РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

20.05.2024Справа № 910/3123/24

Господарський суд міста Києва у складі судді Пукаса А.Ю., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження матеріали справи

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Оператор газотранспортної системи України» (пр. Любомира Гузара, 44, м. Київ, 03065; ідентифікаційний код 42795490)

до Товариства з обмеженою відповідальністю «Проектний та науково-дослідний інститут по газопостачанню, теплопостачанню та комплексному благоустрою міст і селищ України «УКРНДІІНЖПРОЕКТ» (вул. Тургенєвська, буд. 38, м. Київ, 01054; ідентифікаційний код 34694548)

про стягнення 59 022, 94 грн,

Представник сторін: не викликались

РОЗГЛЯД СПРАВИ СУДОМ

1. Стислий виклад позиції Позивача

До Господарського суду міста Києва звернулось Товариство з обмеженою відповідальністю «Оператор газотранспортної системи України» (далі за текстом - ТОВ «Оператор газотранспортної системи України», Позивач) з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Проектний та науково-дослідний інститут по газопостачанню, теплопостачанню та комплексному благоустрою міст і селищ України «УКРНДІІНЖПРОЕКТ» (далі за текстом - ТОВ «УКРНДІІНЖПРОЕКТ», Відповідач) про стягнення штрафних санкцій в розмірі 59 022, 94 грн за порушення умов договору № від 30.09.2021 на виконання проектних науково-проектних вишукувальних робіт (далі за текстом - Договір).

В обґрунтування заявлених вимог Позивач зазначає, що Відповідачем роботи ІІ та ІІІ етапів виконано з простроченням визначених Календарним графіком строків, що призвело до порушення Відповідачем договірного зобов`язання та стало підставою для нарахування Позивачем у відповідності до вимог пунктів 8.1 та 8.3. Договору штрафних санкцій.

2. Стислий виклад позиції Відповідача

Із поданого відзиву вбачається, що Відповідач заперечує щодо заявлених вимог та зазначає, що порушення строків виконання робіт за Договором ІІ та ІІІ етапів відбулося за відсутності вини Відповідача з огляду на наступне.

Відповідно до пункту 4.8 Договору Підрядник зобов`язаний отримати попереднє письмове погодження Замовника основних технічних завдань, яке в свою чергу надано Позивачем листом від 15.04.2022 № ТОВВИХ-22-3905, майже через два місяці після надання Відповідачем такого запиту.

З початку повномасштабного воєнного наступу на територію України у Відповідача відсутній доступ до об`єкту проектування Позивача, що об`єктивно унеможливили виконання робіт весною 2022.

Пунктом 5.2 Договору передбачено відомчу експертизу (проводить сам Замовник), а також експертизи проектної документації в експертній установі.

Так, Відповідач зазначає, що листом від 12.08.2022 № 838 передано Позивачу проектну документацію для проведення ним відомчої експертизи.

Однак, Відповідачем неодноразово вносилися зміни до завдання на проектування, що і зумовило збільшення об`єму робіт за Договором та необхідність отримання додаткових нових даних від Замовника.

Відтак, згідно доводів Відповідача затримка у виконанні робіт за Договором спричинена обставинами, на які Відповідач не міг вплинути, а також діями самого Позивача, які виявилися у затримці погодження технічних рішень, внесення змін на проектування без продовження строків виконання робіт, а також затягування строків проведення відомчої експертизи проектної документації.

При цьому, Відповідач звертає увагу суду на те, що вносити зміни до Договору в частині строків виконання робіт та їх вартості Позивач відмовився.

3. Процесуальні дії у справі

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 18.03.2024 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі, яку вирішено розглядати за правилами спрощеного позовного провадження.

01.04.2024 через загальний відділ діловодства до Господарського суду міста Києва надійшов відзив на позовну заяву.

15.04.2024 через загальний відділ діловодства до Господарського суду міста Києва надійшла відповідь на відзив на позовну заяву.

22.04.2024 через загальний відділ діловодства до Господарського суду міста Києва надійшли письмові заперечення на відповідь на відзив, в який Відповідач, зокрема, просить суд залишити відповідь на відзив без розгляду оскільки останню подано з порушенням процесуальних строків.

Враховуючи викладене, судом досліджено питання дотримання Позивачем процесуальних строків подання відповіді на відзив та встановлено, що останній подано з пропуском встановлено судом строку оскільки відзив згідно квитанції № 822256 отримано Позивачем 01.04.2024 у зв`язку з чим відповідь на відзив мала б бути подана у строк до 08.04.2024 (включно оскільки останній день строку 06.04.2024 припадає на вихідний день) однак фактично датований 09.04.2024 та зданий до відділення поштового зв`язку 09.04.2024.

З огляду на зазначене, враховуючи клопотання Відповідача, суд дійшов висновку залишити відповідь на відзив на позовну заяву без розгляду на підставі частини 2 статті 118 Господарського процесуального кодексу України (далі за текстом - ГПК України).

Таким чином, приймаючи до уваги, що матеріали справи містять достатньо документів для розгляду справи, відповідно до частини 5 статті 252 ГПК України суд розглядає справу у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої сторони про інше. При розгляді справи у порядку спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ, ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ

30.09.2021 між Позивачем (Замовник) та Відповідачем (Підрядник) укладено Договір, відповідно до пункту 1.1 якого в порядку та на умовах, визначених цим Договором, Замовник доручає, а Підрядник зобов`язується на свій ризик власними та залученими силами і засобами виконати «Проектно-вишукувальні роботи по об`єкту: "Будівництво газопроводів-перемичок для подачі газу в кільцеву систему газопостачання м. Києва від газорозподільної станції 1А до газорозподільної станції 9 м. Київ" (коригування ПД) (Будівельні роботи та поточний ремонт)» (стадія/ї «Проект» та «Робоча документація») (далі - роботи), зазначені в завданні на проектування № 21.73.16 від 20.07.21 (далі - завдання на проектування) (Додаток № 1), що є невід`ємною частиною Договору, проходження відомчої експертизи та експертизи в експертній організації та здійснювати їх супровід, а Замовник зобов`язується прийняти результат таких робіт (проектну документацію та експертний звіт експертної організації) та сплатити Підряднику вартість виконаних робіт.

Склад, обсяги та вартість робіт, що доручаються до виконання Підряднику, визначені завданням на проєктувания (Додаток № 1) та кошторисом на проєктні роботи (Додаток № 2),які є невід`ємними частинами цього Договору (пункт 1.2 Договору).

Відповідно до пункту 1.3 Договору строк виконання робіт: Підрядник у відповідності до календарного графіку виконання робіт (далі - Календарний графік), який є невід`ємною частиною Договору (Додаток № 3), зобов`язується виконати роботи впродовж 310 (трьохсот десяти) календарних днів з дати укладання Договору.

Ціна Договору становить 456 690, 80 грн., крім того ПДВ (20%) 91 338,16 грн. (дев`яносто одна тисяча триста тридцять вісім грн 16 коп (пункт 2.1 Договору)).

Підрядник відповідає перед Замовником за якість і відповідність робіт вимогам, установленим державними стандартами, завданню на проєктування (Додаток № 1), Кошторису на проєктно-вишукувальні роботи (Додаток № 2) та умовам Договору (пункт 4.1 Договору).

Замовник зобов`язаний вчасно надати всі необхідні вихідні дані для розробки проєктної документації, надати доступ до існуючого об`єкту (пункт 4.3 Договору), своєчасно розглянути проєктну документацію та надати зауваження (пункт 4.2 Договору).

Місце виконання робіт: За місцезнаходженням Підрядника та на об`єкті проектування (надалі - Об`єкт (пункт 4.3. Договору)).

Місцезнаходження Об`єкта: в околицях м. Києва (пункт 4.4. Договору).

Пунктом 4.6 Договору закріплено, що Підрядник завчасно і у письмовій формі інформує Замовника про можливе сповільнення або призупинення виконання робіт за незалежним від нього обставин. Замовник зобов`язаний виконати необхідні заходи для усунення цих обставин.

Відповідно до пункту 4.8 Договору Підрядник зобов`язаний отримати попереднє письмове погодження Замовника основних технічних рішень, а згідно пункту 4.9 на Підрядника покладається супровід проходження експертизи в експертній організації.

Відповідно до пункту 4.11 Договору Підрядник відповідає за неналежне виконання умов Договору, а також за недоліки (недоробки) проектної документації, включаючи недоліки (недоробки) в частині інженерно - геологічних та інженерно - геодезичних робіт, які можуть бути виявлені згодом у ході будівництва.

Згідно пункту 4.12 Договору після усунення всіх зауважень Замовника щодо виконаної проєктної документації та отримання Підрядником листа-повідомлення Замовника про завершення відомчої експертизи проєктної документації, Підрядник ініціює та супроводжує проходження експертизи проектної документації в експертній організації на підставі договору з експертною організацією, укладеного Підрядником.

Пунктом 4.13 Договору визначено, що в разі об`єктивних, документально підтверджених, обставин Сторони мають право ініціювати продовження терміну виконання робіт, про що Сторонами оформляється відповідна Додаткова угода.

Розділом 5 Договору закріплено порядок здачі та приймання робіт, а саме:

- Підрядник після виконання робіт згідно із Календарним графіком (Додаток № 3) передає Замовнику в електронному вигляді з дотриманням вимог завдання на проєктування (Додаток № 1) проєктну документацію для проведення відомчої експертизи Замовника, разом із супровідним листом (пункту 5.1 Договору);

- Замовник після отримання електронної версії проєктної документації зобов`язаний прийняти її та провести відомчу експертизу, за результатами якої надати Підряднику лист- повідомлення Замовника про завершення відомчої експертизи проєктної документації або лист з переліком зауважень, які повинен усунути Підрядник та надати Замовнику скориговану проєктну документацію (пункт 5.2 Договору);

- Підрядник після отримання листа-повідомлення від Замовника про завершення відомчої експертизи ініціює подання проектної документації на експертизу в експертну організацію про що укладає відповідний договір (пункт 5.3 Договору);

- Після отримання позитивного експертного звіту експертної організації, Підрядник передає Замовнику оригінал та копію експертного звіту, видану експертною організацією, паперові примірники проектної документації, акт здачі-приймання виконаних робіт (пункт 5.4 Договору);

- Замовник зобов`язаний прийняти виконані роботи та протягом 5 (п`яти) днів підписати акт здачі-приймання виконаних робіт або надати мотивовану відмову від його підписання (пункт 5.5 Договору);

- Замовник протягом 5-ти (п`яти) днів після підписання акта здачі-приймання виконаних робіт зобов`язується повернути Підряднику один примірник оформленого акта (пункт 5.6. Договору).

Пунктом 6.2 Договору закріплено право Замовника вносити пропозиції щодо змін і доповнень до проектної документації, щодо складу, обсягів і вартості робіт шляхом письмового оформлення змін до завдання на проектування (Додаток № 1) з укладанням відповідної додаткової угоди до Договору.

За порушення строків виконання робіт Підрядник сплачує Замовнику пеню в розмірі 0,1 відсотка вартості робіт, з яких допущено порушення строку виконання, за кожний день такого прострочення, а за прострочення виконання робіт понад тридцять днів Підрядник додатково сплачує штраф у розмірі 7 відсотків вартості робіт, з яких допущено порушення. (пункт 8.3 Договору).

Згідно пункту 12.1 Договору останній набирає чинності з моменту його укладання і діє протягом 1 року з дати укладання. Закінчення терміну дії Договору не звільняє сторони від відповідальності за його порушення, яке мало місце під час дії Договору.

Суд зазначає, що Додатком № 3 до Договору сторонами погоджено календарний графік виконання робіт за Договором, з якого вбачається, що роботи підлягали виконанню в три етапи всього за 310 календарних днів вартістю 548 028, 96 грн.

Так, І етап робіт вартістю 179 168, 02 грн мав початися з дати укладання договору та закінчитися протягом 120 календарних днів.

ІІ етап робіт вартістю 187 731, 42 грн мав початися з дати завершення робіт по І етапу (підписання акта здачі-приймання) та закінчитися протягом 150 календарних днів.

ІІІ етап робіт вартістю 89 791, 36 грн мав початися з дати завершення робіт по ІІ етапу(підписання акта здачі-приймання) та закінчитися протягом 40 календарних днів.

Також між сторонами підписано Додаткову угоду № 1 від 10.02.2022 про електронний документообіг до Договору, згідно умов якої обмін електронними документами здійснюється між сторонами в системі DEALS.

Додатковою угодою № 3 від 30.09.2022 до Договору сторонами викладено в іншій редакції пункту 1.3 Договору та Додаток № 3 до Договору в частині строку виконання робіт - впродовж 490 календарних днів з дати укладання Договору.

Також даною додатковою угодою встановлено, що згідно пункту 12.1 Договору останній діє до 03.02.2023.

Календарний графік в редакції додаткової угоди № 3 закріплено наступну строки:

І етап робіт вартістю 179 168, 02 грн починається з дати укладання договору та закінчується протягом 120 календарних днів.

ІІ етап робіт вартістю 187 731, 42 грн починається з дати завершення робіт по І етапу (підписання акта здачі-приймання) та закінчується протягом 330 календарних днів.

ІІІ етап робіт вартістю 89 791, 36 грн мав початися з дати завершення робіт по ІІ етапу (підписання акта здачі-приймання) та закінчитися протягом 40 календарних днів.

Позивачем до матеріалів справи надано Акт № 1 здачі-приймання виконаних проектно- вишукувальних робіт за Договором від 30.12.2021, з якого вбачається, що роботи за Договором І етапу належним чином виконані Відповідачем та прийняті без зауважень Позивачем.

Так, суд зазначає, що претензії у Позивача щодо виконання І етапу робіт відсутні оскільки такі роботи виконано вчасно у строк до 30.12.2021, а натомість вимоги Позивача ґрунтуються на неналежному виконанні Відповідачем ІІ та ІІІ етапів робіт.

Так, Позивач зазначає, що згідно Календарного графіку (в редакції додаткової угоди № 3 до Договору) роботи ІІ етапу - «Розробка стадії «Проект». Проходження відомчої експертизи Товариства та експертизи в експертній організації.» мали б бути виконані не пізніше 25.11.2022, однак фактично виконані 07.09.2023 згідно Акту № 2 здачі-приймання виконано проектних - вишукувальних робіт за Договором від 07.09.2023.

Судом встановлено, що вказаний акт не підписано сторонами, однак факт здачі робіт ІІ етапу за Договором з простроченням на 285 календарних днів, тобто 07.09.2023 Відповідачем не заперечується.

Так само Відповідачем не заперечуються обставини прострочення виконання робіт ІІІ етапу «Розробка стадії «Робоча документація» за Договором на 23 календарні дні, тобто не пізніше 17.10.2023, однак фактично виконані 10.11.2023 згідно Акту № 3 здачі-приймання виконаних проектно-вишукувальних робіт за Договором від 10.11.2023.

Вказаний акт також не підписано сторонами.

З огляду на зазначене, Позивачем здійснено нарахування штрафних санкцій на підставі пункту 8.3 Договору згідно доданого до позову розрахунку.

Заперечуючи щодо нарахування штрафних санкцій Відповідач звертає увагу суду на те, що порушення виконання ІІ та ІІІ етапу робіт за Договором відбулося не з його вини та не внаслідок його дій як Підрядника.

Згідно доводів Відповідача, ним на виконання вимог пункту 4.8 Договору надіслано Замовнику лист № 815 від 23.02.2022, яким Відповідач просив розглянути та погодити основні технічні рішення.

Однак, як зазначає Відповідач, вказаний лист розглядався Позивачем майже два місяці, що призвело до неможливості виконувати роботу увесь цей час.

Суд зазначає, що лист № 815 від 23.02.2022 Відповідачем не надано як і не надано доказів його направлення Позивачу з відповідною датою відправки.

Фактичне направлення Відповідачем листа № 815 від 23.02.2022 Позивачу вбачається з відповіді Позивача № ТОВВИХ-22-3905 від 15.04.2022, яким останній погодив основні технічні рішення по об`єкту за Договором.

При цьому судом встановлено, що Договір не містить чіткого строку для розгляду Замовником технічної документації та надання по ній зауважень Підрядником, оскільки в пункті 4.2 Договору сторонами погоджено використання слова «своєчасно», а не чітко встановленого строку.

В подальшому, Відповідач листом від 27.02.2022 № 818 звернувся до Позивача з посиланням на на лист ТПП України від 28.02.2022 № 2024/02.0-7.1 про засвідчення форс-мажорних обставин з 24.02.2022 та з проханням внести коригування в термін дії Договору.

Так, згідно поданого відзиву, оскільки Відповідач не мав погодження основних технічних рішень згідно листа № 815 від 23.02.2022 у останнього була відсутня можливість виконувати подальшу роботу на Об`єкті оскільки відповіді Позивача не було аж до 15.04.2022 (лист № ТОВВИХ-22-3905).

Згідно пункту 4.3 Договору та пункту 2 Додатку 1 до Договору місце виконання робіт - за місцем знаходження підрядника та на об`єкті проектування - околиці міста Києва.

Відповідач зазначає, що фактично об`єкт проектування знаходиться на трьох ділянках, у тому числі на автодорозі М06 «Київ - ЧОП» в сторону м. Житомир, а також до м. Ірпінь, де знаходились війська Російської Федерації з початку повномасштабного вторгнення до 02.04.2022, що унеможливлювало виконання робіт у вказаний період на об`єкті.

Як зазначалося судом вище, Відповідач на підтвердження існування форс-мажорних обставин - воєнні дії весною 2022 на території виконання робіт за Договором посилається на лист ТПП України від 28.02.2022 № 2024/02.0-7.1, інші доводи та аргументи відсутні.

Що стосується проведення Позивачем відомчої експертизи проектної документації суд зазначає наступне.

Згідно наданого Відповідачем листа від 12.08.2022 № 838 останнім надано технічну частину проекту в електронному вигляді Позивача.

Докази направлення даного листа також відсутні в матеріалах справи, однак з листа Позивача від 26.08.2022 № ТОВВИХ-22-9127 вбачається, що у відповідь на такий лист Позивачем внесено зміну № 1 на проектування.

Згідно листа № ТОВВИХ-23-4881 від 17.04.2023 Позивач вніс зміну № 2 до проектування.

Так, Відповідач у відзиві звертає увагу суду на те, що внесення Позивачем змін до завдання на проектування зумовило збільшення об`єму робіт за Договором, оскільки Відповідачу довелося запитувати у Позивача додаткові вихідні дані та іншу інформацію, необхідну для виконання робіт.

При цьому судом враховано, що Замовник згідно пункту 6.2 Договору наділений правом внесення змін та доповнень до проектної документації шляхом підписання відповідної додаткової угоди до Договору, чого згідно доводів Відповідача не здійснювалося.

В даному випадку, суд зазначає, що матеріали справи не містять доказів того, що Відповідач звертався до Позивача із заявами щодо необхідності укладення додаткових угод або ж продовження строків виконання робіт в силу наданих Замовником змін до проектної документації (у випадку наявності такої необхідності).

Листом від 25.04.2023 № 859 Відповідачем направлено Позивачу матеріали проекту на відомчу експертизу, яка згідно листа Позивача від 10.07.2023 № ТОВВИХ-23-9266 завершена однак перед поданням проектної документації на експертизу до експертної установи Підряднику потрібно врахувати зауваження, надані в рамках відомчої експертизи.

Згідно доводів Відповідача лише після отримання повідомлення про завершення відомчої експертизи проектної документації Відповідач зміг провести експертизу в експертній установі, яка завершилась 23.08.2023.

Відтак, Відповідач звертає увагу, що з моменту першої передачі проектної документації на відомчу експертизу, що відбулося 12.08.2022 до моменту завершення такої експертизи пройшло 332 календарні дні, з яких кількість днів прострочення склало 286 календарних днів, що зумовлено виключно діями Позивача та в результаті також спричинило затримку ІІІ етапу виконання робіт.

ДЖЕРЕЛА ПРАВА ТА МОТИВИ, З ЯКИХ ВИХОДИТЬ СУД

Відповідно до пункту 1 частини 2 статті 11 ЦК України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема є, договори та інші правочини.

Проаналізувавши зміст укладеного між сторонами Договору, суд дійшов висновку, що за своєю правовою природою він договором підряду.

Відповідно до частини 1 та 2 статті 837 ЦК України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу. Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові.

Відповідно до частини 1 статті 846 ЦК України строки виконання роботи або її окремих етапів встановлюються у договорі підряду.

Як встановлено судом вище, строки виконання робіт за Договором встановлені та погоджені сторонами у Додатку № 3 до Договору «Календарний графік».

Частинами 1 та 2 статті 193 ГК України встановлено, що суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться.

До виконання господарських договорів застосовуються відповідні положення Цивільного кодексу України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом.

Кожна сторона повинна вжити усіх заходів, необхідних для належного виконання нею зобов`язання, враховуючи інтереси другої сторони та забезпечення загальногосподарського інтересу. Порушення зобов`язань є підставою для застосування господарських санкцій, передбачених цим Кодексом, іншими законами або договором.

Положеннями статті 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання повинні виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом (стаття 525 ЦК України).

Згідно зі статтею 530 ЦК України якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Якщо строк (термін) виконання боржником обов`язку не встановлений або визначений моментом пред`явлення вимоги, кредитор має право вимагати його виконання у будь-який час. Боржник повинен виконати такий обов`язок у семиденний строк від дня пред`явлення вимоги, якщо обов`язок негайного виконання не випливає із договору або актів цивільного законодавства.

Так, відповідно до статті 610 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Враховуючи доводи та аргументи сторін, судом встановлено, що Відповідачем допущено порушення строків виконання робіт за ІІ етапом на 285 календарних днів та ІІІ етапом на 23 календарні дні.

Зазначені обставини не заперечуються та визнаються сторонами, а тому наразі суду необхідно вирішити питання поважності порушення Відповідачем строків виконання робіт на наявності / відсутності підстав для звільнення його від відповідальності у вигляді стягнення, нарахованих Позивачем штрафних санкцій.

Частиною 1 статті 614 ЦК України визначено, що особа, яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом. Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов`язання. При цьому відсутність своєї вини відповідно до частини 2 статті 614 Цивільного кодексу України доводить особа, яка порушила зобов`язання.

Статтею 617 ЦК України передбачено, що особа, яка порушила зобов`язання, звільняється від відповідальності за порушення зобов`язання, якщо вона доведе, що це порушення сталося внаслідок випадку або непереборної сили.

Частиною 1 статті 216 ГК України, учасники господарських відносин несуть господарсько-правову відповідальність за правопорушення у сфері господарювання шляхом застосування до правопорушників господарських санкцій на підставах і в порядку, передбачених цим Кодексом, іншими законами та договором.

Неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання (стаття 549 ЦК України).

За змістом частини 2 статті 218 ГК України підставою для звільнення від відповідальності є тільки непереборна сила, що одночасно має ознаки надзвичайності та невідворотності.

Так, частина 2 статті 218 ГК України передбачає, що учасник господарських відносин відповідає за невиконання або неналежне виконання господарського зобов`язання чи порушення правил здійснення господарської діяльності, якщо не доведе, що ним вжито усіх залежних від нього заходів для недопущення господарського правопорушення. У разі якщо інше не передбачено законом або договором, суб`єкт господарювання за порушення господарського зобов`язання несе господарсько-правову відповідальність, якщо не доведе, що належне виконання зобов`язання виявилося неможливим внаслідок дії непереборної сили, тобто надзвичайних і невідворотних обставин за даних умов здійснення господарської діяльності.

Для звільнення від відповідальності за порушення зобов`язання згідно зі статтями 617 ЦК України, 218 ГК України особа, яка порушила зобов`язання, повинна довести: 1) наявність обставин непереборної сили; 2) їх надзвичайний характер; 3) неможливість попередити за даних умов завдання шкоди; 4) причинний зв`язок між цими обставинами і понесеними збитками (постанова Верховного Суду України від 10.06.2015 у справі № 904/6463/14 (3-216гс15)).

Ознаками форс-мажорних обставин є наступні елементи: вони не залежать від волі учасників цивільних (господарських) відносин; мають надзвичайний характер; є невідворотними; унеможливлюють виконання зобов`язань за таких умов здійснення господарської діяльності.

Форс-мажорні обставини не мають преюдиціальний (заздалегідь встановлений) характер. При їх виникненні сторона, яка посилається на дію форс-мажорних обставин, повинна це довести. Сторона яка посилається на конкретні обставини повинна довести те, що вони є форс-мажорними, в тому числі, саме для конкретного випадку. Виходячи з ознак форс-мажорних обставин, необхідно також довести їх надзвичайність та невідворотність.

Відповідно до частини другої статті 14-1 Закону України «Про торгово-промислові палати в Україні» форс-мажорними обставинами (обставинами непереборної сили) є надзвичайні та невідворотні обставини, що об`єктивно унеможливлюють виконання зобов`язань, передбачених умовами договору (контракту, угоди тощо), обов`язків згідно із законодавчими та іншими нормативними актами, зокрема, викликані винятковими погодними умовами і стихійним лихом, а саме: епідемія, сильний шторм, циклон, ураган, торнадо, буревій, повінь, нагромадження снігу, ожеледь, град, заморозки, замерзання моря, проток, портів, перевалів, землетрус, блискавка, пожежа, посуха, просідання і зсув ґрунту, інші стихійні лиха тощо.

Частиною 1 цієї статті встановлено, що Торгово-промислова палата України та уповноважені нею регіональні торгово-промислові палати засвідчують форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) та видають сертифікат про такі обставини протягом семи днів з дня звернення суб`єкта господарської діяльності за собівартістю. Сертифікат про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) для суб`єктів малого підприємництва видається безкоштовно.

Верховний Суд у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду у постанові від 19.08.2022 у справі № 908/2287/17 зазначив, що сертифікат видається торгово-промисловою палатою за зверненням однієї зі сторін спірних правовідносин (сторін договору), яка (сторона) оплачує (за винятком суб`єктів малого підприємництва) послуги торгово-промислової палати. Водночас інша сторона спірних правовідносин (договору) позбавлена можливості надати свої доводи і вплинути на висновки торгово-промислової палати (пункт 75).

Таке засвідчення форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили) може вважатися достатнім доказом про існування форс-мажорних обставин для сторін договору, якщо вони про це домовилися, але не пов`язує суд у випадку виникнення спору між сторонами щодо правової кваліфікації певних обставин як форс-мажорних.

Сертифікат торгово-промислової палати, який підтверджує наявність форс-мажорних обставин, не може вважатися беззаперечним доказом про їх існування, а повинен критично оцінюватися судом з урахуванням встановлених обставин справи та у сукупності з іншими доказами (подібні правові висновки викладено у постановах Верховного Суду від 14.02.2018 у справі № 926/2343/16, від 16.07.2019 у справі № 917/1053/18 та від 25.11.2021 у справі № 905/55/21). Адже визнання сертифіката торгово-промислової палати беззаперечним та достатнім доказом про існування форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили) без надання судом оцінки іншим доказам суперечить принципу змагальності сторін судового процесу.

Таких саме висновків дотримуються колегії суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду у постанові від 16.07.2019 у справі № 917/1053/18, у постанові від 09.11.2021 у справі №913/20/21, у постанові від 04.10.2022 у справі № 927/25/21.

Так, суд зазначає, що не погоджується з доводами Відповідача щодо наявності в нього підстав для звільнення від відповідальності оскільки, по - перше, як встановлено судом вище, умовами Договору не закріплено чіткі строки розгляду Замовником (Позивачем) запитів/листів Відповідача, а також не встановлено строки в межах яких Позивачем мала б бути проведена відомча експертиза.

Враховуючи зазначене, а також з огляду на відсутність в матеріалах справи доказів направлення Відповідачем листа № 815 від 23.02.2022, який на переконання Відповідача також, спричинив затягування строку, а також належних доказів на підтвердження існування форс-мажорних обставин, як це передбачено вимогами чинного законодавства, судом не вбачається належних та достатніх підстав для звільнення Відповідача від відповідальності.

Так, на переконання суду, Відповідачем не доведено несвоєчасність та затягування погодження Замовником технічної документації та проведення відомчої експертизи.

При цьому судом враховано, що умовами Договору, зокрема пунктом 6.2 Замовника наділено правом вносити пропозиції щодо змін та доповнень до проектної документації.

Причини не підписання сторонами додаткових угод як це передбачено вказаним пунктом в частині продовження строків виконання робіт суду невідомі, а докази звернення сторін задля врегулювання таких питань в матеріалах справи відсутні.

При цьому, як встановлено судом вище, між сторонами 30.09.2022 все ж таки укладалась додаткова угода № 3 до Договору, якою за погодженням сторін збільшено строки виконання робіт згідно нової редакції Додатку № 3 до Договору, які все одно не забезпечили виконання Відповідачем робіт належним чином (в частині строків).

За сукупністю зазначеного, суд вказує, що наведені Відповідачем заперечення та аргументи жодним чином не спростовують його обов`язку своєчасно виконувати роботу у відповідності до завдання та строків роботи, а також захищати проектні рішення при проходження в тому числі відомчої експертизи.

Враховуючи умови Договору та з огляду на наявні у справі матеріали, судом не знайдено доказів того, що поведінка Позивача дійсно спричиняла сповільнення та неможливість виконання робіт Відповідачем.

Крім того, матеріали справи не містять доказів звернення Відповідача до Позивача з такими зауваженнями та застереженнями з метою виконати роботи у погоджені строки, що тим самим свідчить про безпідставність таких заяв Відповідача.

З огляду на зазначене, суд дійшов висновку, що штрафні санкцій нараховані Позивачем правомірно з огляду на допущені Відповідачем порушення строків виконання робіт, а перевіривши розрахунок штрафних санкцій суд зазначає наступне.

Частиною 6 статті 232 ГК України визначено, що нарахування штрафних санкцій за прострочення виконання зобов`язання, якщо інше не встановлено законом або договором, припиняється через шість місяців від дня, коли зобов`язання мало бути виконано.

Як встановлено судом вище, пунктом 8.3 Договору за порушення строків виконання робіт Підрядник сплачує Замовнику пеню в розмірі 0,1 % від вартості робіт, а за прострочення понад 30 днів додатково сплачує штраф в розмірі 7 % вартості робіт.

У постанові від 09.03.2021 у справі №924/441/20 Верховний Суд дійшов висновку, що приписами частини 6 статті 232 Господарського кодексу України передбачено період часу, за який нараховується пеня і який не повинен перевищувати шести місяців від дня, коли відповідне зобов`язання мало бути виконане. Водночас, хоча законом або укладеним сторонами договором може бути передбачено більшу або меншу тривалість цього строку, але такий строк, з урахуванням положень статей 251, 252 Цивільного кодексу України має бути визначений. При цьому перебіг вказаного строку починається з дня, наступного за останнім днем, у який зобов`язання мало бути виконане, і початок перебігу такого строку не може бути змінений за згодою сторін. Зазначене стосується і строку позовної давності, який за своєю суттю є строком, згідно положень ст. 256 Цивільного кодексу України, і також може бути збільшений за домовленістю сторін, але обов`язково повинен мати конкретно визначений період, зважаючи на положення статей 251, 252 Цивільного кодексу України.

Так, на переконання суду умова договору про сплату пені за кожний день прострочення виконання зобов`язання не може розцінюватися як установлення цим договором іншого, ніж передбачений частиною шостою статті 232 Господарського кодексу України, строку, за який нараховуються штрафні санкції.

Судом, враховано, що відповідно до пункту 7 Прикінцевих положень Господарського кодексу України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 232, 269, 322, 324 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину.

Так, постановою Кабінетом Міністрів України № 211 від 11.03.2020 з 12.03.2020 по всій території України введено карантин з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строк його дії був продовженим до 30.06.2023 (згідно постанови Кабінету Міністрів № 383 від 25.04.2023).

З огляду на зазначене, суд вважає правомірним нараховувати пеню на суму 225 277, 70 грн за період з 28.11.2022 по 30.06.2023, однак при цьому здійснивши перерахунок заявлених сум суд дійшов висновку, що наданий Позивачем розрахунок пені та штрафу є вірним.

Частинами 1-2 статті 74 ГПК України закріплено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. У разі посилання учасника справи на невчинення іншим учасником справи певних дій або відсутність певної події, суд може зобов`язати такого іншого учасника справи надати відповідні докази вчинення цих дій або наявності певної події. У разі ненадання таких доказів суд може визнати обставину невчинення відповідних дій або відсутності події встановленою.

Відповідно до статті 76 ГПК України, належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Відповідно до частин 1-3 статті 86 ГПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Статтею 13 ГПК України встановлено, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

ВИСНОВКИ СУДУ ЗА РЕЗУЛЬТАТАМИ РОЗГЛЯДУ СПРАВИ

З огляду на встановлені судом обставини на підставі наданих сторонами доказів, суд дійшов висновку, що Відповідачем порушено умови Договору в частині строків виконання робіт, а Відповідачем не доведено суду наявності в нього підстав для звільнення його від відповідальності у зв`язку з чим позов підлягає задоволенню.

Витрати по сплаті судового збору відповідно до статті 129 ГПК України покладаються на Відповідача.

Kеруючись статтею 74, статтями 76-79, статтею 86, 123, 129, статтями 236-238, статтями 240 та 241 ГПК України, Господарський суд міста Києва

ВИРІШИВ:

1. Позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Оператор газотранспортної системи України» - задовольнити.

2. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Проектний та науково-дослідний інститут по газопостачанню, теплопостачанню та комплексному благоустрою міст і селищ України «УКРНДІІНЖПРОЕКТ» (вул. Тургенєвська, буд. 38, м. Київ, 01054; ідентифікаційний код 34694548) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Оператор газотранспортної системи України» (пр. Любомира Гузара, 44, м. Київ, 03065; ідентифікаційний код 42795490) 43 253 (сорок три тисячі двісті п`ятдесят три) грн 50 коп пені, 15 769 (п`ятнадцять тисяч сімсот шістдесят дев`ять) грн 44 коп штрафу та 3 028 (три тисячі двадцять вісім) грн судового збору.

3. Видати наказ після набрання рішенням законної сили.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Північного апеляційного господарського суду протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення підписано: 20.05.2024

Суддя Антон ПУКАС