ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЖИТОМИРСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

"20" травня 2024 р. м. Житомир Справа № 906/518/24

Господарський суд Житомирської області у складі судді Шніт А.В.,

перевіривши матеріали позовної заяви

Керівника Золотоніської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Відділу освіти виконавчого комітету Золотоніської міської ради Черкаської області

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Нурмат ЛТД"

про визнання недійсними додаткових угод та стягнення безпідставно сплачених коштів у сумі 53 127,00 грн,

ВСТАНОВИВ:

Керівник Золотоніської окружної прокуратури звернувся до Господарського суду Житомирської області в інтересах держави в особі Відділу освіти виконавчого комітету Золотоніської міської ради Черкаської області з такими позовними вимогами:

- визнати недійсною додаткову угоду від 25.03.2021 №1 до договору про закупівлю товарів №119 від 03.03.2021, укладеного між Відділом освіти виконавчого комітету Золотоніської міської ради Черкаської області та Товариством з обмеженою відповідальністю "ТД МТК" (наразі назва - Товариство з обмеженою відповідальністю "Нурмат ЛТД");

- визнати недійсною додаткову угоду від 19.07.2021 №2 до договору про закупівлю товарів №119 від 03.03.2021, укладеного між Відділом освіти виконавчого комітету Золотоніської міської ради Черкаської області та Товариством з обмеженою відповідальністю "ТД МТК" (наразі назва - Товариство з обмеженою відповідальністю "Нурмат ЛТД");

- визнати недійсною додаткову угоду від 01.11.2021 №3 до договору про закупівлю товарів №119 від 03.03.2021, укладеного між відділом освіти виконавчого комітету Золотоніської міської ради Черкаської області та Товариством з обмеженою відповідальністю "ТД МТК" (наразі назва - Товариство з обмеженою відповідальністю "Нурмат ЛТД").

- стягнути із Товариства з обмеженою відповідальністю "Нурмат ЛТД" на користь Відділу освіти виконавчого комітету Золотоніської міської ради Черкаської області кошти у сумі 53 127,00 грн.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що за результатами публічної закупівлі 03.03.2021 між Відділом освіти виконавчого комітету Золотоніської міської ради Черкаської області та Товариством з обмеженою відповідальністю "ТД МТК" укладено договір №119 від 03.03.2021, предметом якого є нафта та дистиляти. Згодом сторони підписали додаткові угоди №1 від 25.03.2021, №2 від 19.07.2021, №3 від 01.11.2021, якими збільшено ціну за одиницю товару, а загальну вартість всього обсягу поставки зменшено. На переконання прокурора, додаткові угоди №1, №2, №3 є недійсними, оскільки укладенні з порушенням вимог ст. 5, ч. 5 ст. 41 Закону України "Про державні закупівлі" в частині дотримання пропорційності підвищення ціни за договором відсотку збільшення ціни, що існувала на ринку у разі її коливання (додаткова угода №1), збільшення ціни товару понад 10 % (додаткові угоди №2 та №3). Через підвищення ціни на бензин та дизельне пальне на підставі додаткових угод, які підлягають визнанню недійсними у судовому порядку, відділ освіти надмірно сплатив ТОВ "ТД МТК" 53 127,00грн, а тому має право вимагати від постачальника товару повернення вказаної суми. Правовими підставами позову вказано ст.203, 215, 670 ЦК України.

Мотивами для звернення до суду в інтересах держави є те, що закупівля бензину та дизельного пального за договором №119 від 03.03.2021 здійснювалася за кошти місцевого бюджету. Порушенням інтересів держави у цьому випадку є те, що відділ освіти як орган місцевого самоврядування, який у розумінні ст. 22 Бюджетного кодексу України, є розпорядником бюджетних коштів нижчого рівня, що уповноважений на отримання бюджетних асигнувань, взяття бюджетних зобов`язань та здійснення видатків бюджету, зобов`язаний ефективно та раціонально використовувати бюджетні кошти, чим сприяти недопущенню порушень інтересів держави у бюджетній сфері. Відділ освіти, укладаючи оскаржувані додаткові угоди до договору про закупівлю, усупереч вимог ст. 41 Закону України "Про публічні закупівлі", сприяв порушенням цих інтересів держави, тим самим вказаний орган "не здійснює та неналежно здійснює їх захист".

Згідно з ч. 1 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру", представництво прокурором держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів держави, у випадках та порядку, встановлених законом.

Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження (далі - компетентний орган), а також у разі відсутності такого органу (ч. 3 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру").

Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень (ч. 4 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру").

Отже, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", і якщо компетентний орган протягом р о з у м н о г о строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження його бездіяльності. Якщо прокурору відомо причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові, але якщо з відповіді компетентного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим.

Частина 4 статті 23 Закону України "Про прокуратуру" передбачає, що наявність підстав для представництва може бути оскаржена суб`єктом владних повноважень. Таке оскарження означає право на спростування учасниками процесу обставин, на які посилається прокурор у позовній заяві, поданій в інтересах держави в особі компетентного органу, для обґрунтування підстав для представництва. Відповідну позицію викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі №912/2385/18.

Звертаючись до Господарського суду Житомирської області з позовною заявою (від 06.05.2024 №51-1353вих24), керівник Золотоніської окружної прокуратури додав повідомлення в порядку ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" (від 01.05.2024 №51-1312вих24), адресоване Відділу освіти виконавчого комітету Золотоніської міської ради Черкаської області. Однак не надано доказів його направлення або вручення відділу освіти до 06.05.2024 (до дати скерування позовних матеріалів сторонам та суду).

Відповідно до ч.1 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України, суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З метою усунення недоліків позовної заяви прокурору необхідно надіслати суду заяву про усунення недоліків позовної заяви із зазначенням номера справи, до якої додати докази направлення або вручення Відділу освіти виконавчого комітету Золотоніської міської ради Черкаської області повідомлення в порядку ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" (від 01.05.2024 №51-1312вих24) попередньо, до звернення до суду.

Керуючись ст.162, 164, 172, 174, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву залишити без руху.

2. Надати Керівнику Золотоніської окружної прокуратури 10 (десять) днів з дня отримання копії ухвали суду для усунення недоліків позовної заяви.

3. Роз`яснити Керівнику Золотоніської окружної прокуратури: у випадку невиконання цієї ухвали заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою, згідно з ч.4 ст.174 Господарського процесуального кодексу України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Шніт А.В.

Відправити Золотоніській окружній прокуратурі через підсистему "Електронний суд"