СХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 травня 2024 року м. Харків Справа №917/1891/21

Східний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючий суддя Хачатрян В.С., суддя Гетьман Р.А., суддя Россолов В.В.,

за участю секретаря судового засідання Ярош В.В.,

за участю представників у режимі відеоконференції:

позивача Бойченко В.П. (адвокат), ордер від 17.04.2024 року, свідоцтво №2042 від 27.03.2018 року;

відповідача Сергієнко Т.Г. (адвокат);

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в приміщенні Східного апеляційного господарського суду апеляційну скаргу відповідача Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Ватутинець-1» (вх.№665П/1) на рішення Господарського суду Полтавської області від 07.02.2024 року у справі №917/1891/21,

за позовом ОСОБА_1 , АДРЕСА_1 ,

до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Ватутинець-1», вул. Чорновола, 2-б, кв.22, м.Полтава, Полтавська область, 36003,

про визнання недійсними рішень загальних зборів ОСББ «Ватутинець-1», оформлених протоколом від 06.12.2020 року №3/2020,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Господарського суду Полтавської області з позовом до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Ватутинець-1» (далі ОСББ «Ватутинець-1»), в якому просив суд визнати недійсним рішення загальних зборів ОСББ «Ватутинець-1», оформлені протоколом від 06.12.2020 року №3/2020.

Позовні вимоги обґрунтовані відсутністю кворуму при проведенні спірних загальних зборів ОСББ «Ватутинець-1» та недотримання порядку повідомлення його як співвласника багатоквартирного житлового будинку про дату проведення загальних зборів та їх порядок денний.

Рішенням Господарського суду Полтавської області від 07.02.2024 року у справі №917/1891/21 (повний текст складено 09.02.2024 року, колегія суддів у складі: головуючий суддя Тимощенко О.М., суддя Киричук О.А., суддя Солодюк О.В.) позовні вимоги задоволено.

Визнано недійсним рішення загальних зборів ОСББ «Ватутинець-1» (вул. Чорновола, 2-б, кв.22, м.Полтава, Полтавська область, 36003, ідентифікаційний код 35582353), оформлених протоколом від 06.12.2020 року №3/2020.

Стягнуто з Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Ватутинець-1» на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний код НОМЕР_1 ) 10215,00 грн витрат по сплаті судового збору та 11100,00 грн. витрат на правничу допомогу.

Відповідач з вказаним рішенням суду першої інстанції не погодився та звернувся до суду апеляційної інстанції зі скаргою, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції при прийнятті рішення норм права, на неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, а також на невідповідність висновків суду обставинам справи, просить:

- рішення Господарського суду Полтавської області від 07.02.2024 року скасувати;

- прийняти нове судове рішення, яким у задоволені позовних вимог відмовити;

- стягнути з позивача судові витрати та витрати на професійну правничу допомогу (орієнтовно в сумі 7000,00 грн).

В обґрунтування апеляційної скарги апелянт зазначає, що 13.12.2007 року було здійснено державну реєстрацію ОСББ «Ватутинець-1». У той час мала місце реєстрація та функціонування ОСББ «Чорновола, 2б». Діяльність двох ОСББ тривала довгий час більше ніж 7 років. Після ухвалення рішення у справі №917/971/19 розпочато ліквідаційну процедуру ОСББ «Чорновола, 2б», проте вона на даний час не завершена. Порядок об`єднання членів двох ОСІБ не передбачений законодавством та не є можливим.

Скаржник вважає помилковими висновки місцевого господарського суду щодо встановлення рішенням суду у справі №917/971/19 обставин щодо необхідності приймання участі в управлінні двох ОСББ, співвласників ОСББ «Чорновола 2б».

Спірне рішення на думку апелянта, не містить аналізу норм права та обставин справи на предмет порушення прав позивача, їх захисту та відновлення, що суперечить чинному законодавству та судовій практиці.

Вказує на порушення судом першої інстанції норм процесуального права в частині розподілу витрат на правничу допомогу.

Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 18.03.2024 року відкрито апеляційне провадження за скаргою відповідача Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Ватутинець-1» на рішення Господарського суду Полтавської області від 07.02.2024 року у справі №917/1891/21. Встановлено строк на протязі якого позивач має право подати до суду відзив на апеляційну скаргу, а також встановлено строк на протязі якого учасники справи мають право подати до суду клопотання, заяви, документи та докази в обґрунтування своєї позиції по справі. Справу призначено до розгляду в судове засідання і роз`яснено шляхи реалізації права учасників справи на участь у судовому засіданні, а також шляхи реалізації права учасників справи на подання документів до суду засобами електронного зв`язку через підсистему електронний суд. Витребувано з Господарського суду Полтавської області матеріали справи №917/1891/21.

02.04.2024 року матеріали справи №917/1891/21 на вимогу надійшли до Східного апеляційного господарського суду.

Від позивача 03.04.2024 року надійшов відзив на апеляційну скаргу (вх.№4804), в якому зазначає, що згоден з рішенням господарського суду першої інстанції, вважає його обґрунтованим та законним, прийнятим при об`єктивному та повному досліджені всіх матеріалів справи, без порушення матеріального чи процесуального права, у зв`язку з чим просить оскаржуване рішення залишити без змін, а апеляційну скаргу без задоволення.

Крім того позивач просить суд винести окрему ухвалу щодо вчинення відповідачем кримінальнокарних дій, передбачених ст.385 Кримінального кодексу України (введення в оману суду або іншого уповноваженого органу) та направити окрему ухвалу Полтавській окружній прокуратурі для відповідного реагування.

Ухвалою суду від 17.04.2024 року з метою дотримання принципів судочинства в господарському процесі, з метою повного і всебічного розгляду справи по суті, враховуючи нез`явлення в судове засідання представника апелянта, неможливість розгляду апеляційної скарги в даному судовому засіданні, з огляду на приписи ст.216 та ст.270 Господарського процесуального кодексу України, задоволено клопотання відповідача та відкладено розгляд справи на іншу дату, а саме на 13.05.2024 року.

У судовому засіданні 13.05.2024 року представник відповідача підтримав доводи та вимоги апеляційної скарги і наполягав на її задоволенні. Представник позивача проти позиції апелянта заперечував з підстав викладених у відзиві. Крім того позивач наполягав на задоволенні клопотання та винесенні окремої ухвали.

У ході апеляційного розгляду даної справи Східним апеляційним господарським судом, у відповідності до п.4 ч.5 ст.13 Господарського процесуального кодексу України, було створено учасникам справи умови для реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом у межах строку, встановленого ч. 1 ст. 273 Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до ч.1 ст.269 Господарського процесуального кодексу України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. За приписами ч.2 цієї норми, суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. В ході розгляду даної справи судом апеляційної інстанції було в повному обсязі досліджено докази у справі, пояснення учасників справи, викладені в заявах по суті справи в суді першої інстанції - у відповідності до приписів ч.1 ст.210 Господарського процесуального кодексу України, а також з урахуванням положень ч.2 цієї норми, якою встановлено, що докази, які не були предметом дослідження в судовому засіданні, не можуть бути покладені судом в основу ухваленого судового рішення.

Дослідивши матеріали справи, а також викладені в апеляційній скарзі та відзиві на неї, відповіді на відзив доводи, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції норм права, а також повноту встановлених обставин справи та відповідність їх наданим доказам, заслухавши пояснення представників сторін, розглянувши справу в порядку ст. 269 Господарського процесуального кодексу України, колегія суддів Східного апеляційного господарського суду встановила наступне.

06.12.2020 року відбулись загальні збори Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Ватутинець-1» (відповідач у справі, ОСББ «Ватутинець-1») з порядком денним:

1. Визначення порядку голосування на загальних зборах ОСББ «Ватутинець-1».

2. Обрання голови та секретаря зборів ОСББ «Ватутинець-1» та уповноваження їх підписати протокол у нотаріуса.

3. Про припинення повноважень голови правління ОСББ «Ватутинець-1» Боровика Віктора Петровича, виключення його зі складу правління, звільнення та виключення відомостей про нього з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, як особу, яка мала право підпису від імені ОСББ «Ватутинець-1» без довіреності.

4. Перевибори правління ОСББ «Ватутинець-1».

5. Про обрання голови правління ОСББ «Ватутинць-1» Попову-Кішинець Вікторію Миколаївну, включення відомостей про неї в Єдиний державний реєстр юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, як про керівника та особу, яка має право підпису від імені ОСББ «Ватутинець-1» без довіреності та уповноважити її подати документи для державної реєстрації змін до відомостей про ОСББ «Ватутинць-1».

На зборах було прийнято рішення, оформлені протоколом №3/2020 (том справи 1, а.с. 27-30):

1. Обрати наступний порядок голосування: кожний співвласник (його представник) під час голосування має один голос незалежно від кількості та площі квартир або нежитлових приміщень, що перебувають у його власності;

2. Обрати головою установчих зборів Попову-Кішинець Вікторію Миколаївну (власницю кв. 2) та секретарем зборів ОСОБА_2 (власника кв. 11) та уповноважити їх щодо підписання протоколу загальних зборів об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Ватутинець-1» №3/2020 від 06.12.2020 року у нотаріуса;

3. Припинити повноваження голови правління ОСББ «Ватутинець-1» ОСОБА_3 згідно п. 3.13 Статуту «Ватутинець-1», виключити його зі складу правління, звільнити з 15.12.2020 року та виключити відомості про ОСОБА_3 з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, як особу, яка мала право підпису від імені ОСББ «Ватутинець-1» без довіреності;

4. Переобрати правління та затвердити його у наступному складі: 1. ОСОБА_4 (власниця кв. 2), 2. ОСОБА_2 власник кв. 11), 3. ОСОБА_5 (власник кв. 19), 4. ОСОБА_6 (власник кв. 39), 5. ОСОБА_7 (мешканець кв. 53), 6. ОСОБА_8 (власниця кВ. 44), 7. ОСОБА_9 (мешканець кв. 28);

5. Обрати голову правління ОСББ «Ватутинць-1» ОСОБА_4 з 16.12.2020 року, включити відомості про Попову-Кішинець Вікторію Миколаївну в Єдиний державний реєстр юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, як про керівника та особу, яка має право підпису від імені ОСББ «Ватутинець-1» без довіреності та уповноважити її подати документи для державної реєстрації змін до відомостей про ОСББ «Ватутинець-1».

У протоколі №3/2020 від 06.12.2020 року вказано, що в загальних зборах 06.12.2020 року взяли участь особисто або через представників співвласники в кількості 46 осіб, що становить 71,87% від загальної кількості співвласників.

Відповідно до додатку №1 до зазначеного протоколу (том справи 1, а.с. 83) ОСОБА_10 голосував за з питань порядку денного зборів №1, №2, №4 та проти з питань порядку денного №3 та №5.

Позовні вимоги обґрунтовані відсутністю кворуму при проведенні спірних загальних зборів ОСББ «Ватутинець-1» та недотримання порядку повідомлення його як співвласника багатоквартирного житлового будинку про дату проведення загальних зборів та їх порядок денний. В обґрунтування зазначеного також стверджує, що загальна кількість співвласників багатоквартирного будинку за адресою: АДРЕСА_2 становить 64+262=326, загальна площа житлових та нежитлових приміщень у будинку становить 4137+13966,5=18103,5 кв.м, оскільки рішенням Господарського суду Полтавської області від 31.10.2019 року у справі №917/971/19 за позовом ОСОБА_11 до ОСББ «Чорновола 2б» за участю третьої особи без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ОСББ «Ватутинець-1» визнано недійсним рішення, оформлене протоколом №1 установчих зборів Об`єднання співвласників 174-квартирного будинку за адресою: 36000, м.Полтава, вул. В.Чорновола, 2б, від 18.12.2016 року; припинено юридичну особу - Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Чорновола 2б» (, 36000, м.Полтава, вул. В.Чорновола, 2б), а тому діяльність ОСББ «Ватутинець-1» розповсюджується на весь будинок. Внаслідок недотримання ініціативною групою ОСББ «Ватутинець-1» порядку повідомлення усіх співвласників будинку про проведення загальних зборів, на думку позивача, були порушені його права на участь в загальних зборах, добровільне волевиявлення та висловлення своєї думки з приводу порядку денного загальних зборів у багатоквартирному будинку, в тому числі щодо спільного утримання майна багатоквартирного будинку.

Так, позивачу у справі - ОСОБА_1 на праві власності належить квартира АДРЕСА_3 , загальною площею 73,6 кв.м., що підтверджується листом Полтавського БТІ «Інвентаризатор» №10211 від 04.11.2016 року, свідоцтвом про право власності, виданим Головним управлінням з питань житлово-комунального обслуговування населення від 06.12.2002 року за №854.

Господарським судом Полтавської області 31.10.2019 року ухвалено рішення у справі №917/971/19 за позовом ОСОБА_11 до ОСББ «Чорновола 2б» за участю третьої особи без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ОСББ «Ватутинець-1» про визнання недійсним та скасування рішень, припинення юридичної особи.

Даним рішенням, зокрема, визнано недійсним рішення, оформлене протоколом №1 установчих зборів Об`єднання співвласників 174-квартирного будинку за адресою: 36000, м.Полтава, вул. В.Чорновола, 2Б, від 18.12.2016 року; припинено юридичну особу - Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Чорновола 2б» (, 36000, м.Полтава, вул. В.Чорновола, 2Б).

Постановою Східного апеляційного господарського суду від 14.01.2020 року та постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 28.04.2020 року значене рішення залишено без змін.

Відповідно до п. 4 ст. 75 Господарського процесуального кодексу України, обставини, встановлені рішенням суду в господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Преюдиціальність - обов`язковість фактів, установлених судовим рішенням, що набрало законної сили в одній справі для суду при розгляді інших справ. Преюдиціально встановлені факти не підлягають доказуванню, оскільки їх з істинністю вже встановлено у рішенні чи вироку і немає необхідності встановлювати їх знову, тобто піддавати сумніву істинність і стабільність судового акта, який вступив в законну силу. Суть преюдиції полягає в неприпустимості повторного розгляду судом одного й того ж питання між тими ж сторонами.

При розгляді зазначеної вище справи №917/971/19 встановлено факти, які приймаються судом як преюдиційні при розгляді даної справи в силу приписів ч. 4 ст. 75 Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до акта Державної приймальної комісії від 28.12.1994 року, затвердженого рішенням виконавчого комітету Полтавської міської ради народних депутатів №417 від 29.12.1994 року, прийнято в експлуатацію 200 кв. житловий будинок I та II черги (60 кв.) житлово-будівельного кооперативу «Ватутинець» по вул. Куйбишева, 2б (на даний час згідно з розпорядженням голови Обласної державної адміністрації від 20.05.2016 року №207 зі змінами, внесеними розпорядженням голови облдержадміністрації №377 від 26.08.2016 року - АДРЕСА_4 ).

Згідно з актом Державної приймальної комісії від 19.12.2005 року, затвердженим рішенням виконавчого комітету Полтавської міської ради №78 від 22.02.2006 року, прийнято в експлуатацію багатоповерховий житловий будинок (62 кв.) з вбудовано-прибудованими приміщеннями обслуговування та торгівлі в АДРЕСА_2 .

За актом Державної приймальної комісії від 21.08.2006 року, затвердженим рішенням виконавчого комітету Полтавської міської ради №270 від 25.08.2006 року, прийнято в експлуатацію багатоповерховий житловий будинок (110 кв.) з вбудовано-прибудованими приміщеннями обслуговування та торгівлі в АДРЕСА_2 .

13.12.2007 року здійснено державну реєстрацію Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Ватутинець-1».

Згідно з п. 1.1 Статуту Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Ватутинець-1», затвердженого загальними зборами Об`єднання 12.11.2016 року, останнє створено власниками квартир та нежитлових приміщень багатоквартирного будинку АДРЕСА_2 , відповідно до Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку».

У подальшому, відповідно до протоколу №1 установчих зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку за адресою: АДРЕСА_2 від 18.12.2016 року ухвалено створити у 174-квартирному будинку за адресою АДРЕСА_2 об`єднання співвласників багатоквартирного будинку (ОСББ) та затвердити його повну назву Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Чорновола 2б» і затвердити скорочену назву ОСББ «Чорновола 2б». Також згідно з вказаним протоколом затверджено Статут Об`єднання.

На підставі зазначеного рішення 31.03.2017 року проведено реєстрацію Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Чорновола 2б» в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань за №0016209.

Отже, на момент прийняття рішення про створення ОССБ «Чорновола 2б» у багатоквартирному будинку за адресою: АДРЕСА_2 вже було створено і діяло ОСББ «Ватутинець-1».

Тобто, на момент проведення спірних зборів 06.12.2020 року в одному багатоквартирному будинку за адресою: АДРЕСА_2 , існувало два ОСББ, при цьому ОСББ «Чорновола 2б» за рішенням суду у справі №917/971/19 припинено та перебуває у стадії ліквідації.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» об`єднання співвласників багатоквартирного будинку - це юридична особа, створена власниками квартир та/або нежитлових приміщень багатоквартирного будинку для сприяння використанню їхнього власного майна та управління, утримання і використання спільного майна.

Згідно із ч.4 ст. 4 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» основна діяльність об`єднання полягає у здійсненні функцій, що забезпечують реалізацію прав співвласників на володіння та користування спільним майном співвласників, належне утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території, сприяння співвласникам в отриманні житлово-комунальних та інших послуг належної якості за обґрунтованими цінами та виконання ними своїх зобов`язань, пов`язаних з діяльністю об`єднання.

За змістом преамбули Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» цей Закон визначає особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку, регулює правові, організаційні та економічні відносини, пов`язані з реалізацією прав та виконанням обов`язків співвласників багатоквартирного будинку щодо його утримання та управління.

Частиною 4 ст. 4 вказаного Закону визначено, що основна діяльність об`єднання полягає у здійсненні функцій, що забезпечують реалізацію прав співвласників на володіння та користування спільним майном співвласників, належне утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території, сприяння співвласникам в отриманні житлово-комунальних та інших послуг належної якості за обґрунтованими цінами та виконання ними своїх зобов`язань, пов`язаних з діяльністю об`єднання.

Статтею 10 цього Закону встановлено, що органами управління об`єднання є загальні збори співвласників, правління, ревізійна комісія об`єднання. Вищим органом управління об`єднання є загальні збори. Загальні збори скликаються і проводяться в порядку, передбаченому цим Законом для установчих зборів, правлінням об`єднання або ініціативною групою з не менш як трьох співвласників.

Згідно з ч.3 та ч.4 ст. 6 вказаного Закону скликання установчих зборів здійснюється ініціативною групою, яка складається не менш як з трьох власників квартир або нежилих приміщень. Повідомлення про проведення установчих зборів направляється ініціативною групою не менше ніж за 14 днів до дати проведення установчих зборів. Повідомлення направляється в письмовій формі і вручається кожному співвласнику під розписку або шляхом поштового відправлення (рекомендованим листом). У повідомленні про проведення установчих зборів зазначається, з чиєї ініціативи скликаються збори, місце і час проведення, проект порядку денного.

Вказана норма права імперативно визначає порядок і спосіб повідомлення власників: форма повідомлення обов`язково письмова; повідомляється кожен власник; таке повідомлення вручається власнику або під розписку, або шляхом поштового відправлення (рекомендованим листом).

З наведеного слідує, що Законом передбачено два можливі способи повідомлення співвласника про проведення загальних зборів: або шляхом вручення безпосередньо співвласнику під розписку, або шляхом надіслання поштового відправлення рекомендованим листом.

Як докази дотримання наведених норм Закону щодо повідомлення всіх членів ОСББ про проведення зборів відповідач посилається на: 1) копію об`яви (том справи 1, а.с. 87), відповідно до якої співвласників ОСББ «Ватутинець-1» повідомляють про проведення 06.12.2020 року у дворі будинку позачергових загальних зборів співвласників ОСББ «Ватутинець-1», реєстрація учасників об 11-45, початок зборів о 12-00. Порядок денний: 1. Визначення порядку голосування. 2. Обрання головуючого та секретаря зборів. 3. Звіт ревізійної комісії. 4. Обрання голови ОСББ «Ватутинець-1». 5. Інші питання; 2) відомості на підтвердження вручення поквартирно співвласникам ОСББ «Ватутинець-1» зазначеного оголошення (том справи 1, а.с. 88-89), в тому числі і позивачу - Мірошниченко Євгенію Олександровичу, кв.3, про що ним особисто вчинено підпис.

При цьому з поданого відповідачем у фотокопії оголошення про проведення загальних зборів 06.12.2020 року не вбачається фактичного розміщення його тексту у строк за 14 днів до дати проведення таких зборів в місцях загального користування багатоквартирного будинку адресою: АДРЕСА_2 .

Вказане оголошення також не містить будь-яких додатків чи записів, зокрема, щодо ознайомлення з цим оголошенням під особистий підпис та не менше ніж за 14 днів до дати проведення таких зборів власників нежитлових приміщень у цьому будинку. Відомості підтвердження вручення поквартирно співвласникам ОСББ «Ватутинець-1» зазначеного оголошення (том справи 1, а.с. 88-89) також не підтверджують повідомлення власників нежитлових приміщень.

Матеріалами справи підтверджується та не заперечується сторонами, що позивач був присутній на загальних зборах 06.12.2020 року та голосував з питань порядку денного.

Судом встановлено, що матеріали справи не містять доказів на підтвердження повідомлення співвласників нежитлових приміщень багатоквартирного будинку адресою: АДРЕСА_2 , а також тих, кого відповідач вважає членами ОСББ «Чорновола 2б», а не тільки співвласників з 1 по 60 квартиру, оскільки в одному багатоквартирному будинку може бути створено тільки одне об`єднання. Власники квартир та нежитлових приміщень у двох і більше багатоквартирних будинках, об`єднаних спільною прибудинковою територією, елементами благоустрою, обладнанням, інженерною інфраструктурою, можуть створити одне об`єднання.

Частиною другою статті 382 Цивільного кодексу України передбачено, що усі власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку є співвласниками на праві спільної сумісної власності спільного майна багатоквартирного будинку, а тому твердження відповідача стосовно того, що він не повинен був повідомляти інших співвласників, окрім власників квартир з 1 по 60, суперечать наведеним нормам.

Докази повідомлення співвласників з 61 квартири по 234 в матеріалах справи відсутні, відповідач сам вказує, що не повідомляв цих співвласників, оскільки не вважає їх членами ОСББ «Ватутинець -1», що суперечить судовим рішенням у справі №917/971/19, приписам ст.382 Цивільного кодексу України, ч.3 ст.4 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку».

Необізнаність про конкретні дату, час, місце проведення та порядок денний загальних зборів може перешкодити співвласнику будинку реалізувати його право на участь в управлінні багатоквартирним будинком шляхом участі у відповідних зборах, голосування з питань порядку денного, підписання протоколу зборів тощо. Неповідомлений співвласник будинку позбавляється можливості володіти об`єктивною інформацією, що стосується управління будинком. Вплив співвласника будинку на прийняття зборами рішень не вичерпується лише голосуванням.

Отже, недотримання порядку повідомлення усіх співвласників про скликання загальних зборів, встановленого ст. 6 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку», є порушенням їх прав на управління об`єднанням.

Подібні висновки щодо застосування вимог ст. 6 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» в частині повідомлення співвласників про скликання зборів, викладені в постанові Великої Палати Верховного Суду від 18.04.2018 року у справі №904/2796/17 та в постановах Верховного Суду від 25.06.2019 року у справі №922/1500/18, від 01.10.2020 року у справі №916/2556/19, від 01.06.2023 року у справі №914/596/23 та ін.

Згідно із ст. 10 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» органами управління об`єднання є загальні збори співвласників, правління, ревізійна комісія об`єднання.

Вищим органом управління об`єднання є загальні збори.

Загальні збори скликаються і проводяться в порядку, передбаченому цим Законом для установчих зборів, правлінням об`єднання або ініціативною групою з не менш як трьох співвласників.

Загальні збори скликаються не рідше одного разу на рік.

Рішення загальних зборів, прийняте відповідно до статуту, є обов`язковим для всіх співвласників.

Рішення загальних зборів оприлюднюється. У передбачених статутом або рішенням загальних зборів випадках воно може бути надане співвласникам під розписку або направлене поштою (рекомендованим листом).

Співвласники мають право знайомитися з рішеннями (протоколами) загальних зборів, затвердженими такими рішеннями документами та робити з них копії.

Рішення загальних зборів може бути оскаржене в судовому порядку.

Кожний співвласник (його представник) під час голосування має кількість голосів, пропорційну до частки загальної площі квартири або нежитлового приміщення співвласника у загальній площі всіх квартир та нежитлових приміщень, розташованих у багатоквартирному будинку. Якщо одна особа є власником квартир (квартири) та/або нежитлових приміщень, загальна площа яких становить більш як 50 відсотків загальної площі всіх квартир та нежитлових приміщень багатоквартирного будинку, кожний співвласник має один голос незалежно від кількості та площі квартир або нежитлових приміщень, що перебувають у його власності.

Статутом об`єднання може бути встановлено інший порядок визначення кількості голосів, що належать кожному співвласнику на загальних зборах.

Рішення про визначення переліку та розмірів внесків і платежів співвласників, порядок управління та користування спільним майном, передачу у користування фізичним та юридичним особам спільного майна, а також про реконструкцію та капітальний ремонт багатоквартирного будинку або зведення господарських споруд вважається прийнятим, якщо за нього проголосувало не менш як дві третини загальної кількості усіх співвласників, а в разі якщо статутом не передбачено прийняття таких рішень, - більшістю голосів. З інших питань рішення вважається прийнятим, якщо за нього проголосувало більше половини загальної кількості співвласників.

Відповідно до пункту 3.7 Статуту кожний співвласник (його представник) під час голосування має кількість голосів, пропорційну до частки загальної площі квартири або нежитлового приміщення співвласника у загальній площі всіх квартир та нежитлових приміщень, розташованих у багатоквартирному будинку. Загальні збори можуть встановити інший порядок визначення кількості голосів, що належать кожному співвласнику на загальних зборах.

Пунктом 3.8 Статуту передбачено, що рішення на загальних зборах приймаються шляхом відкритого поіменного голосування. Рішення вважається прийнятим, якщо за нього проголосували більше 50% загальної кількості всіх співвласників.

При цьому, суд враховує, що Закон України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» (в редакції, чинній на момент проведення загальних зборів) не визначає кворуму загальних зборів - найменшої кількості співвласників зборів, необхідної для визнання таких зборів правомочними приймати рішення з питань порядку денного, а встановлює кількість голосів співвласників, необхідних для прийняття рішень з питань порядку денного загальних зборів, що рахується від загальної кількості всіх співвласників. Тобто ч.14 ст.10 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» встановлює кількість голосів співвласників, необхідних для прийняття рішень з питань порядку денного загальних зборів.

Докази повідомлення співвласників нежитлових приміщень та співвласників квартир № АДРЕСА_5 про проведення 06.12.2020 року загальних зборів із зазначенням, з чиєї ініціативи скликаються збори, місце і час проведення, проект порядку денного (вручення особисто під розписку або шляхом поштового відправлення (рекомендованим листом) матеріали справи не містять і відповідачем не надано, на наявність таких доказів відповідач не посилався.

У протоколі зборів від 06.12.2020 року вказано, що у зборах взяли участь лише 46 осіб, що становить 71,78% від загальної кількості співвласників (64 особи), загальна площа квартир та нежитлових приміщень 4137 кв.м.

Тоді як з урахуванням судових рішень у справі №917/971/19 загальна кількість квартир багатоквартирного будинку за адресою: АДРЕСА_2 становить 60+174=234, загальна площа житлових та нежитлових приміщень у будинку становить 4137+13966,5=18103,5 кв.м., кількість співвласників 262+64=326, що не спростовано відповідачем.

Тобто на зборах була присутня кількість співласників, що становить меншість і це є свідченням про відсутність кворуму при проведенні 06.12.2020 року загальних зборів.

Крім того, мають місце відмінності зазначеного у повідомленні порядку денного відносно того, що вказаний у протоколі загальних зборів ОСББ «Ватутинець-1» по питаннях про припинення повноважень діючого голови правління та перевибори правління ОСББ.

Отже, рішення загальних зборів ОСББ «Ватутинець-1», оформлені протоколом від 06.12.2020 року №3/2020, прийняті з питань не включених до порядку денного та без достатньо кількості необхідних голосів для прийняття таких рішень (за відсутності кворуму).

Верховний Суд у постановах від 21.10.2021 року у справі №910/15071/20, від 06.09.2021 року у справі №916/3074/20 за позовами співвласника багатоквартирного будинку до ОСББ щодо оскарження рішення загальних зборів ОСББ зазначив, що безумовною підставою для визнання недійсними рішень загальних зборів є: прийняття загальними зборами рішення за відсутності кворуму для проведення загальних зборів чи прийняття рішення; прийняття загальними зборами рішень з питань, не включених до порядку денного загальних зборів.

Колегія суддів Східного апеляційного господарського суду погоджується із висновком суду першої інстанції про задоволення позовних вимог щодо визнання недійсним рішення загальних зборів ОСББ «Ватутинець-1», оформлених протоколом від 06.12.2020 року №3/2020, оскільки рішення прийняті за відсутності кворуму і з питань, які не були включені до порядку денного зборів.

Щодо доводів апелянта, що помилковими є висновки місцевого господарського суду щодо встановлення рішенням суду у справі №917/971/19 обставин необхідності приймання участі в управлінні двох ОСББ, співвласників ОСББ «Чорновола 2б», то слід відзначити, що такі обставини у справі №917/971/19 не встановлювались і не визнавались такі твердження як преюдиційні обставини.

Необхідність приймання участі в управлінні ОСББ всіх співвласників витікає з приписів законодавства. У відповідності до положень ст.4, ст.10 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» участь в управлінні будинком не ставиться в залежність від будь-яких додаткових умов, а положення вказаного Закону надає право на участь в об`єднанні всіх співвласників та в силу цього ж Закону об`єднання створюється для забезпечення і захисту прав всіх співвласників та дотримання їхніх обов`язків, належного утримання та використання спільного майна.

Щодо тверджень скаржника, що спірне рішення не містить аналізу норм права та обставин справи на предмет порушення прав позивача, їх захисту та відновлення, то правомірні очікування щодо діяльності ОСББ, учасником якого є позивач, згідно норм права є тією обставиною, що підлягає захисту.

Що стосується витрат на правову допомогу.

Відповідно до частин 1- 3 ст. 126 Господарського процесуального кодексу України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на професійну правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на професійну правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу професійну правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката, визначається згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Для визначення розміру витрат на професійну правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Відповідно до ч.1 ст. 124 Господарського процесуального кодексу України разом з першою заявою по суті спору кожна сторона подає до суду попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які вона понесла і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

Попередній розрахунок розміру судових витрат не обмежує сторону у доведенні іншої фактичної суми судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами за результатами розгляду справи (ч.3 ст. 124 Господарського процесуального кодексу України).

Частиною 8 ст. 129 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що розмір судових витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду, за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. У разі неподання відповідних доказів протягом встановленого строку така заява залишається без розгляду.

Відповідач заперечував проти стягнення з нього на користь позивача витрат на правничу допомогу у зв`язку з тим, що позивачем не зазначено у позовній заяві про відшкодування витрат на правову допомогу і разом із позовом не було подано орієнтовного розрахунку таких витрат.

Так, Верховний Суд притримується позиції, що право на відмову у відшкодуванні витрат належить до дискреційних повноважень суду та вирішується ним у кожному конкретному випадку з урахуванням встановлених обставин справи.

Так, у ряді постанов Верховного Суду у справах №922/676/21 від 14.12.2021 року, №905/716/20 від 08.04.2021 року, №916/2087/18 від 31.03.2021 року, №922/3812/19 від 10.12.2020 року зазначається, що у разі неподання учасником справи попереднього розрахунку у суду є право, а не обов`язок відмовити у відшкодуванні відповідних судових витрат. Тобто сам по собі факт неподання стороною попереднього розрахунку судових витрат разом з першою заявою по суті спору не є безумовною та абсолютною підставою для відмови у відшкодуванні відповідних судових витрат.

Отже, подача попереднього розрахунку суми судових витрат на більш пізніх стадіях не є безумовною підставою для відмови у відшкодуванні таких витрат за висновками Верховного Суду.

Докази понесення витрат на професійну правничу допомогу додані позивачем до матеріалів справи за клопотанням про розподіл таких витрат ще 20.01.2022 року на стадії підготовчого провадження. В матеріалах справи є реагування відповідача заперечення на такі докази, в запереченнях відповідач підтверджує отримання ним вказаного клопотання та додатків до нього, тобто принцип змагальності дотримано.

Крім того, відповідно до ст.129 Господарського процесуального кодексу України розмір судових витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду, за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. У разі неподання відповідних доказів протягом встановленого строку така заява залишається без розгляду.

Фактично, відсутність попереднього орієнтовного розрахунку судових витрат чи не зазначення у позовній заяві про стягнення судових витрат не є безумовною підставою для відмови в задоволені такої вимоги.

Надаючи відзив на апеляційну скаргу позивач просить суд винести окрему ухвалу щодо вчинення відповідачем кримінальнокарних дій, передбачених ст.385 Кримінального кодексу України (введення в оману суду або іншого уповноваженого органу) та направити окрему ухвалу Полтавській окружній прокуратурі для відповідного реагування.

Відповідно до ст.246 Господарського процесуального кодексу України суд, виявивши при вирішенні спору порушення законодавства або недоліки в діяльності юридичної особи, державних чи інших органів, інших осіб, постановляє окрему ухвалу, незалежно від того, чи є вони учасниками судового процесу.

Слід відзначити, що винесення окремої ухвали належить до дискреційних повноважень суду.

Під час розгляду справи судом апеляційної інстанції не встановлено обставин, що слугували б підставою для винесення окремої ухвали.

Категорична незгода одного з учасників у справі з позицією іншого учасника у справі не є підставою для винесення окремої ухвали. Посилання на неналежне подання документів по справі є свідченням неналежного користування процесуальними права. Подання неналежних документів до іншої публічної установи наразі виходить за межі дослідження обставин справи і заявник не обмежений у своєму праві самостійно звернутись до відповідних органів зі скаргою.

Заявник вказує, що з боку відповідача вчинено кримінальнокарні діі, передбачені ст.385 Кримінального кодексу України - введення в оману суду або іншого уповноваженого органу.

У той час ст.385 Кримінального кодексу України стосується відмови свідка від давання показань або відмова експерта чи перекладача від виконання покладених на них обов`язків.

Таким чином, колегія суддів апеляційної інстанції дійшла висновку про відмову в задоволені клопотання про винесення окремої ухвали.

Відповідно до статті 55 Конституції України, статей 15, 16 Цивільного кодексу України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Статтею 86 Господарського процесуального кодексу України визначено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Колегія суддів зазначає, що апелянтом всупереч приписів ст. 73 та ст. 74 Господарського процесуального кодексу України не доведено факту, а також не надано належних та допустимих доказів у підтвердження своєї позиції у справі.

Статтею 236 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню господарського судочинства, визначеному цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

На підставі вищевикладеного, колегія суддів дійшла висновку про відсутність підстав для задоволення апеляційної скарги в зв`язку з її юридичною та фактичною необґрунтованістю та відсутністю фактів, які свідчать про те, що оскаржувані ухвали прийнято з порушенням судом норм права. Доводи апеляційної скарги не спростовують наведені висновки колегії суддів, у зв`язку з чим апеляційна скарга Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Ватутинець-1» не підлягає задоволенню з підстав, викладених вище, а оскаржуване рішення Господарського суду Полтавської області від 07.02.2024 року у справі №917/1891/21, яке відповідає вимогам статті 236 Господарського процесуального кодексу України, має бути залишене без змін.

Вирішуючи питання розподілу судових витрат, колегія суддів зазначає, що оскільки в задоволенні апеляційної скарги відмовлено, то судові витрати понесені заявником апеляційної скарги, у зв`язку з переглядом справи у суді апеляційної інстанції, відшкодуванню не підлягають в силу приписів статті 129 Господарського процесуального кодексу України.

Керуючись статтями 13, 73, 74, 77, 86, 129, 240, 269, 270, п.1, ч.1 ст.275, ст. 276, 281, 282, 284 Господарського процесуального кодексу України, Східний апеляційний господарський суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Ватутинець-1» залишити без задоволення.

Рішення Господарського суду Полтавської області від 07.02.2024 року у справі №917/1891/21 залишити без змін.

Дана постанова набирає законної сили з дня її прийняття. Порядок і строки її оскарження передбачено ст. 286 - 289 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст постанови складено 23.05.2024 року.

Головуючий суддя В.С. Хачатрян

Суддя Р.А. Гетьман

Суддя В.В. Россолов