ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КІРОВОГРАДСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 травня 2024 рокуСправа № 912/30/24

Господарський суд Кіровоградської області у складі судді Кабакової В.Г., за участю секретаря судового засідання Лупенко А.І., розглянув у судовому засіданні справу №912/30/24

за позовом Заступника керівника Запорізької обласної прокуратури, вул. Дмитра Апухтіна, 29а, м. Запоріжжя, 69005, в інтересах держави в особі

Запорізької обласної військової адміністрації, пр. Соборний, 164, м. Запоріжжя, 69107

Міністерства розвитку громад, територій та інфраструктури України, пр. Берестейський, 14, м. Київ, 01135

Східного офісу Держаудитслужби, вул. Володимира Антоновича, 22, корп. 2, м. Дніпро, 49101, в особі Управління Східного офісу Держаудитслужби в Запорізькій області, вул. Перемоги, 129, м. Запоріжжя, 69005

до відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю "Градолія рафінація", вул. Мурманська, 37-Г, смт Нове, м. Кропивницький, 25491

за участі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивачів Акціонерного товариства "Українська залізниця", вул. Єжи Ґедройця, 5, м. Київ, 03150

про стягнення 467 853,17 грн

Представники сторін:

від прокуратури - Ледовська Т.В., посвідчення №075370 видане 01.03.2023,

від позивачів - участі не брали,

від відповідача - Бондар А.І., адвокат, ордер АВ №1110110 від 04.01.2024 (в режимі відеоконференції),

від третьої особи - Стрілець О.С., довіреність від 13.12.2023 №2529 (не був присутній при проголошенні вступної та резолютивної частин рішення).

У судовому засіданні проголошено вступну та резолютивну частини рішення.

До Господарського суду Кіровоградської області надійшла позовна заява Заступника керівника Запорізької обласної прокуратури в інтересах держави в особі Запорізької обласної військової адміністрації, Міністерства розвитку громад, територій та інфраструктури України та Східного офісу Держаудитслужби, в особі Управління Східного офісу Держаудитслужби в Запорізькій області до Товариства з обмеженою відповідальністю "Градолія рафінація" з вимогою про стягнення 467 853,17 грн пені, з покладенням судових витрат.

Ухвалою від 08.01.2024 суд прийняв позовну заяву до розгляду та відкрив провадження у справі №912/30/24 за правилами загального позовного провадження, призначив підготовче засідання на 08.02.2024 о 12:30 год, залучив третю особу та встановив учасникам справи строки для подання заяв по суті справи.

15.01.2024 через систему "Електронний суд" від Міністерства розвитку громад, територій та інфраструктури України надійшли пояснення щодо позовної заяви, за змістом яких позивач просить задовольнити позовні вимоги та здійснити розгляд справи без участі його представника.

16.01.2024 прокурором подано суду лист, до якого додано докази направлення листа №15/2-764вих-23 від 21.12.2023.

17.01.2024 через систему "Електронний суд" відповідач подав суду відзив на позовну заяву, відповідно до якого вважає позовні вимоги необґрунтованими зокрема, з таких підстав. Відповідач не є таким, що прострочив виконання зобов`язання, оскільки перша половина Товару за Заявкою 2 поставлена у м. Кропивницький і наміри Запорізької ОВА щодо отримання товару у цьому місті підтверджуються копією довіреності від 31.03.2022 на Кондратюка В.В., а друга партія поставлена відповідно до вимог листа Запорізької ОВА від 28.04.2022№ 08-23/1125. Щодо підстав для подання позову прокурором, відповідач вказує, що не зрозуміло у чому ж полягало порушення можливості розпорядження бюджетними коштами. Увесь замовлений у відповідача товар поставлено та АТ "Укрзалізниця" сплатило відповідну суму коштів. Зі змісту позову не зрозуміло та позивачем не доведено які ж саме бюджетні втрати понесла держава в особі Запорізької ОВА. Інтереси Запорізької ОВА не були порушені, оскільки вищевказані документи свідчать, що з певних логістичних, безпекових та організаційних обставин адміністрації було зручно/вигідно отримати частину товару у Кропивницькому, а частину на залізничній станції Запоріжжя-Ліве, що у свою чергу свідчить, що поставка такого великого обсягу товару у кілька етапів забезпечила для адміністрації можливість забезпечити транспорт, складські площі та очевидно людські ресурси, які могли своєчасно опрацювати відповідні поставки.

Крім того, відповідач повідомив суд про докази, які не може подати разом з відзивом. Так, відповідач зазначив, що подав до Запорізької обласної військової адміністрації два адвокатських запити щодо надання інформації та документів, пов`язаних із обставинами, що описані у позовній заяві. Однак, станом на дату подання відзиву відповідач не отримав відповіді на один із запитів, тому просить визнати поважною причину неподання цих доказів разом із відзивом та встановити додатковий строк для їх подання.

19.01.2024 на адресу суду від Запорізької обласної військової адміністрації надійшли пояснення, відповідно до яких позивач підтримує позовні вимоги прокурора.

29.01.2024 до суду від Запорізької обласної військової адміністрації надійшло клопотання про розгляд справи без участі її представника.

05.02.2024 через систему "Електронний суд" відповідач подав суду додаткові пояснення у справі, за змістом яких просить суд визнати поважними причини неподання у встановлений строк доказів, доданих до цих пояснень, з огляду на обставини, що повідомлені у відзиві.

06.02.2024 через систему "Електронний суд" та 14.02.2024 засобами поштового зв`язку від Східного офісу Держаудитслужби надійшли пояснення, згідно з якими позивач просить задовольнити позовні вимоги та здійснювати розгляд справи без участі його представника.

08.02.2024 на електронну адресу суду та 13.02.2024 засобами поштового зв`язку від прокурора надійшло клопотання про відкладення підготовчого засідання.

Протокольною ухвалою від 08.02.2024 суд оголосив перерву в підготовчому засіданні до 12.03.2024 о 16:40 год та продовжив строк підготовчого провадження у даній справі на тридцять днів.

15.02.2024 до суду від Запорізької обласної військової адміністрації надійшло клопотання про розгляд справи без участі її представника.

04.03.2024 на адресу суду від прокурора надійшли пояснення.

Ухвалою від 12.03.2024 суд долучив до матеріалів справи докази, подані відповідачем із додатковими поясненнями від 05.02.2024. Закрив підготовче провадження у справі №912/30/24 та призначив справу до судового розгляду по суті на 08.04.2024 о 14:00 год.

08.04.2024 суд розпочав розгляд справи по суті та оголосив перерву в судовому засіданні до 24.04.2024 о 12:00 год.

22.04.2024 через систему "Електронний суд" відповідач подав суду додаткові пояснення у справі до яких додав заяву свідка ОСОБА_1 від 19.04.2024, де зокрема зазначив, що просить визнати поважною причину пропуску строку для подання цієї заяви з тієї причини, що необхідність надання пояснення щодо переадресованих вагонів обумовлена відповідною вказівкою суду під час судового засідання 08 квітня 2024 року.

22.04.2024 до суду надійшли пояснення Запорізької обласної прокуратури №15/2-2652 від 17.04.2024 та №15/2-2681 від 17.04.2024.

В судовому засіданні 24.04.2024 суд оголосив перерву до 07.05.2024 об 11:00 год та визнав обов`язковою явку представника Запорізької обласної військової адміністрації.

25.04.2024 через систему "Електронний суд" відповідач подав суду клопотання про зменшення штрафних санкцій на 90%.

01.05.2024 Запорізька обласна військова адміністрація подала суду додаткові пояснення.

01.05.2024 через систему "Електронний суд" відповідач подав суду заяву, де просить у наступне судове засідання, яке відбудеться 07.05.2024 об 11:00 год, викликати в режимі відеоконференції свідка ОСОБА_1 , директора департаменту маркетингу та продажу готової продукції Філії ТОВ "Градолія Рафінація".

Ухвалою від 03.05.2024 суд поновив відповідачу строку на подання заяви свідка. Долучив до матеріалів справи заяву свідка ОСОБА_1 від 19.04.2024. Задовольнив заяву відповідача про виклик свідка. Викликав в судове засідання для допиту як свідка: ОСОБА_1 .

03.05.2024 Запорізька обласна прокуратура подала суду пояснення та заперечення на клопотання про зменшення штрафних санкцій.

07.05.2024 через систему "Електронний суд" прокуратура подала суду заперечення на долучення зави свідка.

07.05.2024 Запорізька обласна військова адміністрація подала суду додаткові пояснення.

В судовому засіданні 07.05.2024 суд допитав свідка ОСОБА_1 та заслухав пояснення представника Запорізької обласної військової адміністрації, оголосив перерву до 09.05.2024 о 15:00 год.

09.05.2024 в судовому засіданні прокурор підтримав позовні вимоги. Відповідач позовні вимоги заперечив.

Розглянувши подані документи і матеріали, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, господарський суд встановив такі обставини.

Відповідно до вимог ст. 131-1 Конституції України у випадках, передбачених законом, на прокуратуру покладено представництво інтересів держави в суді.

Згідно зі ст. 53 Господарського процесуального кодексу України та ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" підставою для представництва прокурором інтересів держави в суді є наявність порушень або загрози порушень інтересів держави, якщо захист цих інтересів неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження.

Отже, виключними випадками, за яких прокурор може здійснювати представництво інтересів держави в суді, є порушення або загроза порушення інтересів держави. Ключовим для застосування цієї норми є поняття "інтерес держави".

У Рішенні Конституційного Суду України у справі від 08.04.1999 № 3-рп/99 за конституційними поданнями Вищого арбітражного суду України та Генеральної прокуратури України щодо офіційного тлумачення положень ст. 2 Арбітражного процесуального кодексу України (справа про представництво прокуратурою України інтересів держави в арбітражному суді) Конституційний Суд України, з`ясовуючи поняття "інтереси держави" висловив позицію про те, що інтереси держави відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин. В основі перших завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону України, гарантування її державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорону землі як національного багатства, захист прав усіх суб`єктів права власності та господарювання тощо (п. 3 мотивувальної частини).

Інтереси держави можуть збігатися повністю, частково або не збігатися зовсім з інтересами державних органів, державних підприємств та організацій чи з інтересами господарських товариств з часткою державної власності у статутному фонді.

З урахуванням того, що "інтереси держави" є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах.

Отже, "інтереси держави" охоплюють широке і водночас чітко не визначене коло законних інтересів, які не піддаються точній класифікації, а тому їх наявність має бути предметом самостійної оцінки суду у кожному конкретному випадку звернення прокурора з позовом. Надмірна формалізація "інтересів держави", особливо у сфері публічних правовідносин, може призвести до необґрунтованого обмеження повноважень прокурора на захист суспільно значущих інтересів там, де це дійсно потрібно (аналогічна позиція викладена у постановах Верховного Суду від 25.04.2018 у справі № 806/1000/17, від 07.12.2018 у справі № 924/1256/17).

Європейський Суд з прав людини неодноразово звертав увагу на участь прокурора в суді на боці однієї зі сторін як обставину, що може впливати на дотримання принципу рівності сторін. Оскільки прокурор або посадова особа з аналогічними функціями, пропонуючи задовольнити або відхилити скаргу, стає противником або союзником сторін у справі, його участь може викликати в однієї зі сторін відчуття нерівності (рішення у справі "Ф.В. проти Франції" (F.W. v. France) від 31.03.2005, заява № 61517/00, п. 27).

Водночас Європейський Суд з прав людини також звертав увагу на категорії справ, де підтримка прокурора не порушує справедливого балансу. Так, у справі "Менчинська проти Російської Федерації" (рішення від 15.01.2009, заява № 42454/02, п. 35) Європейський Суд з прав людини висловив таку думку: "сторонами цивільного провадження виступають позивач і відповідач, яким надаються рівні права, в тому числі право на юридичну допомогу. Підтримка, що надається прокуратурою одній зі сторін, може бути виправдана за певних обставин, наприклад, при захисті інтересів незахищених категорій громадян (дітей, осіб з обмеженими можливостями та інших категорій), які, ймовірно, не в змозі самостійно захищати свої інтереси, або в тих випадках, коли відповідним правопорушенням зачіпаються інтереси великого числа громадян, або у випадках, коли потрібно захистити інтереси держави".

Відтак, наявність інтересів держави повинна бути предметом самостійної оцінки суду у кожному конкретному випадку звернення прокурора з позовом.

У зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до п. 20 ч. 1 ст. 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану" Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 в Україні із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 введено воєнний стан строком на 30 діб.

Цим Указом Кабінету Міністрів України доручено невідкладно ввести в дію план запровадження та забезпечення заходів правового режиму воєнного стану в Україні та забезпечити відповідне фінансування.

Також обласні, Київську міську державні адміністрації, органи місцевого самоврядування зобов`язано утворити ради оборони та забезпечити сприяння військовому командуванню у запровадженні та здійсненні заходів правового режиму воєнною стану.

На виконання зазначеного Указу Президента України з метою гарантованого забезпечення потреб безпеки і оборони України Урядом України невідкладно прийнято низку підзаконних нормативно-правих актів, якими запроваджено спрощені механізми здійснення видатків з Державного бюджету України для задоволення нагальних потреб функціонування держави в умовах воєнного стану.

Так, Постановою № 185 уповноважено АТ "Укрзалізниця" в умовах воєнного стану виступати, зокрема, платником за тристоронніми договорами, замовником за якими є військові адміністрації та/або центральні органи виконавчої влади, із здійснення закупівель за рахунок коштів державного бюджету для задоволення нагальних потреб функціонування держави.

Згідно з п. 2 Постанови № 193 з метою задоволення нагальних потреб функціонування держави з резервного фонду Державного бюджету України виділено Міністерству інфраструктури України 6,6 млрд грн (як субвенція з державного бюджету місцевим бюджетам) для задоволення нагальних потреб функціонування держави в умовах воєнного стану, а саме на придбання необхідних продовольчих, а також пакувальних товарів для їх фасування, пального, будівельних матеріалів для проведення першочергових аварійно- ремонтних робіт на об`єктах, які пошкоджені внаслідок бойових дій, лікарських засобів, імунобіологічних препаратів (вакцин), медичних виробів, допоміжних засобів до них, медичного обладнання, оплату послуг із зберігання та/або переробки зерна.

Порядком та умовами надання субвенції з державного бюджету місцевим бюджетам на забезпечення нагальних потреб функціонування держави в умовах воєнного стану, затвердженими постановою Уряду України від 03.05.2022 № 528, головним розпорядником субвенції визначено Міністерство інфраструктури України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 20.03.2022 № 328 "Деякі питання забезпечення населення продовольчими товарами в умовах воєнного стану" (далі - Постанова № 328) встановлено, що на період дії воєнного стану з метою задоволення нагальних потреб функціонування держави забезпечення населення територіальних громад областей та м. Києва, на території яких тривають активні бойові дії, продовольчими товарами тривалого зберігання, хлібом та хлібобулочними виробами нетривалого зберігання здійснюється безоплатно.

У п.п. 3 п. 1 Постанови № 328 зазначено, що на період дії воєнного стану для безоплатного забезпечення населення продовольчими товарами можуть використовуватися товари, закуплені за рахунок коштів державного бюджету, зокрема передбачених за програмою "Субвенція з державного бюджету місцевим бюджетам на забезпечення нагальних потреб функціонування держави в умовах воєнного стану" (бюджетна програма 3101710).

Також указаною постановою визначено обласні, Київську міську військові адміністрації одержувачами продовольчих товарів тривалого та нетривалого зберігання, закупівля яких здійснюється відповідно до вимог Постанови № 185 (п. п. З, 5 Постанови № 328).

Видатками бюджету є кошти, спрямовані на виконання бюджетних програм, передбачених відповідним бюджетом (п. 13 ч. 1 ст. 2 Бюджетного кодексу України).

Пунктом 6 ч. 1 ст. 7 указаного Кодексу визначено, що бюджетна система України функціонує, зокрема, за принципом ефективності та результативності, який означає, що при виконанні бюджетів усі учасники бюджетного процесу мають прагнути досягнення цілей шляхом забезпечення якісного надання публічних послуг при залученні мінімального обсягу бюджетних коштів та досягнення максимального результату при використанні визначеного бюджетом обсягу коштів.

Фінансування укладеного між Запорізькою обласною військовою адміністрацією і ТОВ "Градолія рафінація" договору поставки здійснено державою за рахунок субвенції з державного бюджету місцевим бюджетам, яка виділялася безпосередньо з резервного фонду Державного бюджету України за бюджетною програмою 3101710 (КЕКВ 2620). Отже державний інтерес у спірних правовідносинах полягає насамперед у забезпеченні належного виконання зобов`язань за договорами, які укладалися з метою задоволення нагальних потреб функціонування держави в умовах воєнного стану та на фінансування яких державою виділялись бюджетні кошти у великому розмірі.

Неналежне виконання зобов`язання щодо постачання Товару у передбачений строк за договором на постачання продовольчих товарів з боку відповідача призвело до порушення прав Запорізької обласної військової адміністрації щодо можливості розпорядження бюджетними коштами на закупівлю продовольчих товарів з метою забезпечення нагальних потреб держави в умовах воєнного стану.

Ураховуючи наведене, у вказаному випадку має місце порушення інтересів держави у бюджетній сфері внаслідок неналежного (несвоєчасного) виконання зобов`язання за договором на постачання продовольчих товарів з боку ТОВ "Градолія рафінація", що є підставою для вжиття прокурором заходів представницького характеру, спрямованих на їх захист.

В умовах воєнного стану на виконання ст. 4 указаного Закону відповідно до Указів Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", № 68/2022 "Про утворення військових адміністрацій" утворено Запорізьку обласну військову адміністрацію, до якої перейшли повноваження обласної державної адміністрації.

Обласні військові адміністрації є тимчасовими державними органами, які утворюються на територіях, на яких введено воєнний стан, для забезпечення дій Конституції та законів України, забезпечення разом із військовим командуванням запровадження та здійснення заходів правового режиму воєнного стану, оборони цивільного захисту, громадської безпеки і порядку, захисту критичної інфраструктури, охорони прав, свобод і законних інтересів громадян.

За п. 1 Постанови № 185 військові адміністрації є замовниками за тристоронніми договорами щодо здійснення закупівель за рахунок коштів державного бюджету для задоволення нагальних потреб функціонування держави (на придбання необхідних продовольчих та медичних товарів).

Пунктами 3, 5 Постанови № 328, зокрема, Запорізьку обласну військову адміністрацію визначено одержувачем продовольчих товарів тривалого та нетривалого зберігання, закупівля яких здійснюється відповідно до вимог Постанови № 185.

Разом з цим, згідно з умовами укладених договорів на постачання продовольчих товарів тривалого зберігання адміністрація є їх стороною (замовником), до прав та повноважень якої належить прийняття товару, перевірка відповідності його асортименту, кількості, якості прийнятого товару, а також строків його прийняття, ініціювання вирішення спорів за договором у судовому порядку (п. п. 1.1, 6.5, 9.3 Договору).

Таким чином, Запорізька обласна військова адміністрація є органом державної влади, уповноваженим на захист державних інтересів у спірних правовідносинах.

Також, суб`єктом владних повноважень, наділеним компетенцією захищати інтереси держави у спірних правовідносинах, є Міністерство розвитку громад, територій та інфраструктури України, яке є співпозивачем у справі з огляду на таке.

Відповідно до п. 2 Постанови № 193 з метою задоволення нагальних потреб функціонування держави з резервного фонду Державного бюджету України виділено Міністерству інфраструктури України 6,6 млрд грн (як субвенція з державного бюджету місцевим бюджетам) для задоволення нагальних потреб функціонування держави в умовах воєнного стану, а саме на придбання необхідних продовольчих, а також пакувальних товарів для їх фасування, пального, будівельних матеріалів для проведення першочергових аварійно-ремонтних робіт на об`єктах, які пошкоджені внаслідок бойових дій, лікарських засобів, імунобіологічних препаратів (вакцин), медичних виробів, допоміжних засобів до них, медичного обладнання, оплату послуг із зберігання та/або переробки зерна.

Порядком № 528 головним розпорядником субвенції визначено Міністерство інфраструктури України.

Пунктами 3-5 Порядку № 528, у свою чергу, передбачено, що використання субвенції здійснюється з дотриманням умов тристоронніх договорів, замовниками за якими є обласні, Київська міська військові адміністрації, а платником за грошовими зобов`язаннями замовників за договорами - АТ "Укрзалізниця". Субвенція надається шляхом її перерахування Міністерством інфраструктури України на рахунок АТ "Укрзалізниця", відкритий в державному банку. Кошти, використані АТ "Укрзалізниця" для здійснення оплати за договорами, є субвенцією, що передана з державного бюджету до місцевих бюджетів у сумі такого платежу.

Відповідно до п. 9 Порядку № 528 розпорядники субвенції за місцевими бюджетами подають щомісяця до 10 числа Міністерству інфраструктури України звіт про її використання. У свою чергу Міністерство інфраструктури України як головний розпорядник субвенції щомісяця до 25 числа подає Міністерству фінансів України інформацію про використання субвенції, здійснюючи контрольні повноваження щодо її використання, а отже, є органом державної влади, уповноваженим на захист державних інтересів у спірних правовідносинах.

Таким чином, відповідно до вимог бюджетного законодавства Міністерство розвитку громад, територій та інфраструктури України як головний розпорядник коштів державного бюджету забезпечило виконання функцій в частині встановлення Кабінетом Міністрів України порядку надання субвенцій з державного бюджету місцевим бюджетам, перерахування коштів субвенції на рахунок АТ "Укрзалізниця", відкритий в державному банку, та здійснило заходи щодо відображення в бухгалтерському обліку операцій у частині отриманих місцевими бюджетами доходів. Крім того, Міністерство відповідно до вимог Порядку № 528 забезпечувало отримання звітів від розпорядників субвенції за місцевими бюджетами та подання щомісяця до 25 числа Міністерству фінансів України інформацію про використання субвенції.

Іншим суб`єктом владних повноважень, наділеним компетенцією захищати інтереси держави у спірних правовідносинах, є Східний офіс Держаудитслужби в особі Управління Східного офісу Держаудитслужби в Запорізькій області.

Зокрема, відповідно до ст. ст. 1,2 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" на органи державного фінансового контролю покладено завдання здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, ефективним використанням коштів і майна.

При цьому, згідно з п. п. 1,7 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 № 43 таким органом є Державна аудиторська служба України та її територіальні міжрегіональні органи.

Відповідно до ст. 10 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" для реалізації покладених на Держаудитслужбу та її територіальні органи повноважень, вони мають право, зокрема, звертатися до суду в інтересах держави, якщо підконтрольною установою не забезпечено виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів.

З огляду на виявлені Управлінням Східного офісу Держаудитслужби в Запорізькій області порушення при проведенні ревізії окремих питань фінансово-господарської діяльності Запорізької обласної військової адміністрації за період в частині стягнення пені за прострочення постачальниками поставок продуктів харчування, територіальний міжрегіональний орган - Східний офіс Держаудитслужби, до складу якого входить Управління Східного офісу Держаудитслужби в Запорізькій області є органом державної влади, уповноваженим на захист державних інтересів у спірних правовідносинах.

Запорізька обласна прокуратура на виконання вимог абз. 4 ч. 4 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру", листами від 11.09.2023, від 16.10.2023 та від 30.11.2023 № 15/2-2372-23 повідомила Запорізьку обласну військову адміністрацію про існування порушення інтересів держави у зв`язку з неналежним виконанням ТОВ "Градолія рафінація", як постачальником своїх договірних зобов`язань з постачання продовольчих товарів тривалого зберігання з метою задоволення нагальних потреб функціонування держави в умовах воєнного стану і наявності підстав для стягнення відповідних сум у судовому порядку.

Зазначеними листами також витребувано відомості щодо вжитих і запланованих заходів із захисту порушених інтересів держави.

У відповідях від 02.10.2023 № 10514/08-46, від 27.10.2023 № 12071/08-46 та від 20.12.2023 № 14087/08-46 Запорізька обласна військова адміністрація не повідомила обласну прокуратура про будь-які вжиті заходи щодо захисту в судовому порядку інтересів держави у спірних правовідносинах.

За повідомленням прокурора, за опрацюванням відомостей Єдиного державного реєстру судових рішень та сайту Судова влада України прокурор не виявив судових спорів між адміністрацією та ТОВ "Градолія рафінація" щодо стягнення сум пені за неналежне виконання останнім своїх зобов`язань за Договором.

Також обласна прокуратура листом від 30.11.2023 № 15/2-700вих-23 про існування вищевказаного порушення інтересів держави повідомила Міністерство розвитку громад, територій та інфраструктури України.

З відповіді Міністерства від 13.12.2023 № 22272/34/10-23 вбачається, що воно не вживало заходів на захист інтересів держави шляхом звернення до суду з відповідним позовом до ТОВ "Градолія рафінація".

Листом від 11.09.2023 обласна прокуратура звернулась до Східного офісу Держаудитслужби та його Управління в Запорізькій області, у якому зазначила про виявлені останнім факти порушення з боку суб`єктів господарювання виконання договірних зобов`язань в частині своєчасної поставки товару та невжиття уповноваженими органами заходів до її стягнення.

З відповідей зазначених органів державного фінансового контролю від 19.09.2023 № 040425-17/5792-2023 та від 29.09.2023 № 040820-17/3212-2023 вбачається не вжиття заходів на захист інтересів держави шляхом звернення до суду з відповідним позовом до ТОВ "Градолія рафінація".

Вказане свідчить про не здійснення захисту інтересів держави, яке виразилось в пасивній поведінці Запорізької обласної військової адміністрації, Міністерства розвитку громад, територій та інфраструктури України та Східного офісу Держаудитслужби, в особі Управління Східного офісу Держаудитслужби в Запорізькій області.

Як зазначив Конституційний Суд України у рішенні № 3-рп/99 від 08.04.1999 поняття "орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах" означає орган, на який державою покладено обов`язок щодо здійснення конкретної діяльності у відповідних правовідносинах, спрямованої на захист інтересів держави. Таким органом відповідно до статей 6, 7, 13 та 143 Конституції України може виступати орган державної влади чи орган місцевого самоврядування, якому законом надано повноваження органу виконавчої влади (пункти 4, 5 мотивувальної частини рішення).

У судовому процесі держава бере участь у справі як сторона через її відповідний орган, наділений повноваженнями у спірних правовідносинах (пункт 35 постанови Великої Палати Верховного Суду від 27.02.2019 у справі № 761/3884/18). Тобто під час розгляду справи в суді фактичною стороною у спорі є держава, навіть якщо позивач визначив стороною у справі певний орган (пункт 27 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26.06.2019 у справі № 587/430/16-ц).

Суд враховує, що обставини бездіяльності компетентного органу є предметом самостійної оцінки суду в кожному випадку звернення прокурора з позовом за конкретних фактичних обставин, про що також зазначено у п. 67 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18.

Відповідно до ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" визначено, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

"Нездійснення захисту" виявляється в усвідомленій пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень - він усвідомлює порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається.

"Здійснення захисту неналежним чином" має прояв в активній поведінці (сукупності дій та рішень), спрямованій на захист інтересів держави, яка, проте, є неналежною.

"Неналежність" захисту може бути оцінена з огляду на встановлений порядок захисту інтересів держави, який серед іншого включає досудове з`ясування обставин порушення інтересів держави, обрання способу їх захисту та ефективне здійснення процесуальних прав позивача.

Велика Палата Верховного Суду, розглянувши справу № 903/129/18 (постанова від 15.10.2019), зробила обґрунтований висновок про те, що "...незалежно від того, чи відповідають дійсності доводи Городищенської сільської ради Луцького району Волинської області про неможливість самостійно звернутись до суду з позовом про повернення земельної ділянки через відсутність коштів для сплати судового збору, сам факт незвернення до суду сільської ради з позовом, який би відповідав вимогам процесуального законодавства та відповідно мав змогу захистити інтереси жителів територіальної громади, свідчить про те, що указаний орган місцевого самоврядування неналежно виконує свої повноваження щодо повернення земельної ділянки, у зв`язку із чим у прокурора виникають обґрунтовані підстави для захисту інтересів значної кількості громадян - членів територіальної громади с. Городище та звернення до суду з таким позовом, що відповідає нормам національного законодавства та практиці Європейського суду з прав людини".

Також Верховний Суд у постанові від 01.12.2022 у справі № 360/4969/21 дійшов схожого висновку.

За результатами розгляду справи №912/2385/18 Велика Палата Верховного Суду у постанові від 26.05.2020 висловила правову позицію щодо підстав звернення прокурора до суду та зробила такі правові висновки.

Бездіяльність компетентного органу (нездійснення захисту інтересів держави) означає, що компетентний орган знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, мав повноваження для захисту, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню тощо.

Прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого ст. 23 Закону України "Про прокуратуру", і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва. Але якщо з відповіді зазначеного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим.

Відтак суд дійшов висновку про наявність у прокурора підстав для представництва інтересів держави в особі Запорізької обласної військової адміністрації, Міністерства розвитку громад, територій та інфраструктури України, Східного офісу Держаудитслужби в особі Управління Східного офісу Держаудитслужби в Запорізькій області шляхом пред`явлення цього позову.

Листом від 21.12.2023 № 15/2-764вих-23 Запорізька обласна прокуратура повідомила Міністерство розвитку громад, територій та інфраструктури України, Запорізьку обласну військову адміністрацію та Східний офіс Держаудитслужби, що відповідно до абз. 3 ч. 4 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" має намір звернутись до суду з відповідним позовом.

Наявність підстав для представництва прокурором інтересів держави у даному спорі не оскаржена на підставі абз. 3 ч. 4 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру".

З матеріалів справи вбачається таке.

Відповідно до п. 1 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 № 169 "Деякі питання здійснення оборонних та публічних закупівель товарів, робіт і послуг в умовах воєнного стану" (далі - Постанова № 169) оборонні та публічні закупівлі товарів, робіт і послуг здійснюються без застосування процедур закупівель та спрощених закупівель, визначених Законами України "Про публічні закупівлі" та "Про оборонні закупівлі", водночас переліки та обсяги закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб сектору безпеки і оборони, а також інших товарів, робіт і послуг для гарантованого забезпечення потреб безпеки і оборони України визначаються рішенням державних замовників у сфері оборони; для інших закупівель - рішенням органу управління державним майном суб`єкта господарювання державного сектору економіки.

Постановою Кабінету Міністрів України від 02.03.2022 № 185 "Про деякі питання здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для задоволення нагальних потреб функціонування держави в умовах воєнного стану" (далі - Постанова № 185) уповноважено АТ "Укрзалізниця" в умовах воєнного стану виступати, зокрема, платником за тристоронніми договорами, замовником за якими є військові адміністрації та/або центральні органи виконавчої влади, із здійснення закупівель за рахунок коштів державного бюджету для задоволення нагальних потреб функціонування держави.

Згідно з п. 2 постанови Кабінету Міністрів України від 03.03.2022 № 193 "Про виділення коштів з резервного фонду державного бюджету" (далі - Постанова № 193) з метою задоволення нагальних потреб функціонування держави з резервного фонду Державного бюджету України виділено Міністерству інфраструктури України 6,6 млрд грн (як субвенція з державного бюджету місцевим бюджетам) для задоволення нагальних потреб функціонування держави в умовах воєнного стану, а саме на придбання необхідних продовольчих, а також пакувальних товарів для їх фасування, пального, будівельних матеріалів для проведення першочергових аварійно-ремонтних робіт на об`єктах, які пошкоджені внаслідок бойових дій, лікарських засобів, імунобіологічних препаратів (вакцин), медичних виробів, допоміжних засобів до них, медичного обладнання, оплату послуг із зберігання та/або переробки зерна.

Порядком та умовами надання субвенції з державного бюджету місцевим бюджетам на забезпечення нагальних потреб функціонування держави в умовах воєнного стану, затвердженими постановою Уряду України від 03.05.2022 № 528 (далі - Порядок № 528), головним розпорядником субвенції визначено Міністерство інфраструктури України.

У свою чергу положеннями п. 3-5 Порядку № 528 передбачено, що використання субвенції здійснюється з дотриманням умов тристоронніх договорів, замовниками за якими є обласні, Київська міська військові адміністрації, а платником за грошовими зобов`язаннями замовників за договорами - АТ "Укрзалізниця". Субвенція надається шляхом її перерахування Міністерством інфраструктури України на рахунок АТ "Укрзалізниця", відкритий в державному банку. Кошти, використані АТ "Укрзалізниця" для здійснення оплати за договорами, є субвенцією, що передана з державного бюджету до місцевих бюджетів у сумі такого платежу.

Так, з метою задоволення нагальних потреб функціонування держави на період дії воєнного стану адміністрацією здійснено закупівлю продовольчих товарів у ТОВ "Градолія рафінація".

На офіційному вебсайті АТ "Укрзалізниця" опубліковано проект договору на постачання продовольчих товарів, форму та умови якого затверджено рішенням правління АТ "Укрзалізниця" від 12.03.2022 (витяг з протоколу № Ц-54/29 Ком. т).

Відповідно до п. 11.2 проекту цього договору він може бути укладений лише шляхом приєднання замовника та постачальника до всіх умов договору в цілому.

Доказом повного та беззаперечного прийняття замовником усіх його умов (акцептом) є факт направлення ним на адресу постачальника заявки, а доказом повного та беззаперечного прийняття постачальником всіх умов договору (акцептом) - факт направлення ним на адресу замовника письмового повідомлення про прийняття заявки замовника (рахунку на попередню оплату).

З урахуванням положень ст. 634 ЦК України на виконання вимог указаних постанов Уряду України між Запорізькою обласною військовою адміністрацією як замовником, АТ "Укрзалізниця" як платником та ТОВ "Градолія рафінація" як постачальником 19.03.2022 укладено тристоронній договір шляхом приєднання сторін до договору на постачання продовольчих товарів тривалого зберігання, який оприлюднено на вебсайті АТ "Укрзалізниця" в редакції, затвердженій рішенням правління АТ "Укрзалізниця" від 12.03.2022, за бюджетною програмою 3101710, КЕКВ 2620 (далі - Договір).

За умовами укладеного Договору:

- постачальник зобов`язується поставити замовнику продовольчі товари, перелік, кількість, ціни, умови оплати та постачання яких зазначаються замовником у заявках, замовник зобов`язується прийняти вказаний товар, а платник - своєчасно забезпечити оплату за нього на умовах цього договору (п. 1.1.),

- загальна ціна (вартість) Договору визначається виходячи із загальної вартості поставленого Товару, на підставі підписаних Сторонами (Постачальником та Замовником) первинних бухгалтерських документів (п. 2.1.),

- товар повинен бути поставлений замовнику протягом двох календарних днів з моменту отримання постачальником попередньої оплати, якщо інше не узгоджено сторонами додатково. Датою постачання товару є дата приймання замовником його партії та підписання відповідних документів (п. 5.4 - 5.5),

- у разі затримки поставки Товару або поставки не в повному обсязі, заявленому Замовником, Постачальник сплачує на зазначений у цьому Договорі рахунок Платника пеню у розмірі подвійної облікової ставки Національного банку України від вартості непоставленого Товару за кожний день затримки (п. 6.1.),

- Договір вважається укладеним і набирає чинності з моменту здійснення постачальником його акцепту і діє до 31.12.2022 включно, а в частині взаєморозрахунків - до повного виконання сторонами своїх зобов`язань (п. 10.1).

Запорізька обласна державна адміністрація (обласна військова адміністрація) на адресу ТОВ "Градолія рафінація" направила заявку на закупівлю продовольчих товарів (відповідно до Постанови № 185) на постачання товару: олія соняшникова 1 л та 0,85 л, Код ДК 021:2015 - 15420000-8, у кількості 950 000 пляшок, у якій місцем поставки товару визначено залізничну станцію Кропивницький-Вантажна, а уповноваженим представником замовника Кондратюк В.В. (а.с. 37 т. 1).

В подальшому вказаний обсяг продукції оформлений двома заявками на 289 575 пляшок соняшникової олії 1 л від 19.03.2022 та 660 425 пляшок соняшникової олії 0,85 л або 0,9 л від 22.03.2022 з адресами поставки в м. Запоріжжі (а.с. 38-39 т.1).

У відповідь на зазначені заявки товариство виставило рахунки на вказану продукцію:

- від 19.03.2022 № 2 на 289 575 пляшок 1 л на суму 17 443 998 грн із визначенням авансового платежу в розмірі 30 % - 5 233 199,40 грн;

- від 22.03.2022 № 2 на 660 425 пляшок 0,85 л або 0,9 л на суму 40 299 133,50 грн із визначенням авансового платежу в розмірі 30 % - 12 089 740 грн.

У спірних правовідносинах авансовий платіж за заявкою від 19.03.2022 № 2 у розмірі 5 233 199,40 грн перерахований АТ "Укрзалізниця" на користь відповідача 21.03.2022, а за заявкою від 22.03.2022 № 2 у розмірі 12 089 740 грн - 28.03.2022. Вказане підтверджується листом АТ "Укрзалізниця" від 18.11.2022 № ЦЦБ-09/434.

За умовами Договору відповідач мав поставити 289 575 пляшок олії соняшникової 1 л на суму 17 443 998 грн до 23.03.2022 включно, а 660 425 пляшок олії соняшникової 0,85 л або 0,9 л на суму 40 299 133,50 грн - до 30.03.2022 включно.

Водночас, зважаючи на зміну місця поставки товару, між сторонами погоджено новий строк поставки.

Згідно листа Департаменту агропромислового розвитку Запорізької обласної державної адміністрації від 22.07.2022 № 0482/03-00 між Запорізькою обласною військовою адміністрацією та ТОВ "Градолія Рафінація" 21.03.2022 погоджено строк поставки олії соняшникової до 02.04.2022.

Відповідно до листа ТОВ "Градолія Рафінація" від 22.07.2022 № 05/88 на запит управління Східного офісу Держаудитслужби в Кіровоградській області щодо взаємовідносин з Запорізькою обласною військовою адміністрацією, сторонами договору узгоджений інший строк поставки товару - до 01.04.2022.

Таким чином, з огляду на вищевказані обставини відповідно до п. 5.4 договору сторони узгодили, що останнім днем поставки продукції згідно з рахунком на оплату від 22.03.2022 № 2 є 01.04.2022 (включно), що знайшло своє підтвердження у довідці Управління Східного офісу Держаудитслужби в Запорізькій області від 18.12.2023.

Сторонами та матеріалами справи підтверджується, що олія в кількості 289 575 пляшок поставлена своєчасно.

Як зазначає прокурор ТОВ "Градолія Рафінація" не здійснило своєчасно та у повному обсязі поставку продовольчих товарів (660 425 пляшок олії соняшникової 0,85 л або 0,9 л на суму 40 299 133,50 грн), у зв`язку з цим підлягає нарахуванню та стягненню з відповідача пеня на загальну суму 467 853,17 грн, що і стало підставою для звернення до суду з даним позовом.

Розглядаючи спір по суті, суд враховує таке.

Відповідно до ч. 1 ст. 634 Цивільного кодексу України договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, що може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору.

Згідно з ч. 1 ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

За правилами ч. 1 ст. 530 ЦК України якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Відповідно до ч. 1 ст. 612 ЦК України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

За ч. 1 ст. 611 ЦК України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом. Одним із таких правових наслідків є сплата неустойки.

Неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. У свою чергу, пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання (ч. 1, 3 ст. 549 ЦК України).

Згідно зі ст. 218 ГК України підставою господарсько-правової відповідальності учасника господарських відносин є вчинене ним правопорушення у сфері господарювання. Учасник господарських відносин відповідає за невиконання або неналежне виконання господарського зобов`язання чи порушення правил здійснення господарської діяльності, якщо не доведе, що ним вжито усіх залежних від нього заходів для недопущення господарського правопорушення.

За правилами ст. 216 ГК України учасники господарських відносин несуть господарсько-правову відповідальність за правопорушення у сфері господарювання шляхом застосування до правопорушників господарських санкцій на підставах і в порядку, передбачених цим Кодексом, іншими законами та договором. Застосування господарських санкцій повинно гарантувати захист прав і законних інтересів громадян, організацій та держави, в тому числі відшкодування збитків учасникам господарських відносин, завданих внаслідок правопорушення, та забезпечувати правопорядок у сфері господарювання.

Відповідно до ч. 1, 4 ст. 231 ГК України законом щодо окремих видів зобов`язань може бути визначений розмір штрафних санкцій, зміна якого за погодженням сторін не допускається. У разі якщо розмір штрафних санкцій законом не визначено, санкції застосовуються в розмірі, передбаченому договором. При цьому розмір санкцій може бути встановлено договором у відсотковому відношенні до суми невиконаної частини зобов`язання або у певній, визначеній грошовій сумі, або у відсотковому відношенні до суми зобов`язання незалежно від ступеня його виконання, або у кратному розмірі до вартості товарів (робіт, послуг).

Як вище встановлено відповідно до п. 5.4 договору сторони узгодили, що останнім днем поставки продукції згідно з рахунком на оплату від 22.03.2022 № 2 є 01.04.2022 (включно).

За поясненнями представника Запорізької обласної військової адміністрації та відповідача, по заявці на 289575 пляшок олії об`ємом 1 л, які прибули 30.03.2022 до станції Запоріжжя-Ліве п`ять вагонів з продукцією були спочатку перенаправлені до станції Запоріжжя-вантажне, а потім вже до станції Кропивницький.

В рамках цього рішення була оформлена довіреність від 31.03.2022 на Кондратюка В.В. (Заступника директора департаменту АПК Кіровоградської ОВА на приймання всього обсягу товару в місті Кропивницькому.

По заявці на 660425 пляшок олії об`ємом 0,85 або 0,9 л перша частина товару в обсязі 330204 пляшок (через неможливість фасування продуктових наборів в місті Запоріжжі) погоджено продовження відвантаження в місто Кропивницький.

Як пояснив відповідач, відвантаження на склад в місто Кропивницький відбувалося відповідно до можливостей приймання на складі. За домовленістю керівництва відповідача та Кіровоградської ОВА, відповідач отримав вказівку на відвантаження невеликими паріями, щоб не затарювати склад, оскільки продукції на складі було достатньо для фасування по індивідуальних продуктових пакетах.

Тому поступове відвантаження партії було виключно продиктоване неможливістю приймання великого обсягу товару на складі отримувача.

Після отримання представником Кіровоградської ОВА 330204 пляшок олії, між сторонами та Кіровоградською ОВА велись переговори щодо визначення місця поставки решти товару.

В подальшому ТОВ "Градолія Рафінація" отримало листа від 28.04.2022 № 08-23/1125 (т. 1 а.с. 137) від Запорізької ОВА, в якому засвідчувалось, що ОСОБА_2 було отримано на підставі довіреності 289575 пляшок олії об`ємом 1 л та 330204 пляшки об`ємом 0,85 л. Залишок олії соняшникової в кількості 330221 пляшок об`ємом 0,85 л Запорізька ОВА просила поставити до залізничної станції Запоріжжя-Ліве (46005).

Суд враховує, що жодного доказу на підтвердження зазначеного вище, відповідачем не надано.

Заява свідка не є належним доказом так як подана представником відповідача, який є заінтересованою особою відповідача.

Посилання відповідача на лист Запорізької обласної військової адміністрації від 28.04.2022 № 08-23/1125 також не спростовує факт прострочення ним взятого на себе зобов`язання щодо своєчасної поставки замовленої продукції.

Таким чином, ТОВ "Градолія рафінація" всупереч п. 5.4 договору не здійснило своєчасно поставку продовольчих товарів (олія соняшникова) згідно з рахунком на оплату від 22.03.2022 № 2, у зв`зку з цим підлягає нарахуванню пеня:

- за період з 02.04.2022 (наступний день за останнім днем поставки) до 06.04.2022 (перша партія поставки продукції згідно видаткової накладної від 07.04.2022 № 276) сума заборгованості станом 02.04.2022 складає 40 299 133,50 грн (загальна сума за всіма видатковими накладними на вказану продукцію), тому пеня становить 110 408,58 грн;

- за 07.04.2022 (дата часткового виконання зобов`язання на суму 3 608 478,72 грн на підставі видаткової накладної від 07.04.2022 № 276 та на загальну суму 3 649 484,16 грн на підставі видаткових накладних від 08.04.2022 № 305 та № 306) сума заборгованості склала - 36 690 654,78 грн, тому пеня становить 20 104,47 грн;

- за період з 08.04.2022 (дата часткового виконання зобов`язання на загальну суму 3 649 484,16 грн на підставі видаткових накладних від 08.04.2022 № 305 та № 306) до 10.04.2022 (чергова партія поставки продукції згідно видаткової накладної від 11.04.2022 №319) сума заборгованості складає 33 041 170,62 грн, тому пеня становить 54 314,25 грн;

- за період 11.04.2022 (дата часткового виконання зобов`язання на суму 3 608 478,72 грн на підставі видаткової накладної від 11.04.2022 №319) до 12.04.2022 (чергова партія поставки продукції на суму 1 691 474,40 грн згідно видаткової накладної від 13.04.2022 №336) сума заборгованості складає 29 432 691,90 грн, тому пеня становить 32 255,00 грн;

- за 13.04.2022 (дата часткового виконання зобов`язання на суму 1 691 474,40 грн згідно видаткової накладної від 13.04.2022 № 336 та на загальну суму 1 882 405,90 грн згідно видаткових накладних від 14.04.2022 № 338, № 339) сума заборгованості складає 27 741 217,50 грн, тому пеня становить 15 200,67 грн;

- за 14.04.2022 (дата часткового виконання зобов`язання на загальну суму 1 882 405,90 грн згідно видаткових накладних від 14.04.2022 № 338, № 339 та на суму 3 805 817,40 грн згідно видаткової накладної від 15.04.2022 № 359) сума заборгованості складає 25 858 811,60 грн, тому пеня становить 14 169,21 грн;

- за 15.04.2022 (дата часткового виконання зобов`язання на загальну суму 3 805 817,40 грн згідно видаткової накладної від 15.04.2022 № 359 та на суму 1 902 908,70 грн згідно видаткової накладної від 16.04.2022 № 372) сума заборгованості складає 22 052 994,20 грн, тому пеня становить 12 083,83 грн;

- за період з 16.04.2022 (дата часткового виконання зобов`язання на суму 1 902 908,70 грн згідно видаткової накладної від 16.04.2022 № 372) до 03.05.2022 (чергова партія поставки продукції на загальну суму 13 666 344,30 грн згідно видаткових накладних від 04.05.2022 № 435, № 436, № 448, № 449) сума заборгованості складає 20 150 085,50 грн, тому пеня становить 198 740,57 грн;

- за період 04.05.2022 (дата часткового виконання зобов`язання на загальну суму 13 666 344,30 грн згідно видаткових накладних від 04.05.2022 № 435, № 436, № 448, № 449) до 05.05.2022 (чергова партія поставки продукції на загальну суму 4 372 144,02 грн згідно видаткових накладних від 06.05.2022 № 453, № 454, № 455) сума заборгованості складає 6 483 741,20 грн, тому пеня становить 7 105,47 грн;

- за період 06.05.2022 (дата часткового виконання зобов`язання на загальну суму 4 372 144,02 грн згідно видаткових накладних від 06.05.2022 № 453, № 454, № 455) до 08.05.2022 (завершальна партія поставки продукції на загальну суму 2 111 660,10 грн згідно видаткових накладних від 09.05.2022 № 475, № 476, № 477, № 478, № 479, № 480) сума заборгованості складає 2 111 597,18 грн, тому пеня становить 3 471,12 грн.

Відтак загальний розмір пені становить 467 853,17 грн.

За викладених підстав позовні вимоги прокурора про стягнення 467 853,17 грн пені заявлено обгрунтовано.

Разом з тим у клопотанні від 25.04.2024 відповідач просить зменшити розмір штрафних санкцій до 90 %, мотивуючи, зокрема, таким. Замовник і постачальник знаходились у ситуації, коли обоє були зацікавлені купити і відповідно продати товар, однак не могли скоригувати строк поставки відповідно до реальних потреб та можливостей сторін, суто через формальну складову-обмеження строку поставки у договорі. В умовах перших місяців війни постачальники повинні були робити хоч якісь поставки, тому щоб не зупинилось підприємство, тому відповідач поставляв товари замовнику. Для відповідача це був ледь не єдиний шанс не зупинити завод і шанс платити людям заробітну плату, тому був вимушений погоджуватись на все, розраховуючи, що держава в таких складних умовах піде бізнесу на зустріч. При цьому в умовах перших місяців війни термін поставки 2 дні є нереалістичним, при чому як для відповідача так і для Запорізької ОВА, оскільки вони мали забезпечити своєчасне направлення та прийняття жд вагонів на станціях. Такі поставки на військові адміністрації були винятковими, адже основний напрямок поставок для відповідача є експортні продажі соняшникової олії, валютна виручка від яких, разом з іншими підставами дала можливість Відповідачу отримати від Мінагрополітики статус критично важливого для функціонування економіки та забезпечення життєдіяльності населення. Представниками відповідача проводились постійні переговори з представниками замовника щодо місця поставки товару. Запропоновані у позові заходи відповідальності не будуть мати компенсаційного характеру, а будуть суто каральними та як джерело отримання невиправданих додаткових прибутків кредитором.

Прокурор подав заперечення на клопотання про зменшення штрафних санкцій.

Згідно з нормами ст. 233 ГК України у разі, якщо належні до сплати штрафні санкції надмірно великі порівняно зі збитками кредитора, суд має право зменшити розмір санкцій. При цьому повинно бути взято до уваги: ступінь виконання зобов`язання боржником; майновий стан сторін, які беруть участь у зобов`язанні; не лише майнові, але й інші інтереси сторін, що заслуговують на увагу. Якщо порушення зобов`язання не завдало збитків іншим учасникам господарських відносин, суд може з урахуванням інтересів боржника зменшити розмір належних до сплати штрафних санкцій.

Аналогічні положення також містить частина третя статті 551 ЦК України, положення якої України надають суду право зменшити розмір неустойки за умови, що її розмір значно перевищує розмір збитків, та за наявності інших обставин, які мають істотне значення.

Зі змісту зазначених норм вбачається, що вирішуючи питання про зменшення розміру неустойки, яка підлягає стягненню зі сторони, що порушила зобов`язання, суд повинен оцінити, чи є даний випадок винятковим, виходячи з інтересів сторін, які заслуговують на увагу; ступеню виконання зобов`язання боржником; причини (причин) неналежного виконання або невиконання зобов`язання, незначності прострочення виконання, наслідків порушення зобов`язання, невідповідності розміру стягуваної неустойки (штрафу, пені) таким наслідкам, поведінки винної особи (в тому числі вжиття чи невжиття нею заходів до виконання зобов`язання, негайне добровільне усунення нею порушення та його наслідки) тощо.

Відповідно до правової позиції, викладеної у постанові Верховного Суду від 10.04.2019 у справі №905/1005/18, зменшення розміру заявленої до стягнення неустойки є правом суду, а за відсутності у законі переліку таких виняткових обставин, господарський суд, оцінивши надані сторонами докази та обставини справи у їх сукупності, на власний розсуд вирішує питання про наявність або відсутність у кожному конкретному випадку обставин, за яких можливе зменшення неустойки.

Конституційний Суд в рішенні від 11.07.2013 № 7-рп/2013 зазначив, що наявність у кредитора можливості стягувати із споживача надмірні грошові суми як неустойку спотворює її дійсне правове призначення, оскільки із засобу розумного стимулювання боржника виконувати основне грошове зобов`язання неустойка перетворюється на несправедливо непомірний тягар для споживача та джерело отримання невиправданих додаткових прибутків кредитором.

При цьому, слід зазначити, що чинним законодавством не врегульований розмір (відсоткове співвідношення) можливого зменшення як штрафних санкцій. Відповідно, таке питання вирішується господарським судом згідно зі статтею 86 Господарського процесуального кодексу України, тобто за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Вирішуючи питання щодо зменшення штрафних санкцій, суд бере до уваги таке:

- відповідач виконав зобов`язання за договором без будь-яких зауважень щодо якості та кількості товару;

- поставка здійснювалась в умовах початку запровадження воєнного стану;

- прокурор та Запорізька ОВА не повідомляють про настання конкретних негативних наслідків від недотримання відповідачем строків поставки товару;

- розмір штрафних санкцій визначено від ціни Договору, що відповідає умовам законодавства, однак не враховує ступінь виконання та, відповідно, збільшує нарахування;

- виходячи із засад справедливості, добросовісності, розумності, та пропорційності, як складових елементів принципу верховенства права, несправедливо покладати на відповідача сплату всього розміру неустойки;

- ст.129 Конституції України закріплює рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, що є однією з основних засад судочинства.

З підстав викладеного суд дійшов до висновку, що вищезазначені обставини містять об`єктивні відомості про винятковість даного випадку, що надає право суду для зменшення розміру нарахованих штрафних санкцій на 50%, що буде адекватною та співрозмірною компенсацією з порушеним інтересом держави у даному конкретному випадку.

Пропозиція відповідача про зменшення штрафних санкцій до 90%, відхиляється судом, як така, що не містить належного мотивування.

З огляду на викладене позовні вимоги прокурора підлягають частковому задоволенню в розмірі 233926,58 грн пені.

В решті позовних вимог суд вважає за необхідне відмовити.

Відповідно до норм ст. 129 ГПК України судовий збір покладається на відповідача в повному розмірі.

Керуючись ст. 74, 76, 77, 129, 233, 236-241, 326, 327 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити частково.

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Градолія" (вул. Мурманська, буд. 37Г, смт. Нове, м. Кропивницький, 25491, код 40753019) на користь Державного бюджету України пеню в розмірі 233926,58 грн.

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Градолія" (вул. Мурманська, буд. 37Г, смт. Нове, м. Кропивницький, 25491, код 40753019) на користь Запорізької обласної прокуратури (вул. Дмитра Апухтіна, 29а, м. Запоріжжя, 69005, і.к. 02909973) 7017,80 грн судового збору.

Накази видати після набрання рішенням законної сили.

В іншій частині позовних вимог відмовити.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення в порядку передбаченому Господарським процесуальним кодексом України. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Копії рішення надіслати до Електронних кабінетів:

Запорізькій обласній прокуратурі,

Запорізькій обласній військовій адміністрації,

Міністерству розвитку громад, територій та інфраструктури України,

Східному офісу Держаудитслужби, в особі Управління Східного офісу Держаудитслужби в Запорізькій області

Товариству з обмеженою відповідальністю "Градолія рафінація",

Акціонерному товариству "Українська залізниця",

Кіровоградській обласній прокуратурі.

Повне рішення складено 17.05.2024.

Суддя В.Г. Кабакова