ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

"15" травня 2024 р. м. Київ Справа№ 920/25/21

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Станіка С.Р.

суддів: Тищенко О.В.

Шаптали Є.Ю.

розглянувши матеріали апеляційної скарги Акціонерного товариства "Сумське машинобудівне науково-виробниче об`єднання"

на рішення Господарського суду Сумської області

від 20.02.2024 (повний текст складено та підписано 28.02.2024)

у справі № 920/25/21 (суддя Яковенко В.В.)

за первісним позовом: Акціонерного товариства "Банк Кредит Дніпро"

до відповідача: Акціонерного товариства "Сумське машинобудівне науково-виробниче об`єднання"

про стягнення 237741258,34 грн,

за зустрічним позовом: Акціонерного товариства "Сумське машинобудівне науково-виробниче об`єднання"

до відповідача: Акціонерного товариства "Банк Кредит Дніпро"

про визнання припиненою застави за договором застави та визнання відсутнім права на звернення стягнення на предмет забезпечувального обтяження за договором застави

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Господарського суду Сумської області від 20.02.2024 у справі № 920/25/21 позов Акціонерного товариства «Банк Кредит Дніпро» про звернення стягнення на предмет забезпечувального обтяження задоволено повністю, а саме:

- у рахунок часткового погашення заборгованості Акціонерного товариства "Сумське машинобудівне науково-виробниче об`єднання" (40004, м. Суми, вул. Горького, 58, ) перед Акціонерним товариством "Банк Кредит Дніпро" (01033, м. Київ, вул. Жилянська, 32, ) за кредитним договором №081010-КЛТ від 08.10.2010 в розмірі 237741258,34 грн (двісті тридцять сім мільйонів сімсот сорок одна тисяча двісті п`ятдесят вісім гривень 34 копійки), що є частиною заборгованості за тілом кредиту в розмірі 17605286,90 доларів США, еквівалент в гривні становить 497782444,98 грн за офіційним курсом НБУ на 31.12.2020 - 1 долар США коштує 28,2746 грн, звернути стягнення на майно (товари в обігу), що належить на праві власності Акціонерному товариству "Сумське машинобудівне науково-виробниче об`єднання" (40004, м. Суми, вул. Горького, 58, ) та є предметом застави за договором застави № 081010-З від 08.10.2010 (з усіма змінами та доповненнями) та акта перевірки від 21.05.2020 наявності готової продукції на складі, незавершеного виробництва переданого в заставу АТ "Банк Кредит Дніпро", а саме: готова продукція: Насос 2ВВ-500-30 (Стенд для випробувань) в кількості 1 шт., який знаходиться за адресою: м. Суми, проспект Курський, 48; незавершене виробництво, а саме: 1. Блок компресора (ЗКЗ 1), 2. Електропровідний компресорний агрегат 4 (ЗКЗ 1), 3. Компресорна установка 2ГМ10А-2,7/21-151 (ЗКЗ 1), 4. Блок компресора (ЗКЗ 2), 5. Електропровідний компресорний агрегат 4 (ЗКЗ 1), 6. Електропровідний компресорний агрегат 4 (ЗКЗ 3), 7. Електропровідний компресорний агрегат 4 (ЗКЗ 2), 8. Турбоблок (ЗКЗ 1), 9. Блок компресора (ЗКЗ 1), 10. Блок компресора (ЗКЗ 2), 11. Поршнева компресорна установка 4ГМ10 (ЗКЗ 1), 12. Компресорна установка 4ГМ10-54/10-20С (ЗКЗ 1), які знаходяться за адресами м. Суми, проспект Курський, 30, вул. Горького 58, вул. Комарова, 2-А, проспект Курський, 48, та/або іншу готову продукцію та незавершене виробництво (обладнання та комплектуючі), що належить на праві власності Акціонерному товариству "Сумське машинобудівне науково-виробниче об`єднання" (40004, м. Суми, вул. Горького, 58, ), та будуть виявлені (описані) в межах виконавчого провадження за наступними адресами: Україна, м. Суми, пр-кт Курський, 30, вул. Горького, 58, вул. Комарова, 2, пр-кт Курський, 43, пр-кт Курський, 48, в межах вартості предмету застави, що становить 237741258,34 грн.;

- встановлено спосіб реалізації майна, на яке буде звернено стягнення, шляхом продажу на прилюдних торгах за ціною, встановленою на підставі висновку суб`єкта оціночної діяльності в межах процедури виконавчого провадження;

- стягнуто з Акціонерного товариства "Сумське машинобудівне науково-виробниче об`єднання" (40004, м. Суми, вул. Горького, 58, ) та на користь Акціонерного товариства "Банк Кредит Дніпро" (01033, м. Київ, вул. Жилянська, 32, ) 735700 грн 00 коп. (сімсот тридцять п`ять тисяч сімсот гривень) судового збору;

- у задоволенні зустрічних позовних вимог відмовлено.

Не погоджуючись з ухваленим рішенням, відповідача за первісним позовом, позивач за зустрічним позовом - Акціонерне товариство «Сумське машинобудівне науково-виробниче об`єднання" (24.04.2024 через підсистему «Електронний суд») звернувся до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою.

Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 25.04.2024, апеляційну скаргу Акціонерного товариства «Сумське машинобудівне науково-виробниче об`єднання" на рішення Господарського суду Сумської області від 20.02.2024 у справі № 920/25/21, передано на розгляд колегії суддів Північного апеляційного господарського суду у складі головуючого судді Станік С.Р., суддів: Тищенко О.В., Шаптала Є.Ю.

При дослідженні апеляційної скарги судом встановлено, що скаржник просить:

- визнати поважними причини пропуску та поновити Акціонерному товариству «Сумське науково-виробниче об`єднання» строк на апеляційне оскарження рішення Господарського суду Сумської області від 20.02.2024;

- прийняти апеляційну скаргу та відкрити апеляційне провадження;

- скасувати рішення Господарського суду Сумської області від 20.02.2024 у справі №920/25/21 в частині відмови в задоволенні зустрічного позову Акціонерного товариства «Сумське науково-виробниче об`єднання».

- ухвалити в цій частині нове рішення про задоволення зустрічного позову. Визнати припиненою заставу за договором застави № 081010-З від 08.10.2010, укладеного між Акціонерним товариством "Сумське науоков-виробниче об`єднання" та Акціонерним товариством "Банк Кредит Дніпро".

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 29.04.2024 витребувано у Господарського суду Сумської області матеріали справи № 920/25/21. Відкладено вирішення питань, пов`язаних з рухом апеляційної скарги, які визначені главою 1 розділу IV Господарського процесуального кодексу України, за апеляційною скаргою Акціонерного товариства «Сумське машинобудівне науково-виробниче об`єднання" на рішення Господарського суду Сумської області від 20.02.2024 у справі № 920/25/21.

07.05.2024 до Північного господарського суду з суду першої інстанції надійшли матеріали справи № 920/25/21.

В свою чергу, головуючий суддя Станік С.Р. 10.05.2024 перебував у відпустці, суддя Шаптала Є.Ю., який входить до складу колегії суддів, але не є суддею-доповідачем, з 06.05.2024 по 10.05.2024 включно перебував у відпустці і вирішення питання стосовно даної апеляційної скарги здійснюється після виходу суддів з відпусток.

Дослідивши матеріали апеляційної скарги Акціонерного товариства «Сумське машинобудівне науково-виробниче об`єднання" та додані до неї документи, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що подана апеляційна скарга не відповідає вимогам Глави 1 Розділу IV Господарського процесуального кодексу України та підлягає залишенню без руху, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1, 2, 3 ст. 256 Господарського процесуального кодексу України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів, а на ухвалу суду - протягом десяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: 1) рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; 2) ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом десяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 261 цього Кодексу.

Отже, наявність або відсутність підстав для задоволення заяви про відновлення пропущеного строку подання апеляційної скарги визначається за правилами частини другої статті 256 Господарського процесуального кодексу України. Клопотання про відновлення строку подання апеляційної скарги з огляду на приписи статті 256 Господарського процесуального кодексу України повинно містити обґрунтування поважності причин пропуску такого строку (за необхідності - з посиланням на відповідні докази, які подаються апеляційному господарському суду на загальних підставах).

Поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій. До клопотання чи заяви мають бути подані докази того, що здійснити відповідні процесуальні дії у визначений строк у заявника не було можливості.

При цьому Господарський процесуальний кодекс України не пов`язує право суду відновити пропущений строк з певним колом обставин, що спричинили пропуск строку.

Таким чином, у кожному випадку суд з врахуванням конкретних обставин пропуску строку оцінює доводи, що наведені в обгрунтування клопотання про його відновлення та робить мотивований висновок щодо поважності чи не поважності причин пропуску строку.

Слід зазначити, що суд може поновити строк на апеляційне оскарження лише у виняткових випадках, тобто причини поновлення таких строків повинні бути не просто поважними, але й мати такий характер, не враховувати який вважалось би несправедливим та таким, що суперечить загальним засадам законодавства.

Судом апеляційної інстанції встановлено, що апеляційну скаргу на рішення Господарського суду Сумської області від 20.02.2024 у справі № 920/25/21, повний текст якого складено 28.02.2023, подана 25.04.2024 через підсистему «Електронний кабінет», тоді як останнім днем процесуального строку на апеляційне оскарження рішення у даній справі є 19.03.2024.

Отже, судом апеляційної інстанції встановлено, що апеляційна скарга подана з пропуском процесуального строку для її подання, встановленого ч. 1 ст. 256 Господарського процесуального кодексу України.

Як вбачається з матеріалів справи, ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 17.04.2024 апеляційну скаргу (№ 09.1-04.5/2114/24) Акціонерного товариства «Сумське машинобудівне науково-виробниче об`єднання" з доданими документами постановлено повернути заявнику без розгляду на підставі ч. 2 ст. 260 Господарського процесуального кодексу України.

При повторному поданні апеляційної скарги скаржником заявлено клопотання про поновлення пропущеного строку подання апеляційної скарги, яке обгрунтовано повторним зверненням до суду з даною апеляційною скаргою після повернення апеляційним господарським судом первісно поданої апеляційної скарги заявникові.

Крім того, скаржник зазначає, що Акціонерне товариство «Сумське машинобудівне науково-виробниче об`єднання» не мало змоги подати цю апеляційну скаргу раніше, у зв`язку з повітряними тривогами, що були оголошені в м. Суми, під час яких і колектив товариства і уповноважені представники зобов`язані дотримуватися вимог правил цивільного захисту, слідувати в укриття, що створило об`єктивну неможливість працювати в нормальному режимі, та збоями в роботі Електронного суду.

Суд апеляційної інстанції, розглянувши клопотання Акціонерного товариства «Сумське машинобудівне науково-виробниче об`єднання" про поновлення процесуального строку на апеляційне оскарження рішення Господарського суду Сумської області від 20.02.2024 у справі № 920/25/21, дійшов наступних висновків.

Як зазначено вище, первісно подану апеляційну скаргу суд апеляційної інстанції повернув скаржнику без розгляду у зв`язку з підстави не усунення її недоліків в повному обсязі у строк визначений ухвалою Північного апеляційного господарського суду про залишення апеляційної скраги без руху від 01.04.2024 на підставі ч. 2 ст. 260 Господарського процесуального кодексу України.

Суд апеляційної інстанції вважає, що скаржником не наведено достатнього обґрунтування поважності причин пропуску встановленого законом строку на подання апеляційної скарги, оскільки подання апеляційної скарги вдруге та посилання на повітряні тривоги в м. Суми, не може вважатися поважною причиною пропущення відповідного процесуального строку.

Окрім того, сам факт повернення першої апеляційної скарги не є поважною підставою пропуску процесуального строку на подачу скарги.

Суд апеляційної інстанції враховує висновки Верховного Суду, наведені у постанові суду від 08.07.2021 по справі №910/17790/19, ухваленої у складі колегії суддів Касаційного господарського суду, відповідно до яких сам по собі факт повернення апеляційної скарги не є поважною причиною пропуску строку; а при вирішенні питання про поважність наведених скаржником причин, суд має враховувати також і ті обставини, які стали підставою для повернення попередньо поданої апеляційної скарги, а також період часу, який сплинув з моменту, коли особа дізналась про відповідне рішення суду (така правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 19.06.2020 у справі №280/4682/19, від 18.06.2020 у справі №400/524/19, від 17.06.2020 у справі №280/4951/19, від 15.05.2020 у справі №820/1212/17).

Згідно статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського Суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (далі - Конвенція) та практику Європейського Суду з прав людини (далі - Суд) як джерело права.

За змістом статті 6 Конвенції з прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) кожен при вирішенні питання щодо прав та обов`язків має право на справедливий і відкритий розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, визначеним законом.

Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод.

Відповідно до ч. 1 ст. 11 Господарського процесуального кодексу України суд при розгляді справи керується принципом верховенства права, складовою якого є юридична визначеність.

Принцип правової визначеності є одним із суттєвих елементів принципу верховенства права. В його основі лежить відоме з римського права положення res judicata (лат. "вирішена справа"), відповідно до якого остаточне рішення правомочного суду, яке вступило в силу, є обов`язковим для сторін і не може переглядатися. Іншими словами, цей принцип гарантує остаточність рішень ("що вирішено - вирішено і не має переглядатися до безмежності").

У пункті 41 рішення від 03.04.2008р. у справі "Пономарьов проти України" Європейський суд з прав людини вказав, що "правова система багатьох країн-членів передбачає можливість продовження строків, якщо для цього є обґрунтовані підстави. Суд визнає, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata, особливо як у цій справі, коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів ні у часі, ні в підставах для поновлення строків".

Правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу правової визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані (див. de Rada Cavanilles v. Spain, рішення від 28.10.1998р., Reports 1998 -VIII, с. 3255, §45, Peretyaka and Sheremetyev v. Ukraine, №17160/06 та №35548/06, §34, ЄСПЛ, від 21.12.2010р.).

Принцип правової визначеності застосовується не лише щодо сторін, але й щодо національних судів (Diya 97 v. Ukraine, №19164/04, §47, ЄСПЛ, від 21.10.2010р.).

У справі "Устименко проти України" Європейський суд з прав людини зазначив, що сама концепція "поважних причин" не є чіткою, тому для національних судів ще важливішим було вказати причини свого рішення про поновлення пропущеного строку і відновлення провадження у справі заявника.

Якщо строк оскарження поновлюється зі спливом значного періоду часу, таке рішення може порушити принцип правової визначеності.

Виходячи із зазначених критеріїв, Європейський суд з прав людини визнає легітимними обмеженнями встановлені державами - членів Ради Європи вимоги щодо строків оскарження судових рішень (рішення Європейського Суду з прав людини у справі "Нешев проти Болгарії" від 28.10.2004р.).

Фактично норма про можливість поновлення процесуальних строків є, по суті, пільгою, яка може застосовуватися як виняток із загального правила, оскільки в іншому випадку нівелюється суть чіткого встановлення законодавцем кожного з процесуальних строків (аналогічна позиція викладена у постанові Верховного Суду від 09.10.2018р. у справі №5/452/06).

Європейський суд з прав людини зазначив, що праву особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (рішення Європейського суду з прав людини від 7 липня 1989 року у справі Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії, № 11681/85, § 35).

Отже, у контексті забезпечення реалізації права на оскарження судового рішення та вирішення питання поновлення строків на таке оскарження у рішеннях ЄСПЛ сформувалась стала практика, відповідно до якої поновлення строків на оскарження може бути виправданим, якщо пропуск строку є поважний, об`єктивно незалежний від волі та поведінки скаржника.

Таким чином, вирішуючи питання про поновлення пропущеного строку, суд враховує, що оцінка поважності причин пропуску строку має здійснюватися індивідуально у кожній справі, а будь-які причини не можуть розцінюватися як абсолютна підстава для його поновлення. Поновленню підлягає лише строк, який пропущений з об`єктивних і, які не залежали від волі та поведінки особи, причин.

За приписами ч. 3 ст. 256 Господарськьго процесуального кодексу України строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 261 цього Кодексу.

Згідно з ч. 1 ст. 119 Господарськьго процесуального кодексу України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами.

Зі змісту наведеної правової норми убачається, що законодавець не передбачив обов`язок суду автоматично поновлювати пропущений строк за наявності відповідного клопотання заявника, оскільки в кожному випадку суд має чітко визначити, з якої саме поважної причини такий строк було пропущено та чи підлягає він поновленню.

Таким чином, для поновлення процесуального строку суд має встановити наявність об`єктивно непереборних обставин, які перешкоджали вчасному зверненню зі скаргою на судове рішення, у зв`язку з чим заявник має довести суду їх наявність та непереборність, оскільки в іншому випадку нівелюється значення чіткого окреслення законодавчо закріплених процесуальних строків.

Суд зазначає, що існування обставини повернення апеляційної скарги, яка не позбавляє скаржника на повторне звернення до суду апеляційної інстанції, не означає наявність у особи безумовного права оскаржувати судові рішення у будь-який момент після повернення вперше поданої апеляційної скарги без урахування процесуальних строків встановлених для цього, а у суду - обов`язку поновлювати такий строк, у разі його пропуску, тим більш, за відсутності поважних причин.

Як вбачається з матеріалів справи, ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 01.04.2024 апеляційну скаргу Акціонерного товариства "Сумське машинобудівне науково-виробниче об`єднання" на рішення Господарського суду Сумської області від 20.02.2024 у справі №920/25/21 залишено без руху, надано скаржнику строк не більше десяти днів з дня отримання копії даної ухвали для усунення недоліків апеляційної скарги подати до суду апеляційної інстанції докази сплати судового збору у розмірі 5 448,00 грн.

Судом апеляційної інстанції встановлено, що скаржник отримав ухвалу Північного апеляційного господарського суду про залишення апеляційної скарги без руху від 01.04.2024 через електронний суд 01.04.2024 о 16:55 год, відповідні докази наявні у матеріалах справи, отже останній день на усунення недоліків був 11.04.2024.

12.04.2024 через підсистему «Електронний суд» від скаржника надійшла заява, яка зареєстрована судом 15.04.2024, про усунення недоліків. Також скаржник зазначав, що повний текст ухвали складений 01.04.2024, зареєстровано в ЄДРСР 02.04.2024, забезпечено надання загального доступу 03.04.2024, текст ухвали Акціонерне товариство «Сумське машинобудівне науково-виробниче об`єднання» отримало в ЄДРСР 03.04.2024.

Розглянувши доводи скаржника наведені у заяві про усунення недоліків, суд апеляційної інстанції зазначив, що дана заява була подана із пропуском строку, визначений ухвалою суду від 01.04.2024 для усунення недоліків апеляційної скарги. Оскільки у матеріалах справи наявні докази, про отримання ухвали суду від 01.04.2024 Акціонерним товариством «Сумське машинобудівне науково-виробниче об`єднання" через «Електронний суд» 01.04.2024 о 16:55 год, отже суд апеляційної інстанції дійшов до висновку, що твердження скаржника про отримання ухвали суду від 01.04.2024 - 03.04.2024 є необгрунтованими.

За таких обставин, суд апеляційної інстанції дійшов до висновку про повернення скаржнику без розгляду апеляційної скраги на основі вищезазначених приписів процесуального законодавства з підстави не усунення її недоліків. Крім того суд зазначив, що відповідно до норм Господарського процесуального кодексу України, у суду відсутні повноваження щодо поновлення строку на усунення недоліків апеляційної скарги.

Касаційний адміністративний суд у складі Верховного Суду зробив висновок (постанова Верховного Суду від 24 липня 2023 року у справі №200/3692/21), що процесуальний строк, зокрема строк на апеляційне оскарження в разі повторного подання апеляційної скарги, може бути поновлено у випадку дотримання одночасно таких умов:

- первісне звернення до суду апеляційної інстанції з апеляційною скаргою відбулось у межах передбаченого процесуальним законом строку на апеляційне оскарження;

- повторне подання апеляційної скарги відбулось у межах строку апеляційного оскарження, встановленого процесуальним законом, або впродовж розумного строку після отримання копії відповідної ухвали суду про повернення первісної скарги, без невиправданих затримок і зайвих зволікань;

- скаржник продемонстрував добросовісне ставлення до реалізації ним права на апеляційне оскарження і вжив усіх можливих та залежних від нього заходів з метою усунення недоліків апеляційної скарги, які стали підставою для повернення вперше поданої апеляційної скарги, і такі недоліки фактично усунуті станом на момент повторного звернення з апеляційною скаргою;

- доведено, що повернення попередньо поданих апеляційних скарг відбулося з причин, які не залежали від особи, яка оскаржує судові рішення, і які обумовлені наявністю об`єктивних і непереборних обставин, що унеможливили або значно утруднили можливість своєчасного звернення до суду апеляційної інстанції та не могли бути усунуті скаржником;

- наявність таких обставин підтверджено належними і допустимими доказами.

За таких підстав, суд апеляційної інстанції вважає, що скаржником не наведено належного обґрунтування поважності причин пропуску встановленого законом строку на подання апеляційної скарги, не вказано конкретних обставин, що унеможливили або значно утруднили можливість своєчасного звернення до суду апеляційної інстанції та не могли бути усунуті скаржником, що позбавляє можливості вирішення питання про поновлення строку на апеляційне оскарження.

З наведеного слідує, що пропуск процесуального строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції не підтверджений ним належними та допустимими доказами, а усунення недоліків шляхом подання апеляційної скарги вдруге, з урахуванням вищенаведеного, не може вважатися поважною причиною.

Згідно ч. 3 ст. 260 Господарського процесуального кодексу України, апеляційна скарга залишається без руху, якщо вона подана після закінчення строків, установлених ст. 256 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції із заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Згідно ч. 4 ст. 260 Господарського процесуального кодексу України, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 261 цього Кодексу.

Враховуючи викладене, суд апеляційної інстанції приходить до висновку про залишення апеляційної скарги без руху та надання скаржнику строку для можливості подання заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням поважних причин пропуску цього строку та надання доказів.

Відповідно до ст. 174 Господарського процесуального кодексу України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 258 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу.

Згідно п. 1 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст.ст. 174, 235, 258, ч. 3 ст. 260 Господарського процесуального кодексу України, апеляційний господарський суд, -

У Х В А Л И В :

1. Апеляційну скаргу (вх. № 09.1-04.5/3113/24) Акціонерного товариства «Сумське машинобудівне науково-виробниче об`єднання" на рішення Господарського суду Сумської області від 20.02.2024 у справі № 920/25/21 - залишити без руху.

2. Протягом десяти днів з дня вручення даної ухвали, Акціонерне товариство «Сумське машинобудівне науково-виробниче об`єднання" має право усунути недоліки, подавши до Північного апеляційного господарського суду:

- заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням інших причин пропуску цього строку, за наявності таких, підтверджених належними доказами.

3. В разі невиконання вимог зазначеної ухвали суду у встановлений пунктом 2 строк, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 261 цього Кодексу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню в касаційному порядку.

Головуючий суддя С.Р. Станік

Судді О.В. Тищенко

Є.Ю. Шаптала