ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"30" квітня 2024 р. Справа№925/1202/23

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Владимиренко С.В.

суддів: Демидової А.М.

Ходаківської І.П.

за участю секретаря судового засідання Невмержицької О.В.

представники сторін в судове засідання 30.04.2024 не з`явились

розглянувши у відкритому судовому засіданні ОСОБА_1

на рішення Господарського суду Черкаської області від 23.11.2023

у справі №925/1202/23 (суддя Чевгуз О.В.)

за позовом ОСОБА_1

до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Зірка Дніпра"

про визнання недійсним та скасування рішення загальних зборів, визнання недійсним та скасування протоколу засідання правління, скасування запису про вчинення реєстраційної дії

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі по тексту - позивач) звернувся до Господарського суду Черкаської області із позовом до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Зірка Дніпра" в якому просить суд:

1) визнати недійсним та скасувати рішення загальних зборів співвласників багатоквартирного будинку проведених 25.07.2023, оформлене протоколом загальних зборів співвласників багатоквартирного будинку за місцезнаходженням Героїв Дніпра 53/2 від 25.07.2023, з моменту його прийняття;

2) визнати недійсним та скасувати протокол засідання правління Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Зірка Дніпра" №08-23/1 від 14.08.2023, з моменту його прийняття;

3) скасувати запис про вчинення реєстраційної дії щодо зміни голови правління Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Зірка Дніпра", вчинений 18.08.2023.

Обґрунтовуючи позовні вимоги позивач зазначає, що у порушення статті 6 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку», ст. 10 Закону України «Про особливості здійснення права власності в багатоквартирному будинку» його не було повідомлено про проведення загальних зборів, що відбулися 25.07.2023, чим порушені права, як співвласника визначені ст. 14 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку». Також позивач стверджує, що спірні рішення, які прийняті на загальних зборах 25.07.2023 та оформлені протоколом загальних зборів співвласників багатоквартирного будинку за місцезнаходженням АДРЕСА_1 , проведених 25.07.2023, не отримали кворуму у 2/3 голосів співвласників багатоквартирного будинку. Як на підставу свого позову позивач посилається на норму ч. 4 ст. 10 ЗУ «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку», відповідно до якої рішення про визначення переліку та розмірів внесків і платежів співвласників, порядок управління та користування спільним майном, передачу у користування фізичним та юридичним особам спільного майна, а також про реконструкцію та капітальний ремонт багатоквартирного будинку або зведення господарських споруд вважається прийнятим, якщо за нього проголосувало не менш як дві третини загальної кількості усіх співвласників, а в разі якщо статутом не передбачено прийняття таких рішень, - більшістю голосів. З інших питань рішення вважається прийнятим, якщо за нього проголосувало більше половини загальної кількості співвласників. Також позивач посилається на тотожне формулювання, що міститься в п. 8 Статуту ОСББ «Зірка Дніпра».

Рішенням Господарського суду Черкаської області від 23.11.2023 у справі №925/1202/23 у задоволенні позову відмовлено повністю. Скасовано заходи забезпечення позову, вжиті ухвалою Господарського суду Черкаської області від 25.08.2023 у справі №925/1140/23.

Ухвалюючи вказане рішення суд першої інстанції вважав копію (реєстру рекомендованих поштових відправлень) АТ «Укрпошта» від 10.07.2023, в переліку якого містяться дані про відправку рекомендованого відправлення №868 адресату ОСОБА_1 , належним та достатнім доказом на підтвердження повідомлення позивача про дату, час та місце проведення загальних зборів співвласників багатоквартирного будинку АДРЕСА_1 на 19 год. 00 хв. 25.07.2023, як передбачено ст. 6 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» з дотриманням строків, визначених законом.

Також судом першої інстанції зазначено, що враховуючи, що на момент проведення загальних зборів від 25.07.2023 та протягом 15-денного періоду письмового опитування діяв Закон України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» в редакції Закону №2866-III від 09.07.2023, кворумом для всіх питань порядку денного, щодо яких було прийнято рішення на загальних зборах, проведених 25.07.2023, є кількість голосів власників квартир та нежитлових приміщень, площа яких разом перевищує 50 відсотків загальної площі всіх квартир та нежитлових приміщень багатоквартирного будинку.

Суд першої інстанції визнав відсутні підстави для задоволення вимоги про визнання недійсним та скасування протоколу засідання правління Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Зірка Дніпра» №08-23/1 від 14.08.2023, щодо якого позивачем не зазначалось окремих підстав для визнання його недійсним та скасування. Враховуючи, що вимога про скасування запису про вчинення реєстраційної дії щодо зміни голови правління Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Зірка Дніпра», вчиненої 18.08.2023, є похідною вимогою від первинних, судом першої інстанції також не задоволена.

Не погоджуючись з прийнятим рішенням, ОСОБА_1 звернувся до апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить поновити строк на апеляційне оскарження; апеляційну скаргу на рішення Господарського суду Черкаської області від 23.11.2023 у справі №925/1202/23 задовольнити повністю. Скасувати рішення Господарського суду Черкаської області від 23.11.2023 у справі №925/1202/23 за позовом ОСОБА_1 до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Зірка Дніпра" про визнання недійсним та скасування рішення загальних зборів співвласників багатоквартирного будинку проведених 25.07.2023 та визнання недійсним та скасування протоколу засідання правління Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Зірка Дніпра", а позовні вимоги задовольнити повністю.

У своїй апеляційній скарзі позивач зазначає, що судом безпідставно не враховано положення ч. 14 ст. 10 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку», у редакції, що діяла станом на 25.07.2023, якою визначено, що рішення про визначення переліку та розмірів внесків і платежів співвласників, порядок управління та користування спільним майном, вважається прийнятим, якщо за нього проголосувало не менш як дві загальної кількості усіх співвласників. Також вказує, що посилання суду на відстеження на сайті Укрпошта листа за трек-номером 68 немає нічого спільного з повідомлення позивача про загальні збори, оскільки цей трек номер був взятий судом саме з електронного доказу, який на думку позивача не може братися до уваги, оскільки його оригіналу не було надано відповідачем до суду, а з заяви відповідача про визнання позову вбачається, що в ОСББ відсутні оригінали документів, що підтверджують факт повідомлення позивача про проведення загальних зборів.

Відповідно до витягу з протоколу автоматичного визначення складу колегії суддів від 03.01.2024 апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Господарського суду Черкаської області від 23.11.2023 у справі №925/1202/23 передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючий суддя - Владимиренко С.В., судді: Сітайло Л.Г., Яковлєв М.Л.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 04.01.2024 витребувано з Господарського суду Черкаської області матеріали справи №925/1202/23. Відкладено розгляд питання про відкриття, повернення, залишення без руху або відмову у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Господарського суду Черкаської області від 23.11.2023 у справі №925/1202/23.

Матеріали справи №925/1202/23 надійшли на адресу Північного апеляційного господарського суду 16.01.2024.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 19.01.2024 задоволено клопотання та поновлено ОСОБА_1 пропущений процесуальний строк на апеляційне оскарження рішення Господарського суду Черкаської області від 23.11.2023 у справі №925/1202/23. Відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Господарського суду Черкаської області від 23.11.2023 у справі №925/1202/23. Розгляд апеляційної скарги призначено на 19.02.2024 о 12 год. 30 хв.

16.02.2024 від Товариства з обмеженою відповідальністю «Компанія з експлуатації та утримання житлових та нежитлових будинків «Нова митниця» на адресу Північного апеляційного господарського суду засобами електронної пошти, надійшло клопотання про залучення третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Товариство з обмеженою відповідальністю «Компанія з експлуатації та утримання житлових та нежитлових будинків «Нова митниця».

Розпорядженням Північного апеляційного господарського суду від 19.02.2024 у зв`язку із перебуванням судді Яковлєва М.Л., який входить до складу колегії суддів і не є суддею-доповідачем у відпустці, призначено повторний автоматизований розподіл судової справи між суддями.

Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 19.02.2024 справу №925/1202/23 передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючий суддя - Владимиренко С.В., судді: Сітайло Л.Г., Ходаківська І.П.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 19.02.2024 прийнято до свого провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Господарського суду Черкаської області від 23.11.2023 у справі №925/1202/23 у складі колегії суддів: головуючий суддя - Владимиренко С.В., судді: Сітайло Л.Г., Ходаківська І.П. Призначено розгляд апеляційної скарги ОСОБА_1 на рішення Господарського суду Черкаської області від 23.11.2023 у справі №925/1202/23 на 02.04.2024 о 12 год. 15 хв. Клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю «Компанія з експлуатації та утримання житлових та нежитлових будинків «Нова митниця» про залучення третьої особи повернуто без розгляду.

05.03.2024 від Товариства з обмеженою відповідальністю "Компанія з експлуатації та утримання житлових та нежитлових будинків "Нова митниця" на адресу Північного апеляційного господарського суду засобами електронної пошти, надійшло повторне клопотання про залучення третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Товариство з обмеженою відповідальністю "Компанія з експлуатації та утримання житлових та нежитлових будинків "Нова митниця".

Судове засідання 02.04.2024 не відбулося у зв`язку із перебуванням головуючого судді - Владимиренко С.В. з 01.04.2024 по 02.04.2024 у відпустці, з 03.04.2024 по 12.04.2024 на лікарняному, судді Ходаківської І.П. з 01.04.2024 по 14.04.2024 у відпустці.

Після виходу головуючого судді Владимиренко С.В. з відпустки та лікарняного, судді Ходаківської І.П. Північний апеляційний господарський суд ухвалою від 15.04.2024 призначив розгляд апеляційної скарги ОСОБА_1 на рішення Господарського суду Черкаської області від 23.11.2023 у справі №925/1202/23 на 30.04.2024 о 13 год. 00 хв.

23.04.2024 на адресу Північного апеляційного господарського суду надійшла заява представника Товариства з обмеженою відповідальністю "Компанія з експлуатації та утримання житлових та нежитлових будинків "Нова митниця" - Клименка Олександра Сергійовича про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції за допомогою додатку "EasyCon". Документ сформований в системі «Електронний суд».

Розпорядженням Північного апеляційного господарського суду від 26.04.2024 у зв`язку із перебуванням судді Сітайло Л.Г., яка входить до складу колегії суддів і не є суддею-доповідачем у відпустці, призначено повторний автоматизований розподіл судової справи між суддями.

Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 26.04.2024 справу №927/1202/23 передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючий суддя - Владимиренко С.В., судді: Демидова А.М., Ходаківська І.П.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 26.04.2024 прийнято до свого провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Господарського суду Черкаської області від 23.11.2023 у справі №925/1202/23 у складі колегії суддів: головуючий суддя - Владимиренко С.В., судді: Демидова А.М., Ходаківська І.П.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 29.04.2024 клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "Компанія з експлуатації та утримання житлових та нежитлових будинків "Нова митниця" про залучення третьої особи повернуто без розгляду. Роз`яснено Товариству з обмеженою відповідальністю "Компанія з експлуатації та утримання житлових та нежитлових будинків "Нова митниця" його обов`язок згідно частини 8 статті 6 ГПК України подавати процесуальні, інші документи, вчиняти інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, з використанням власного електронного підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронні довірчі послуги" тобто через систему "Електронний суд". В задоволенні клопотання представника Товариства з обмеженою відповідальністю "Компанія з експлуатації та утримання житлових та нежитлових будинків "Нова митниця" - Клименка Олександра Сергійовича про участь у судовому засіданні в режимі відео конференції відмовлено.

Учасники справи в судове засідання 30.04.2024 не з`явились, про причини неявки суд не повідомили, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином відповідно до статті 120 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України).

Розглянувши вимоги та доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи, дослідивши докази, проаналізувавши на підставі встановлених фактичних обставин справи правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, колегія суддів встановила наступне.

Відповідно до частин 1, 3 ст.10 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" (далі- Закон «Про ОСББ») органами управління об`єднання є загальні збори співвласників, правління, ревізійна комісія об`єднання. Загальні збори скликаються і проводяться в порядку, передбаченому цим Законом для установчих зборів, правлінням об`єднання або ініціативною групою з не менш як трьох співвласників.

Порядок скликання та проведення установчих зборів об`єднання регулюється, зокрема, ст.6 Закону України "Про ОСББ".

Повідомлення про проведення установчих зборів направляється ініціативною групою не менше ніж за 14 днів до дати проведення установчих зборів. Повідомлення направляється в письмовій формі і вручається кожному співвласнику під розписку або шляхом поштового відправлення (рекомендованим листом). У повідомленні про проведення установчих зборів зазначається, з чиєї ініціативи скликаються збори, місце і час проведення, проект порядку денного (ч. 4 ст. 6 Закону "Про ОСББ").

Повідомлення про дату та місце проведення зборів співвласників має бути вручено не пізніше ніж за 10 днів до дати проведення зборів у письмовій формі кожному співвласникові під розписку або шляхом поштового відправлення рекомендованим листом на адресу квартири або нежитлового приміщення, що належить співвласнику в цьому багатоквартирному будинку, а також має бути розміщено у загальнодоступному місці при вході до кожного під`їзду багатоквартирного будинку (ч. 4 ст. 10 Закону "Про особливості здійснення права власності в багатоквартирному будинку").

Нормою ст. 6 Закону "Про ОСББ" визначено лише способи повідомлення співвласників про проведення установчих зборів, а нормами ст. 10 Закону "Про особливості здійснення права власності в багатоквартирному будинку" встановлено саме порядок здійснення такого повідомлення (шляхом надсилання на адресу квартири або нежитлового приміщення, що належить співвласнику у багатоквартирному будинку (аналогічний висновок викладений у постановах Верховного Суду від 22.06.2021 у справі №910/9672/20, від 02.12.2020 у справі №916/86/20).

У п. 5 розд. 3 статуту ОСББ вказано, що загальні збори скликаються і проводяться правлінням об`єднання або ініціативною групою не менш як трьох співвласників; правління (ініціативна група) не менш ніж за 14 днів до дати проведення загальних зборів вручає кожному співвласнику під підпис або направляє рекомендованим листом на адресу квартири або нежитлового приміщення, що належить співвласнику в будинку, письмове повідомлення про проведення загальних зборів; у повідомленні про проведення загальних зборів зазначається, з чиєї ініціативи скликаються збори, місце і час проведення, проект порядку денного.

Статут ОСББ не передбачає іншого способу повідомлення, ніж вручення під підпис або направлення рекомендованим листом.

Скаржник в апеляційній скарзі зазначає, що позивача не було повідомлено про дату та час проведення загальних зборів, оскільки ним не було отримано повідомлень про проведення загальних зборів, а також повідомлень з АТ «Укрпошта» про необхідність отримання повідомлень.

Верховний Суд у постанові від 02.12.2020 у справі №916/86/20, погодився із судом апеляційної інстанції в частині того, що наданий на підтвердження факту повідомлення про проведення установчих зборів список згрупованих поштових відправлень, є належним та допустимим доказом дотримання вимог ст. 6 Закону "Про ОСББ".

На підтвердження факту повідомлення позивача про час та місце проведення спірних загальних зборів відповідачем було надано копію фіскального чеку (реєстру рекомендованих поштових відправлень, а.с. 101-102) АТ «Укрпошта» від 10.07.2023, в якому містився запис про надсилання рекомендованого листа за №868 адресату ОСОБА_1 .

Суд першої інстанції зазначив також про наявність такого доказу як скріншот з особистого кабінету АТ «Укрпошта» відправника щодо рекомендованого відправлення №868 на адресату ОСОБА_1 .

Проте позивач заперечує щодо наявності підстав в суду брати до уваги зазначений доказ.

Разом з тим, судом першої інстанції встановлено, що при відстеженні листа за трек-номером 868 на офіційному сайті ПАТ «Укрпошта» вбачається наявність реєстрації в системі про здійснення відправлення за вказаним трек-номером.

В постанові від 29.07.2021 у справі №925/418/20 Верховний Суд вважав правильним врахування судами попередніх інстанцій (для встановлення обставин повідомлення позивача про дату, час, місце проведення та порядок денний установчих зборів) списку згрупованих поштових відправлень листів рекомендованих та інформацію, розміщену на офіційному сайті АТ "Укрпошта" в розділі "Відстеження відправлень` за результатами пошуку даних по штриховому кодовому ідентифікатору рекомендованого листа, відтак доводи скаржника не заслуговують на увагу.

В матеріалах справи наявна копія повідомлення про проведення загальних зборів (а.с. 100), підписана ініціативною групою співвласників в складі трьох осіб, а саме ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , з якого вбачається повний склад ініціативної групи на підтвердження відповідності складу ініціативної групи по скликанню загальних зборів вимогам Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку", тому суд першої інстанції дійшов до висновку, з цим погоджується суд апеляційної інстанції, що збори скликані уповноваженими особами, оскільки у зразку-повідомленні, що наданий відповідачем, наявні відомості щодо складу ініціативної групи.

Суд апеляційної інстанції зазначає, що надані ОСББ докази (у сукупності з іншими фактичними обставинами справи) на підтвердження факту належного повідомлення позивача про проведення загальних зборів ОСББ є більш вірогідними, ніж доводи, надані позивачем на їх спростування.

Також Північний апеляційний господарський суд зазначає, що відзив на позовну заяву від 28.09.2023 підписаний Головою правління ОСББ «Зірка Дніпра» Іриною Глембоцькою, відомості про якого станом на 28.09.2023 містились в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських організацій.

Згідно з пунктом 13 частини 2 статті 9 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань» в Єдиному державному реєстрі містяться відомості про керівника юридичної особи та про інших осіб (за наявності), які можуть вчиняти дії від імені юридичної особи, у тому числі підписувати договори, подавати документи для державної реєстрації тощо: прізвище, ім`я, по батькові, дата народження, реєстраційний номер облікової картки платника податків або серія та номер паспорта (для фізичних осіб, які мають відмітку в паспорті про право здійснювати платежі за серією та номером паспорта, інформація для здійснення зв`язку з керівником юридичної особи (телефон та/або адреса електронної пошти)), дані про наявність обмежень щодо представництва юридичної особи.

У статті 10 Закону України Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань» зазначається, що якщо документи та відомості, що підлягають внесенню до Єдиного державного реєстру, внесені до нього, такі документи та відомості вважаються достовірними і можуть бути використані у спорі з третьою особою.

Враховуючи вищевикладене, судом встановлено факт направлення ОСББ повідомлення про проведення загальних зборів в порядку та строки визначені статутом ОСББ та Закону України "Про ОСББ", а отже позивач був належним чином повідомлений про дату, час і місце проведення зборів, а також про порядок денний, а отже висновок суду першої інстанції не є помилковим.

Згідно зі ст. 15 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 4 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) право на звернення до господарського суду в установленому цим Кодексом порядку гарантується. Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи у господарському суді, до юрисдикції якого вона віднесена законом. Юридичні особи та фізичні особи - підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням.

Право кожної особи на звернення до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу закріплено ст. 16 цього Кодексу. Суд шляхом вчинення провадження у справах здійснює захист їх прав і охоронюваних законом інтересів, які порушені або оспорюються. Наявність права на пред`явлення позову не є безумовною підставою для здійснення судового захисту, а лише однією з необхідних умов реалізації права, встановленого вищевказаними нормами.

Аналіз наведених норм свідчить про те, що підставою для звернення особи до суду є наявність у неї порушеного права та/або законного інтересу. Таке звернення здійснюється особою, котрій це право належить, і саме з метою його захисту. Відсутність обставин, які б підтверджували наявність порушення права та/або законного інтересу особи, за захистом якого вона звернулася, є підставою для відмови у задоволенні такого позову.

Порушенням є такий стан суб`єктивного права, за якого воно зазнало протиправного впливу з боку правопорушника, внаслідок чого суб`єктивне право особи зменшилось або зникло як таке. Порушення права пов`язане з позбавленням можливості здійснити, реалізувати своє право повністю або частково.

Водночас Верховний Суд наголошував, що вказаний вище підхід є загальним і може застосовуватись при розгляді будь-яких категорій спорів, оскільки недоведеність порушення прав, за захистом яких було пред`явлено позов, у будь-якому випадку є підставою для відмови у його задоволенні.

Вирішуючи переданий на розгляд господарського суду спір по суті, суд повинен встановити наявність у особи, яка звернулася з позовом, суб`єктивного матеріального права або охоронюваного законом інтересу, на захист якого подано позов, тобто встановити, чи є особа, за позовом якої (або в інтересах якої) відкрито провадження у справі, належним позивачем.

Особа, яка звертається до суду з позовом, реалізуючи передбачене ст. 55 Конституції України, ст. 4 Господарського процесуального кодексу України право на судовий захист, вказує у позові власне суб`єктивне уявлення про її порушене право та/або охоронюваний інтерес та спосіб його захисту.

Позивач, звертаючись до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке його право та/або охоронюваний законом інтерес порушене особою, до якої пред`явлений позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права/інтересу. В свою чергу, суд має перевірити доводи, на яких ґрунтуються заявлені вимоги, у тому числі щодо матеріально-правового інтересу у спірних відносинах.

Оцінка предмету заявленого позову, а відтак наявності підстав для захисту порушеного права та/або інтересу позивача, про яке ним зазначається в позовній заяві, здійснюється судом, на розгляд якого передано спір, крізь призму оцінки спірних правовідносин та обставин (юридичних фактів), якими позивач обґрунтовує заявлені вимоги.

Позивач оскаржує рішення загальних зборів у зв`язку з тим, що збори проведені з порушенням вимог Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку", Закону України "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку" та з порушенням права позивача, як співвласника багатоквартирного будинку.

Для визнання недійсними рішень загальних зборів необхідно встановити факт порушення цим рішенням прав та законних інтересів співвласників об`єднання. Також суд повинен у кожному конкретному випадку оцінити характер порушення, враховуючи баланс інтересів як позивача, так і інших співвласників ОСББ.

Верховний Суд в постанові від 20.04.2023 у справі №911/20/22 констатував, що інтереси окремого власника можуть не збігатися з інтересами інших співвласників багатоквартирного будинку. Тому, вирішуючи питання щодо визнання недійсними рішення загальних зборів, суди мають враховувати баланс інтересів усіх співвласників та самого ОСББ, уникати зайвого втручання в питання діяльності ОСББ, які вирішуються загальними зборами співвласників.

Крім того, невідповідність вимогам закону рішення, ухваленого з одного питання порядку денного загальних зборів, не має наслідком недійсності інших рішень або всіх рішень в цілому, прийнятих на загальних зборах. У кожному конкретному випадку суд має перевіряти наявність підстав для визнання недійсним рішення, ухваленого щодо кожного питання порядку денного загальних зборів, якщо не було встановлено безумовних підстав для визнання недійсними рішень.

Відповідно до ст. 1 Закону України "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку" співвласником багатоквартирного будинку є власник квартири або нежитлового приміщення у багатоквартирному будинку; управління багатоквартирним будинком - вчинення співвласниками багатоквартирного будинку дій щодо реалізації прав та виконання обов`язків співвласників, пов`язаних з володінням, користуванням і розпорядженням спільним майном багатоквартирного будинку.

Частиною 2 ст. 4 Закону України "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку" визначено, що власники квартир та нежитлових приміщень є співвласниками спільного майна багатоквартирного будинку.

Відповідно до ч. 1 ст. 10 зазначеного Закону співвласники приймають рішення щодо управління багатоквартирним будинком на зборах у порядку, передбаченому цією статтею. Якщо у багатоквартирному будинку в установленому законом порядку утворено об`єднання співвласників, проведення зборів співвласників та прийняття відповідних рішень здійснюється згідно із законом, що регулює діяльність об`єднань співвласників багатоквартирних будинків.

Правові та організаційні засади створення, функціонування, реорганізації та ліквідації об`єднань власників жилих та нежилих приміщень багатоквартирного будинку, захисту їхніх прав та виконання обов`язків щодо спільного утримання багатоквартирного будинку визначені Законом України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" (далі - Закон).

За приписами ст. 1 Закону об`єднання співвласників багатоквартирного будинку (далі - об`єднання) - юридична особа, створена власниками квартир та/або нежитлових приміщень багатоквартирного будинку для сприяння використанню їхнього власного майна та управління, утримання і використання спільного майна; співвласники багатоквартирного будинку (далі - співвласники) - власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку.

Відповідно до ч. ч. 1, 4 ст. 4 Закону об`єднання створюється для забезпечення і захисту прав співвласників та дотримання їхніх обов`язків, належного утримання та використання спільного майна, забезпечення своєчасного надходження коштів для сплати всіх платежів, передбачених законодавством та статутними документами. Основна діяльність об`єднання полягає у здійсненні функцій, що забезпечують реалізацію прав співвласників на володіння та користування спільним майном співвласників, належне утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території, сприяння співвласникам в отриманні житлово-комунальних та інших послуг належної якості за обґрунтованими цінами та виконання ними своїх зобов`язань, пов`язаних з діяльністю об`єднання.

Згідно зі ст. 22 Закону України "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку" для забезпечення утримання та експлуатації багатоквартирного будинку, користування спільним майном у такому будинку, включаючи поточний ремонт, утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території, водопостачання та водовідведення, теплопостачання і опалення, вивезення побутових відходів, об`єднання за рішенням загальних зборів має право, зокрема виступати колективним споживачем (замовником) усіх або частини житлово-комунальних послуг.

Отже, Закон України "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку" визначає об`єднання співвласників багатоквартирного будинку як юридичну особу, створену власниками для сприяння використання їх власного майна, управління, утримання і використання неподільного та загального майна.

За приписами ст. 10 Закону України "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку" органами управління об`єднання є загальні збори співвласників, правління, ревізійна комісія об`єднання.

Вищим органом управління об`єднання є загальні збори.

Загальні збори скликаються і проводяться в порядку, передбаченому цим Законом для установчих зборів, правлінням об`єднання або ініціативною групою з не менш як трьох співвласників.

Загальні збори скликаються не рідше одного разу на рік.

Рішення загальних зборів, прийняте відповідно до статуту, є обов`язковим для всіх співвласників.

Рішення загальних зборів оприлюднюється. У передбачених статутом або рішенням загальних зборів випадках воно може бути надане співвласникам під розписку або направлене поштою (рекомендованим листом).

Співвласники мають право знайомитися з рішеннями (протоколами) загальних зборів, затвердженими такими рішеннями документами та робити з них копії.

Рішення загальних зборів може бути оскаржене в судовому порядку.

До виключної компетенції загальних зборів співвласників відноситься:

затвердження статуту об`єднання, внесення змін до нього;

обрання членів правління об`єднання;

питання про використання спільного майна;

затвердження кошторису, балансу об`єднання та річного звіту;

попереднє (до їх укладення) погодження умов договорів, укладених на суму, що перевищує зазначену в статуті об`єднання, договорів, предметом яких є цінні папери, майнові права або спільне майно співвласників чи їх частина;

визначення порядку сплати, переліку та розмірів внесків і платежів співвласників;

прийняття рішення про реконструкцію та ремонт багатоквартирного будинку або про зведення господарських споруд;

визначення розміру матеріального та іншого заохочення голови та членів правління;

визначення обмежень на користування спільним майном;

обрання та відкликання управителя, затвердження та зміна умов договору з управителем, прийняття рішення про передачу функцій з управління спільним майном багатоквартирного будинку повністю або частково асоціації;

прийняття рішень про заснування інших юридичних осіб або участь у товариствах.

За рішенням загальних зборів можуть бути обрані представники від об`єднання, яким зборами надаються відповідні повноваження щодо оперативного вирішення нагальних питань шляхом скликання зборів представників. Статутом визначаються порядок скликання та голосування, перелік питань, які можуть вирішуватися зборами представників.

Збори представників не можуть вирішувати питання, які стосуються майнових прав співвласників, погіршують умови використання майна або умови проживання.

Кожний співвласник (його представник) під час голосування має кількість голосів, пропорційну до частки загальної площі квартири або нежитлового приміщення співвласника у загальній площі всіх квартир та нежитлових приміщень, розташованих у багатоквартирному будинку. Якщо одна особа є власником квартир (квартири) та/або нежитлових приміщень, загальна площа яких становить більш як 50 відсотків загальної площі всіх квартир та нежитлових приміщень багатоквартирного будинку, кожний співвласник має один голос незалежно від кількості та площі квартир або нежитлових приміщень, що перебувають у його власності.

Статутом об`єднання може бути встановлено інший порядок визначення кількості голосів, що належать кожному співвласнику на загальних зборах.

Рішення про визначення переліку та розмірів внесків і платежів співвласників, порядок управління та користування спільним майном, передачу у користування фізичним та юридичним особам спільного майна, а також про реконструкцію та капітальний ремонт багатоквартирного будинку або зведення господарських споруд вважається прийнятим, якщо за нього проголосувало не менш як дві третини загальної кількості усіх співвласників, а в разі якщо статутом не передбачено прийняття таких рішень, - більшістю голосів. З інших питань рішення вважається прийнятим, якщо за нього проголосувало більше половини загальної кількості співвласників.

Якщо в результаті проведення загальних зборів для прийняття рішення не набрано кількості голосів "за" або "проти", встановленої частиною чотирнадцятою цієї статті, проводиться письмове опитування серед співвласників, які не голосували на загальних зборах. Письмове опитування співвласників проводиться протягом 15 календарних днів з дати проведення загальних зборів. Якщо протягом цього строку необхідну кількість голосів "за" не набрано, рішення вважаються неприйнятими.

Рішення приймається шляхом поіменного голосування. Під час підрахунку голосів враховуються і голоси, подані співвласниками під час проведення загальних зборів, і голоси, подані під час письмового опитування. Рішення оформляється особистим підписом кожного, хто проголосував, із зазначенням результату голосування ("за" чи "проти").

За приписами ст. 6 Закону України "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку" повідомлення про проведення установчих зборів направляється ініціативною групою не менше ніж за 14 днів до дати проведення установчих зборів. Повідомлення направляється в письмовій формі і вручається кожному співвласнику під розписку або шляхом поштового відправлення (рекомендованим листом). У повідомленні про проведення установчих зборів зазначається, з чиєї ініціативи скликаються збори, місце і час проведення, проект порядку денного.

Час і місце проведення обираються зручними для більшості можливих учасників зборів.

Установчі збори веде голова зборів, який обирається більшістю голосів присутніх співвласників або їх представників.

Кожний співвласник (його представник) під час голосування має кількість голосів, пропорційну до частки загальної площі квартири або нежитлового приміщення співвласника у загальній площі всіх квартир та нежитлових приміщень, розташованих у багатоквартирному будинку.

Якщо одна особа є власником квартир (квартири) та/або нежитлових приміщень, загальна площа яких становить більш як 50 відсотків загальної площі всіх квартир та нежитлових приміщень багатоквартирного будинку, кожний співвласник на установчих зборах має один голос незалежно від кількості та площі квартир або нежитлових приміщень, що перебувають у його власності.

Рішення вважається прийнятим, якщо за нього проголосувало більше половини загальної кількості усіх співвласників.

Якщо в результаті проведення установчих зборів для прийняття рішення не набрано кількості голосів "за" або "проти", встановленої частиною дев`ятою цієї статті, проводиться письмове опитування співвласників, які не голосували на установчих зборах. Письмове опитування співвласників проводиться протягом 15 календарних днів з дати проведення установчих зборів. Якщо протягом зазначеного строку необхідну кількість голосів "за" не набрано, рішення вважається неприйнятим.

Письмове опитування під час установчих зборів об`єднання проводиться в порядку, передбаченому Законом України "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку".

Рішення приймається шляхом поіменного голосування. Під час підрахунку голосів враховуються і голоси, подані співвласниками під час проведення установчих зборів, і голоси, подані під час письмового опитування. Рішення оформляється особистим підписом кожного, хто проголосував, із зазначенням результату голосування ("за" чи "проти").

25 липня 2023 року відбулися збори співвласників багатоквартирного будинку, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 .

Загальними зборами співвласників, були прийняті наступні рішення, що підтверджується копією протоколу загальних зборів, проведених 25.07.2023:

1. Припинити повноваження членів правління об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Зірка Дніпра» в повному складі, а саме повноваження ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та повноваження ревізора ОСОБА_10 ; "за" - 39 співвласників (54, 55% від загальної площи квартир та/або нежитлових приміщень яких становить 3 027, 8 м2), "проти" - 3 співвласника (3 % від загальної площи квартир та/або нежитлових приміщень яких становить 166,9 м2), "утримався" - 0 співвласників (загальної площи квартир та/або нежитлових приміщень яких становить 0 м2);.

2. Обрати правління об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Зірка Дніпра» в складі 4 осіб: ОСОБА_2 , ОСОБА_11 , ОСОБА_4 , ОСОБА_12 , та обрати ревізором ОСОБА_13 ; за" - 38 співвласників (53, 2% від загальної площи квартир та/або нежитлових приміщень яких становить 2 953, 7 м2), "проти" - 4 співвласника (4 % від загальної площи квартир та/або нежитлових приміщень яких становить 241 м2), "утримався" - 0 співвласників (загальної площи квартир та/або нежитлових приміщень яких становить 0 м2);.

3. Передати функції управління багатоквартирним будинком за адресою: АДРЕСА_1 , управителю та призначити управителем Товариство з обмеженою відповідальністю "Компанія з експлуатації та утримання житлових та нежитлових будинків "Нова митниця"; за" - 39 співвласників (54, 55% від загальної площи квартир та/або нежитлових приміщень яких становить 3 027, 8 м2), "проти" - 1 співвласник (0,76 % від загальної площи квартир та/або нежитлових приміщень яких становить 42, 1 м2), "утримався" - 0 співвласників (загальної площи квартир та/або нежитлових приміщень яких становить 0 м2);.

4. Затвердити договір про надання послуги з управління багатоквартирним будинком з управителем ТОВ «КЕУ ЖНБ «Нова митниця» в редакції згідно додатку 3 до протоколу. Обрати уповноваженою особою від співвласників багатоквартирного будинку для підписання договору з управителем ОСОБА_13 ; за" - 39 співвласників (54, 55% від загальної площи квартир та/або нежитлових приміщень яких становить 3 027, 8 м2), "проти" - 1 співвласник (0,76 % від загальної площи квартир та/або нежитлових приміщень яких становить 42, 1 м2), "утримався" - 0 співвласників (загальної площи квартир та/або нежитлових приміщень яких становить 0 м2);.

За приписами ч. 14 ст. 10 Закону України "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку" рішення про визначення переліку та розмірів внесків і платежів співвласників, порядок управління та користування спільним майном, передачу у користування фізичним та юридичним особам спільного майна, а також про реконструкцію та капітальний ремонт багатоквартирного будинку або зведення господарських споруд вважається прийнятим, якщо за нього проголосувало не менш як дві третини загальної кількості усіх співвласників, а в разі якщо статутом не передбачено прийняття таких рішень, - більшістю голосів. З інших питань рішення вважається прийнятим, якщо за нього проголосувало більше половини загальної кількості співвласників.

За приписами частини 6 статті 10 України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» в редакції Закону №417-VIII від 10.06.2018 рішення вважається прийнятим зборами співвласників, якщо за нього проголосували власники квартир та нежитлових приміщень, площа яких разом перевищує 75 відсотків загальної площі всіх квартир та нежитлових приміщень багатоквартирного будинку, крім рішень з питань, зазначених у пунктах 2, 3 і 9 частини другої цієї статті, які вважаються прийнятими зборами співвласників, якщо за них проголосували власники квартир та нежитлових приміщень, площа яких разом перевищує 50 відсотків загальної площі всіх квартир та нежитлових приміщень багатоквартирного будинку.

Відповідно до положень пунктів 2, 3 та 9 частини 2 статті 10 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» в редакції Закону № 417-VIII від 10.06.2018 до повноважень зборів співвласників належить прийняття рішень з усіх питань управління багатоквартирним будинком, зокрема, про визначення управителя та його відкликання, затвердження та зміну умов договору з управителем; обрання уповноваженої особи (осіб) співвласників під час укладання, внесення змін та розірвання договору з управителем, здійснення контролю за його виконанням; прийняття рішення про вибір моделі організації договірних відносин з виконавцем комунальної послуги (укладення індивідуального та/або колективного договору про надання комунальної послуги).

Таким чином, питання, 3 та 4, за якими прийнято рішення на зборах співвласників багатоквартирного будинку 25.07.2023, належать до пунктів 2, 3 частини другої статті 10 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку», а тому, відповідно до частини шостої зазначеної статті, вважаються прийнятими, якщо за них проголосували власники квартир та нежитлових приміщень, площа яких разом перевищує 50 відсотків загальної площі всіх квартир та нежитлових приміщень багатоквартирного будинку.

Судом апеляційної інстанції встановлено, що з питань 3, 4 щодо передання управління багатоквартирним будинком за адресою: АДРЕСА_1 , управителю та призначення управителем Товариство з обмеженою відповідальністю "Компанія з експлуатації та утримання житлових та нежитлових будинків "Нова митниця" та щодо затвердження договору про надання послуг з управління багатоквартирним будинком з управителем ТОВ «КЕУ ЖНБ «Нова митниця» в редакції згідно додатку 3 до протоколу та обрання уповноваженої особи від співвласників багатоквартирного будинку для підписання договору з управителем ОСОБА_13 проголосувано «за» - 39 співвласників (54, 55% від загальної площи квартир та/або нежитлових приміщень яких становить 3 027, 8 м2)», тому відповідно до пунктів 2 та 3 частини другої та частини шостої статті 10 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» в редакції Закону №417-VIII від 10.06.2018 зазначені рішення вважаються прийнятими зборами співвласників.

Питання 1 та 2, за якими прийнято рішення на зборах співвласників багатоквартирного будинку 25.07.2023, щодо припинення повноважень членів правління об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Зірка Дніпра» в повному складі, а саме повноважень ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та повноважень ревізора ОСОБА_10 та обрання правління об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Зірка Дніпра» в складі 4 осіб: ОСОБА_2 , ОСОБА_11 , ОСОБА_4 , ОСОБА_12 , та обрання ревізором ОСОБА_13 згідно ч. 14 ст. 10 Закону України "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку" вважається прийнятими, якщо за них проголосувало більше половини загальної кількості співвласників.

Судом апеляційної інстанції встановлено, що з питань 1, 2 щодо припинення повноважень членів правління об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Зірка Дніпра» в повному складі, а саме повноваження ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та повноважень ревізора ОСОБА_10 та обрання правління об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Зірка Дніпра» в складі 4 осіб: ОСОБА_2 , ОСОБА_11 , ОСОБА_4 , ОСОБА_12 , та обрання ревізором ОСОБА_13 проголосувало з питання 1 «за» - 39 співвласників (54, 55% від загальної площи квартир та/або нежитлових приміщень яких становить 3 027, 8 м2), з питання 2 «за» - 38 співвласників (53, 2% від загальної площи квартир та/або нежитлових приміщень яких становить 2 953, 7 м2), тому відповідно до ч. 14 статті 10 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» в редакції Закону № 417-VIII від 10.06.2018 зазначені рішення вважаються прийнятими зборами співвласників від 25.07.2023.

Пунктом 7 Статуту ОСББ встановлено порядок визначення кількості голосів, що належить кожному співвласнику на загальних зборах, а саме кожний співвласник (його представник) під час голосування має один голос незалежно від кількості та площі квартир або нежитлових приміщень, що перебувають у його власності у всіх будинках. У разі, якщо квартира або нежитлове приміщення належить кільком співвласникам, всі вони (їх представники) разом мають один голос.

Пунктом 13 ст. 10 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" передбачено, що статутом об`єднання може бути встановлено інший порядок визначення кількості голосів, що належать кожному співвласнику на загальних зборах.

Статут ОСББ "Зірка Дніпра» окремо не містить вимог щодо кількості голосів співвласників, яка необхідна для прийняття рішення щодо визначення управителя та його відкликання, затвердження та зміну умов договору з управителем; обрання уповноваженої особи (осіб) співвласників під час укладання, внесення змін та розірвання договору з управителем, здійснення контролю за його виконанням, прийняття рішення про вибір моделі організації договірних відносин з виконавцем комунальної послуги (укладення індивідуального та/або колективного договору про надання комунальної послуги), як і не містить положень, які б передбачали спеціальний порядок ухвалення рішень 2/3 кількості голосів щодо питань, передбачених ч. 2 ст. 10 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку".

Також Статут ОСББ "Зірка Дніпра» окремо не містить вимог щодо кількості голосів співвласників, яка необхідна для прийняття рішення щодо припинення повноважень членів правління та ревізора, а також обрання нових членів правління та ревізора, тоді як ч. 14 ст. 10 Закону України "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку" вважається прийнятими, якщо за них проголосувало більше половини загальної кількості співвласників.

Щодо визнання недійсним та скасування протоколу засідання правління Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Зірка Дніпра» № 08-23/1 від 14.08.2023, щодо якого позивачем не зазначалось окремих підстав для визнання його недійсним та скасування, суд першої інстанції визнав відсутні підстави для задоволення даної вимоги.

Пунктом 16 Статуту ОСББ передбачено, що правління зі свого складу обирає голову правління та його заступника.

Враховуючи, що суд вже визначився у законності всіх рішень загальних зборів співвласників ОСББ "Зірка Дніпра" від 25.07.2023 (в т.ч. і про новий склад членів правління), то це не тягне за собою незаконність прийняття новим складом правління ОСББ рішення про обрання зі свого складу членів правління ОСББ «Зірка Дніпра» обраних рішенням Загальних зборів співвласників багатоквартирного будинку від 25.07.2023 голови правління, як керівника ОСББ.

Враховуючи, що вимога про скасування запису про вчинення реєстраційної дії щодо зміни голови правління Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Зірка Дніпра», вчиненої 18.08.2023, є похідною вимогою від первинних вимог, вона також не підлягає задоволенню.

Верховний Суд у постанові від 08.02.2022 у справі №918/964/20 вказав на необхідність врахування принципу пропорційності - справедливої рівноваги (балансу) між інтересами співвласників багатоквартирного будинку, які реалізують свої права на участь в управлінні ОСББ, і які були присутні на загальних зборах, та інтересами позивача.

Суд апеляційної інстанції врахував, що доводи позивача зводяться до його неповідомлення та зазначено виключно про порушення процедури проведення загальних зборів, однак не вказав, чим прийняті на загальних зборах рішення заважають позивачу (як співвласнику багатоквартирного будинку) по суті та чим порушують його права та інтереси. Тобто, позивач не висловлює свою незгоду зі змістом ухвалених рішень, а наголошує лише на певних процедурних порушеннях.

Північний апеляційний господарський суд звертає увагу на те, що ОСББ є неприбутковою організацією, яка на відміну від господарських товариств при проведенні зборів, в тому числі і шляхом письмового опитування, як правило не користується кваліфікованою правовою допомогою, через що можливими є незначні процедурні помилки в організації та проведенні зборів, які не повинні слугувати підставою для скасування рішень ОСББ з питань спільного управління майном. Крім того, на відміну від господарських товариств з невеликою кількістю учасників в ОСББ є певна, і часто доволі значна частина співвласників, які не прагнуть брати активну участь у вирішенні питань управління об`єднанням, вони не приходять на збори, не беруть участь у письмових опитуваннях. Тому проведення кожних зборів вимагає значних зусиль від органів управління або ініціативної групи по скликанню зборів, інформуванню співвласників, вручення та отримання заповнених бюлетенів.

Суд має утримуватися від зайвого втручання в питання діяльності ОСББ, в тому числі і шляхом скасування рішень, у разі, якщо вони поза жодним сумнівом підтримані більшістю співвласників і за своїм змістом не мають ознак дискримінації або іншого порушення прав чи законних інтересів конкретного співвласника, який оскаржує такі рішення в судовому порядку.

Частина 1 ст.16 ЦК передбачає, що кожна особа має право звернутись до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

При оспорюванні або невизнанні права виникає невизначеність у праві, викликана поведінкою іншої особи. Отже, порушення, невизнання або оспорювання суб`єктивного права є підставою для звернення особи до суду за захистом цього права із застосуванням відповідного способу захисту. Особа, права якої порушено, може скористатись не будь-яким, а конкретним способом захисту свого права, який має відповідати тим фактичним обставинам, які склалися, виходячи із тих відносин, які відповідають відповідним нормам права (п.5.6 постанови Верховного Суду від 02.02.2022 у справі №910/18962/20).

Порушенням є такий стан суб`єктивного права, за якого воно зазнало протиправного впливу з боку правопорушника, внаслідок чого суб`єктивне право особи зменшилось або зникло як таке. Порушення права пов`язане з позбавленням можливості здійснити, реалізувати своє право повністю або частково.

Завданням суду при здійсненні правосуддя є забезпечення, зокрема, захисту прав і законних інтересів юридичних осіб, інтересів суспільства і держави, відтак, встановивши наявність у особи, яка звернулася з позовом, суб`єктивного матеріального права або охоронюваного законом інтересу, на захист яких подано позов, суд з`ясовує наявність чи відсутність факту порушення або оспорення і відповідно ухвалює рішення про захист порушеного права або відмовляє позивачу у захисті. Вказані норми визначають об`єктом захисту порушене, невизнане або оспорюване право чи цивільний інтерес (п. 119 постанови Верховного Суду від 10.09.2020 у справі №904/3368/18).

Верховний Суд наголошував, що вказаний вище підхід є загальним і може застосовуватись при розгляді будь-яких категорій спорів, оскільки недоведеність порушення прав, за захистом яких було пред`явлено позов, у будь-якому випадку є підставою для відмови у його задоволенні (п.120 постанови Верховного Суду від 10.09.2020 у справі №904/3368/18).

У цій справі судом не встановлено, яким чином скасування рішення загальних зборів відновить права та законні інтереси співвласника багатоквартирного будинку, оскільки позивач ані в суді першої інстанції, ані у суді апеляційної інстанції не навів порушення спірними рішеннями Загальних зборів ОСББ «Зірка Дніпра» його права співвласника багатоквартирного будинку та відповідно необхідність відновлення такого права.

За таких обставин, суд першої інстанції дійшов правильного висновку про відмову у задоволенні позову.

Щодо доводів позивача про те, що судом першої інстанції необґрунтовані підстави для відмови у задоволенні заяви відповідача про визнання позову суд апеляційної інстанції зазначає наступне.

Статтею 191 ГПК України передбачено, що позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Суд не приймає відмову позивача від позову, визнання позову відповідачем у справі, в якій особу представляє її законний представник, якщо його дії суперечать інтересам особи, яку він представляє.

Так, у постанові Верховного Суду від 25.05.2022 у справі №675/2136/19 зазначено, що у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Таким чином, суди не вправі покласти в основу свого рішення лише факт визнання позову відповідачем, не дослідивши при цьому обставини справи. Тобто повинно мати місце не лише визнання позову, а й законні підстави для задоволення позову.

Судом першої інстанції вірно встановлено обставини у даній справі щодо наявності повідомлення позивача про загальні збори 25.07.2023, про правомірність прийняття рішень на оспорюваних загальних зборах та правомірність засідання правління, відсутність порушених прав позивача вказаними рішеннями та вчиненою оспорюваною реєстраційною дією на виконання рішення правління та відповідно про відсутність законних підстав для задоволення позову.

В заяві про визнання позову відповідачем зазначено, що зважаючи на відсутність в ОСББ «Зірка Дніпра» оригіналів документів, що підтверджують факт повідомлення позивача про проведення загальних зборів співвласників багатоквартирного будинку проведених 25.07.2023, оформлених протоколом загальних зборів співвласників багатоквартирного будинку за місцезнаходженням АДРЕСА_1 від 25.07.2023 відповідач вважає, що позовні вимоги є не безпідставними.

Разом з тим, в матеріалах справи наявні належним чином засвідчені копії документів на підтвердження направлення позивачеві повідомлення про проведення оспорюваних загальних зборів, та є достатнім доказом у розумінні ст.ст. 73, 76-79 ГПК України.

А заява відповідача про визнання позову подана 23.11.2023 новим Головою правління ОСББ «Зірка Дніпра» Володимиром Друмашко, відомості про якого внесено до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських організацій 03.10.2023 суперечить правам та інтересам більшості співвласників багатоквартирного будинку ОСББ «Зірка Дніпра» визначеної пунктами 2, 3 ч. 2, ч. 6, ч. 14 статті 10 Закону України «Про особливості здійснення право власності у багатоквартирному будинку» в редакції Закону №417-VIII від 10.06.2018, які проголосували за рішення прийняті на оспорюваних загальних зборах ОСББ.

Пунктом 4 частини 1 статті 277 ГПК України передбачено, що підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Порушення норм процесуального права може бути підставою для скасування або зміни рішення, якщо це порушення призвело до неправильного вирішення справи (ч. 2 ст. 277 ГПК України).

Частиною 3 статті 277 ГПК України визначено, що порушення норм процесуального права є обов`язковою підставою для скасування судового рішення суду першої інстанції та ухвалення нового судового рішення, якщо:

1) справу розглянуто неповноважним складом суду;

2) в ухваленні судового рішення брав участь суддя, якому було заявлено відвід і підстави його відводу визнано судом апеляційної інстанції обґрунтованими, якщо апеляційну скаргу обґрунтовано такою підставою;

3) справу (питання) розглянуто господарським судом за відсутності будь-якого учасника справи, не повідомленого належним чином про дату, час і місце засідання суду (у разі якщо таке повідомлення є обов`язковим), якщо такий учасник справи обґрунтовує свою апеляційну скаргу такою підставою;

4) суд прийняв судове рішення про права, інтереси та (або) обов`язки осіб, що не були залучені до участі у справі;

5) судове рішення не підписано будь-ким із суддів або підписано не тими суддями, які зазначені у рішенні;

6) судове рішення ухвалено суддями, які не входили до складу колегії, що розглядала справу;

7) суд розглянув у порядку спрощеного позовного провадження справу, яка підлягала розгляду за правилами загального позовного провадження.

Не постановлення судом першої інстанції ухвали про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову внаслідок невідповідності закону та порушення прав та законних інтересів співвласників багатоквартирного будинку не охоплюється вищезазначеним переліком щодо порушення норм процесуального права які є обов`язковою підставою для скасування судового рішення суду першої інстанції та ухвалення нового судового рішення, оскільки не призвело до неправильного вирішення справи.

Правильним по суті рішення є в тому випадку, коли воно відповідає вимогам законності та обґрунтованості, оскільки порушення останніх має наслідком зміну або скасування оскарженого судового рішення. Оскаржене судове рішення належить залишати без змін за наявності незначних порушень закону, які вже були усунені при розгляді справи, або ж таких, які можуть бути виправлені судом апеляційної інстанції. Правило про те, що «не може бути скасоване правильне по суті і законне рішення з одних лише формальних міркувань», стосується випадків, коли такі недоліки не призводять до порушення основних засад (принципів) господарського судочинства.

Згідно частини 5 статті 236 ГПК України обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина 4 статті 236 ГПК України).

Відповідно до частина 4 статті 11 ГПК України суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" визначено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 10.02.2010 у справі "Серявін та інші проти України" зауважив, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною, залежно від характеру рішення.

У справі "Трофимчук проти України" Європейський суд з прав людини також зазначив, хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних Свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довод.

У пункті 53 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Федорченко та Лозенко проти України" від 20.09.2012 зазначено, що при оцінці доказів суд керується критерієм доведення "поза розумним сумнівом". Тобто, аргументи сторони мають бути достатньо вагомими, чіткими та узгодженими.

При винесені даної постанови судом апеляційної інстанції надані вичерпні відповіді на доводи апеляційної скарги, із застосуванням норм права, які регулюють спірні правовідносини.

Відповідно до статті 276 ГПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального процесуального права.

Зважаючи на вищенаведене, колегія суддів Північного апеляційного господарського суду дійшла висновку про те, що рішення Господарського суду Черкаської області від 23.11.2023 у справі №925/1202/23 прийняте з дотриманням норм матеріального і процесуального права, у зв`язку з чим апеляційна скарга позивача задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. ст. 269, 270, 275, 276, 281 - 284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Господарського суду Черкаської області від 23.11.2023 у справі №925/1202/23 залишити без задоволення.

2. Рішення Господарського суду Черкаської області від 23.11.2023 у справі №925/1202/23 залишити без змін.

3. Матеріали справи №925/1202/23 повернути до Господарського суду Черкаської області.

4. Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до суду касаційної інстанції у господарських справах в порядку і строки, визначені в статтях 287-289 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст постанови складено та підписано суддями 17.05.2024.

Головуючий суддя С.В. Владимиренко

Судді А.М. Демидова

І.П. Ходаківська