ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЖИТОМИРСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

"22" травня 2024 р. м. Житомир Справа № 906/535/24

Господарський суд Житомирської області у складі судді Сікорської Н.А.,

перевіривши матеріали позовної заяви

ОСОБА_1

до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Льоноцвіт-100"

про визнання недійсним та скасування рішення,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом про визнання незаконним та скасування рішення Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Льоноцвіт-100", оформлене протоколом №1 від 29.10.2023р.

Пунктом 2 ч.1 ст.164 ГПК України визначено, що до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч.2 ст.123 ГПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до ч.1 ст.4 Закону України "Про судовий збір", судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За приписами ч.2 ст.4 Закону України "Про судовий збір" розмір судового збору за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; немайнового характеру - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до Закону України "Про Державний бюджет України на 2024 рік" розмір прожиткового мінімуму на одну працездатну особу складає 3028,00 грн.

З позову вбачається, що позивачкою заявлено вимогу немайнового характеру, а тому сума судового збору, яка повинна бути сплачена заявником за подання даної позовної заяви, становить 3028,00 грн.

Разом з позовною заявою позивачкою подано клопотання про звільнення від сплати судового збору, обґрунтоване тим, що вона знаходиться в скрутному матеріальному становищі, є пенсіонером та отримує 4000,54 грн. пенсії в місяць.

В підтвердження обставин, викладених в клопотанні, позивачка надала копії наступних документів: довідки ГУ ПФУ в Житомирській області про доходи за лютий-квітень 2024р. №830127 від 09.04.2024р., довідки ГУ ПФУ в Житомирській області про доходи за травень 2023 - квітень 2024 №331387 від 09.04.2024р., довідки форми ОК-5 від 09.04.2024р., довідки Управління соціального захисту населення Корольовського району Департаменту соціальної політики Житомирської міської ради про отримання (неотримання) допомоги №463 від 07.02.2024р., відомостей з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про джерела/суми нарахованого доходу, нарахованого (перерахованого) податку та військового збору станом на 16.05.2024р.

Розглянувши заявлене клопотання та додані до нього документи, суд дійшов наступного висновку.

За змістом положень статті 8 Закону України "Про судовий збір" питання про відстрочення та розстрочення судом сплати судового збору, зменшення розміру судового збору або звільнення від його сплати з підстав майнового стану сторони вирішується судом в кожному конкретному випадку залежно від обставин справи та обґрунтованості доводів сторони належними і допустимими доказами на підтвердження того, що майновий стан сторони перешкоджає сплаті нею судового збору в установленому порядку і розмірі, а також на засадах рівності всіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Так, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Наведеною вище правовою нормою Закону України "Про судовий збір" встановлено чіткий і вичерпний перелік умов для відстрочення, розстрочення сплати судового збору або звільнення від його сплати, а також суб`єктних та предметних критеріїв, за наявності яких, з огляду на майновий стан сторони, суд може, зокрема, звільнити від сплати судового збору.

Особа, яка звертається до суду, має право подати відповідне клопотання, у якому навести обставини щодо її майнового стану, за наявності підстав, з якими закон пов`язує можливість реалізації судом повноважень зменшити тягар судових витрат стосовно сплати судового збору. Такі обставини мають бути підтверджені належними, допустимими, достатніми та достовірними доказами.

Вказана норма закріплює дискреційне право, а не обов`язок суду відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати. При цьому його реалізація не може призводити до порушення принципу процесуального рівноправ`я сторін та знаходиться в безпосередній залежності від доведеності за допомогою належних, допустимих, достовірних та достатніх доказів обставин того, що скрутне майнове становище особи не дозволяє їй сплатити судовий збір у встановленому чинним законодавством розмірі.

Суд враховує, що Закон України "Про судовий збір" не містить вичерпного та чітко визначеного переліку доказів, які можливо вважати такими, що підтверджують майновий стан особи. Водночас у кожному конкретному випадку суд установлює можливість особи сплатити судовий збір на підставі поданих нею доказів у сукупності щодо її майнового стану за своїм внутрішнім переконанням.

Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (пункт 44 рішення ЄСПЛ від 25.07.2005 у справі "Княт проти Польщі" заява №71731/01; пункти 63-64 рішення ЄСПЛ від 26.07.2005р. у справі "Єдамскі та Єдамска проти Польщі", заява №73547/01).

Таким доказом можуть слугувати, зокрема, довідка органу доходів і зборів про відсутність інших доходів за попередній календарний рік у фізичної особи, відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених доходів та утримання податків, докази на підтвердження наявності/відсутності у заявника рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, докази непрацездатності особи чи незадовільного стану здоров`я, наявності на утриманні непрацездатних членів сім`ї тощо. Таких доказів заявником не надано.

Вказане узгоджується з правою позицією Верховного Суду в ухвалах від 02.07.2021 у справі № 904/1275/20; від 19.04.2021 у справі №910/5511/19; від 28.11.2022 у справі №585/1887/21; від 14.06.2022 у справі №457/216/18; від 07.04.2022 у справі №289/1410/16-ц; від 22.08.2022 у справі №577/5154/19; від 31.08.2022 у справі №444/3098/18; від 21.11.2022 у справі №682/840/20; від 25.07.2022 у справі №761/19229/21; від 26.09.2022 у справі №682/840/20 тощо.

Досліджуючи подані позивачкою документи в обґрунтування клопотання, суд встановив, що вони не містять відомостей про доходи (отриману пенсію) за попередній календарний рік, а включають лише дані за частину 2023 року.

Також, в процесі вирішення клопотання судом здійснено запит до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, згідно якого у власності позивачки перебуває квартира та земельні ділянки.

У зв`язку з наведеним, клопотання заявника про звільнення від сплати судового збору підлягає відхиленню.

Відповідно до вимог ч.1 ст.174 ГПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Зважаючи на вищевикладені обставини, позовну заяву ОСОБА_1 суд залишає без руху.

Позивачу з метою усунення недоліків позовної заяви необхідно подати до суду заяву про усунення недоліків, до якої додати докази сплати судового збору в розмірі 3028,00 грн.

Разом з тим, суд зауважує, що позивачка не позбавлена права звернутися до суду з клопотанням про відстрочення/розстрочення сплати, зменшення розміру судового збору, у випадку подання належних доказів в його обгрунтування.

Частиною 2 статті 164 ГПК України передбачено, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Керуючись ст.ст. 162, 164, 172, 174, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву залишити без руху.

2. ОСОБА_1 протягом десяти днів з дня вручення ухвали суду усунути недоліки позовної заяви.

3. Роз`яснити ОСОБА_1 , що в разі не усунення всіх недоліків у встановлений судом строк, заява вважається неподаною і повертається позивачу згідно з ч.4 ст.174 Господарського процесуального кодексу України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Сікорська Н.А.

1 - до справи

2 - відповідачу (рек. з повід, РНОКПП )