УХВАЛА

20.05.2024Справа № 910/5791/24

Суддя Щербаков С.О., розглянувши позовну заяву Фонду гарантування вкладів фізичних осіб

до 1) ОСОБА_1 , 2) ОСОБА_2 , 3) ОСОБА_3 , 4) ОСОБА_4 , 5) ОСОБА_5 , 6) ОСОБА_6 , 7) ОСОБА_7 , 8) ОСОБА_8 , 9) ОСОБА_9 , 10) ОСОБА_10 , 11) ОСОБА_11 , 12) ОСОБА_12 , 13) Компанії Centragas Holding GmbH, 14) ОСОБА_13

про стягнення 10 930 000 000, 00 грн.,

ВСТАНОВИВ:

Фонд гарантування вкладів фізичних осіб (далі-позивач) звернувся до Господарського суду міста Києва з позовом до ОСОБА_1 (далі-відповідач 1), ОСОБА_2 (далі-відповідач 2), ОСОБА_3 (далі-відповідач 3), ОСОБА_4 (далі-відповідач 4), ОСОБА_5 (далі-відповідач 5), ОСОБА_6 (далі-відповідач 6), ОСОБА_7 (далі-відповідач 7), ОСОБА_8 (далі-відповідач 8), ОСОБА_9 (далі-відповідач 9), ОСОБА_10 (далі-відповідач 10), ОСОБА_11 (далі-відповідач 11), ОСОБА_12 (далі-відповідач 12), Компанії Centragas Holding GmbH (далі-відповідач 13), ОСОБА_13 (далі-відповідач 14) про стягнення солідарно з відповідачів шкоду (збитки) у розмірі 10 930 000 000, 00 грн.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку, що позовна заява Фонду гарантування вкладів фізичних осіб підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням ст. 164 Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України, у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Статтею 164 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, які підтверджують:

1) направлення іншим учасникам справи копій позовної заяви і доданих до неї документів з урахуванням положень статті 42 цього Кодексу;

2) сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів). У разі необхідності до позовної заяви додається клопотання про призначення експертизи, витребування доказів тощо. До заяви про визнання акта чи договору недійсним додається також копія (або оригінал) оспорюваного акта чи договору або засвідчений витяг з нього, а у разі відсутності акта чи договору у позивача - клопотання про його витребування. До позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 172 Господарського процесуального кодексу України, Позивач, особа, яка звертається з позовом в інтересах іншої особи, зобов`язані до подання позовної заяви надіслати учасникам справи її копію та копії доданих до неї документів листом з описом вкладення. Таке надсилання може здійснюватися в електронній формі через електронний кабінет з урахуванням положень статті 42 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 7 ст. 42 Господарського процесуального кодексу України, якщо цим Кодексом передбачено обов`язок учасника справи щодо надсилання копій документів іншим учасникам справи, такі документи в електронній формі можуть направлятися з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а в разі відсутності в іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність в іншого учасника справи електронного кабінету - у паперовій формі листом з описом вкладення.

Відповідно до ч. 6 ст.6 Господарського процесуального кодексу України, адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Суд зазначає, що відповідачами за позовом Фонду гарантування вкладів фізичних осіб є фізичні особи та юридична особа-нерезидент, щодо яких процесуальним законодавством не визначено обов`язку в реєстрації електронного кабінету в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі).

Так, правилами надання послуг поштового зв`язку, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України № 270 від 05.03.2009, передбачено, що розрахунковим документом, який підтверджує факт надання послуг поштового зв`язку є документ встановленої відповідно до Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» форми і змісту (касовий чек, розрахункова квитанція тощо).

Відповідно до п. п. 59, 61 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України № 270 від 05.03.2009, внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю з описом вкладення подаються для пересилання відкритими для перевірки їх вкладення. У разі приймання внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладення бланк опису заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв`язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові. На примірнику опису, що видається відправникові, працівник поштового зв`язку повинен зазначити номер поштового відправлення.

Отже, належним доказом надсилання іншій стороні у справі копії позовної заяви та доданих до неї документів, у разі відсутності електронного кабінету може вважатися розрахунковий документ встановленої форми, який підтверджує надання послуг поштового зв`язку (касовий чек, поштова квитанція з описом вкладення тощо) та надіслання позовних матеріалів на адресу відповідача зазначену в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

В якості доказу направлення копії позовної заяви з доданими до неї документами відповідачам надано опис вкладення з відтиском печатки поштового відділення, з якого вбачаються адреси на які було надіслано позовну заяву з додатками.

Відповідно до ч. 8 ст. 176 Господарського процесуального кодексу України, суддя з метою визначення підсудності може також користуватися даними Єдиного державного демографічного реєстру.

Тож, судом з метою визначення підсудності та належного місцезнаходження відповідачів-фізичних осіб здійснено запити до Єдиного державного демографічного реєстру.

Згідно з відомостей отриманих судом з Єдиного державного демографічного реєстру встановлено, що, зокрема, місцезнаходженням:

1) ОСОБА_2 є: АДРЕСА_1 ;

2) ОСОБА_4 є: АДРЕСА_2 ;

3) ОСОБА_6 є: АДРЕСА_3 ;

4) ОСОБА_7 є: АДРЕСА_4 .

Проте, як вбачається з доданих до позовної заяви описів вкладення позовну заяву з додатками було надіслано позивачем на наступні адреси вказаних вище відповідачів, а саме:

1) ОСОБА_2 : АДРЕСА_5 ;

2) ОСОБА_4 : АДРЕСА_6 ;

3) ОСОБА_6 : АДРЕСА_7 ;

4) ОСОБА_7 : АДРЕСА_8 .

Дана обставина є суттєвою, оскільки нормами ст. 165 Господарського процесуального кодексу України передбачено право відповідачів після одержання ухвали про відкриття провадження у справі надіслати суду відзиви на позовну заяву, тоді як у даному випадку вказані відповідачі позбавляються можливості підготувати обґрунтовані заперечення на позовну заяву, з урахуванням усіх обставин, на які посилається позивач та поданих ним доказів.

Таким чином, позивачу необхідно надати суду докази надіслання на адресу ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 ); ОСОБА_4 ( АДРЕСА_2 ); ОСОБА_6 ( АДРЕСА_3 ); ОСОБА_7 ( АДРЕСА_4 ), зазначену в Єдиному державному демографічному реєстрі копії позовної заяви з усіма додатками поданими до суду.

Так, відповідно до ч.ч.1-2 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. Суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху також у разі, якщо позовну заяву подано особою, яка відповідно до частини шостої статті 6 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

За таких обставин, суд приходить до висновку про залишення позовної заяви Фонду гарантування вкладів фізичних осіб без руху з наданням позивачу строку для усунення вищезазначених недоліків.

Суд звертає увагу заявника на положення ч. 4 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України, відповідно до якої, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

При цьому, суд зазначає, що після усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 176 цього Кодексу.

Враховуючи наведене та керуючись ч.ч. 1-2 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва, -

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву Фонду гарантування вкладів фізичних осіб до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , Компанії Centragas Holding GmbH, ОСОБА_13 про стягнення 10 930 000 000, 00 грн., - залишити без руху.

2. Встановити позивачу строк протягом п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення недоліків позовної заяви, а саме:

- надати суду докази надіслання на адресу ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 ); ОСОБА_4 ( АДРЕСА_2 ); ОСОБА_6 ( АДРЕСА_3 ); ОСОБА_7 ( АДРЕСА_4 ) зазначену в Єдиному державному демографічному реєстрі копії позовної заяви з усіма додатками поданими до суду.

3. Попередити позивача, що в разі неусунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Ухвала набрала законної сили 20.05.2024 та оскарженню не підлягає.

Суддя Щербаков С.О.