне товариство «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» () в особі філії «Відокремлений підрозділ «Запорізька атомна електрична станція» ().

Відповідно до статті 235 Господарського процесуального кодексу України ухвала набирає законної сили негайно після її оголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом чи Законом України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом».

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом десяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення (частина 1 статті 256 Господарського процесуального кодексу України).

СуддяВ.В.Сівакова