РІШЕННЯ

Іменем України

16 травня 2024 року м. Чернігівсправа № 927/254/24

Господарський суд Чернігівської області у складі судді Моцьора В.В., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження господарську справу

за позовом: першого заступника керівника Ніжинської окружної прокуратури,

, вул. Овдіївська, 2, м.Ніжин, Чернігівська область, 16600

в інтересах держави в особі

позивача: Крутівської сільської ради Ніжинського району Чернігівської області,

, вул. Незалежності, 49, с. Крути, Ніжинський район,

Чернігівська область, 16645

e-mail:

до відповідача: Товариства з обмеженою відповідальністю "ЕНЕРА ЧЕРНІГІВ"

, проспект Перемоги, буд.126Б, м. Чернігів, 14013

e-mail: ,

про визнання додаткових угод недійсними та стягнення 76 150, 30 грн

без повідомлення (виклику) сторін

Першим заступником керівника Ніжинської окружної прокуратури подано позов в інтересах держави в особі Крутівської сільської ради Ніжинського району Чернігівської області до Товариства з обмеженою відповідальністю "ЕНЕРА ЧЕРНІГІВ" про:

- визнання недійсними додаткової угоди №3 від 17.08.2021; додаткової угоди № 4 від 03.09.2021; додаткової угоди № 5 від 28.10.2021; додаткової угоди № 6 від 28.10.2021; додаткової угоди № 7 від 28.10.2021; додаткової угоди № 8 від 01.11.2021; додаткової угоди № 8 від 28.12.2021; додаткової угоди № 9 від 29.12.2021 та додаткової угоди № 10 від 30.12.2021 щодо внесення змін та доповнень до Договору про постачання електричної енергії споживачу №21010108ВЦ від 28.01.2021, укладених між Крутівської сільською радою Ніжинського району Чернігівській області та Товариством з обмеженою відповідальністю "ЕНЕРА ЧЕРНІГІВ";

- стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю "ЕНЕРА ЧЕРНІГІВ" на користь Крутівської сільської ради Ніжинського райрну Чернігівській області коштів у сумі 76 150, 30 грн.

Процесуальні дії у справі.

Ухвалою Господарського суду Чернігівської області від 22.03.2024 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, постановлено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін. Відповідно до ст.165,166,251 ГПК України вказаною ухвалою учасникам справи встановлено строк для надання відзиву на позовну заяву, відповіді на відзив, заперечень.

Учасники справи були належним чином повідомлені про відкриття провадження у справі шляхом доставки ухвали суду від 22.03.2024 до їх електронних кабінетів у підсистемі "Електронний суд" 22.03.2024 о 12:07, що підтверджується довідками про доставку електронного листа.

Відповідно до ч. 5, 7 ст. 252 Господарського процесуального кодексу України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої із сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву, а позивач - разом з позовом або не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву.

26.03.2024 представник відповідача через підсистему "Електронний суд" подала до суду заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, в яких просить суд розгляд справи № 927/254/24 проводити за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою суду від 27.03.2024 відмовлено ТОВ «Енера Чернігів» у задоволенні заяви про розгляд справи в порядку загального позовного провадження.

У встановлений судом строк відповідачем та прокурором через підсистему "Електронний суд" подано відзив на позовну заяву, відповідь на відзив та заперечення на відповідь на відзив разом.

Суд долучив до матеріалів справи подані сторонами заяви по суті з доданими до них документами (відзив, відповідь на відзив та заперечення), як такі, що подані у порядку та строк, встановлені Господарським процесуальним кодексом України та судом, а тому спір вирішується з їх урахуванням.

Згідно з ч.1,8 ст. 252 Господарського процесуального кодексу України, розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі. При розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.

Згідно зі ст.248 Господарського процесуального кодексу України суд розглядає справи у порядку спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Відповідно до ч. 4 ст. 240 Господарського процесуального кодексу України у разі, зокрема, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи суд підписує рішення без його проголошення.

Короткий зміст позовних вимог та узагальнені доводи учасників справи.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що при укладанні між позивачем та відповідачем оспорюваних додаткових угод було порушено вимоги п. 2 ч. 5 ст. 41 Закону України "Про публічні закупівлі", а саме змінено ціну за одиницю товару у бік збільшення за відсутності відповідного коливання ціни такого товару на ринку, а також з перевищенням 10% ліміту збільшення ціни, внаслідок чого безпідставно зменшено обсяги закупівлі. Враховуючи те, що спірні додаткові угоди укладені з порушенням вимог Закону України "Про публічні закупівлі", прокурор, посилаючись на приписи ст. 203, 215 Цивільного кодексу України, просить визнати їх недійсними. Оскільки позивач сплатив кошти за поставлену електричну енергію відповідно до ціни, вказаної у спірних додаткових угодах, тобто за збільшеною ціною, прокурор на підставі ст. 1212 Цивільного кодексу України просить стягнути з відповідача на користь Крутівської сільської ради 76 150,30 грн безпідставно сплачених коштів.

Відповідач проти позову заперечує та просить відмовити у задоволенні позовних вимог, з огляду на наступне:

- підстави для здійснення самостійного представництва інтересів держави в суді у цій справі відсутні, оскільки прокурор звернувся в інтересах особи, яка не має статусу позивача у справах щодо оскарження процедури закупівлі;

- позивачем та відповідачем було правомірно укладено оспорювані додаткові угоди про збільшення ціни за одиницю товару, оскільки такі зміни відповідають нормам чинного законодавства, а саме Закону України «Про публічні закупівлі»; жодна з наведених угод не містить в собі вимог щодо збільшення ціни товару понад десять відсотків, отже відповідна вимога ч.2 ст.41 Закону сторонами дотримана;

- на момент укладення між сторонами договору та оспорюваних додаткових угод, а також виконання сторонами умов Договору, постанова Великої Палати Верховного Суду від 24.01.2024 у справі № 922/2321/22 не діяла, а тому не може застосовуватися до спірних правовідносин між сторонами. Великою Палатою Верховного Суду у складі суддів: Шевцової Н.В., Булейко О.Л., Кривенди О.В., Мазура М.В., Пількова К.М. було постановлено окрему думку щодо зазначеної постанови Великої Палати Верховного Суду від 24 січня 2024 року у справі № 922/2321/22, у якій колегія суддів вважає, що не було підстав для відступу від висновку Касаційного адміністративного суду щодо застосування пункту 2 частини п`ятої статті 41 Закону України «Про публічні закупівлі», викладеного у постанові від 5 квітня 2023 року у справі № 420/17618/21, згідно з яким сторони договору про закупівлю можуть вносити необмежену кількість разів змін до договору про закупівлю бензину та дизельного пального, газу та електричної енергії в частині збільшення ціни за одиницю товару за умови дотримання обмеження щодо збільшення такої ціни до 10% за один раз пропорційно збільшенню ціни відповідного товару на ринку, і за умови, що наведена зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю;

- договірний характер правовідносин виключає можливість застосування до них судом положень ст. 1212 ЦК України. У справі, що розглядається, позовні вимоги полягають в недійсності додаткових угод до договору, але їх недійсність не означає відсутність між сторонами договірних відносин, адже відносини між ними врегульовані договором, тобто зобов`язання є договірними.

У відповіді на відзив прокурор заперечив проти доводів відповідача, викладених у відзиві на позов, та вважає, що належним чином обґрунтував підстави представництва інтересів держави у цій справі та звернення до суду з цим позовом. Надані відповідачем документи не містять належного підтвердження коливання вартості електричної енергії на ринку та не можуть бути розцінені, як достатнє обгрунтування необхідності внесення змін до договору в частині збільшення вартості ціни. Згідно з 4 ст. 236 ГПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Окрема думка судді - це процесуальна форма викладу суддею своєї принципової позиції щодо рішення в цілому або щодо його мотивувальної частини, однак вона не має юридичної сили.

Відповідач у наданих запереченнях знову наголошує на відсутності підстав для здійснення прокурором представництва інтересів держави, вважає, що оскаржувані додаткові угоди були укладені правомірно та заперечує щодо застосування даних правовідносин приписів ст.216, 1212 ЦК України.

Інших заяв по суті у встановлений строк до суду не надходило.

Обставини, які є предметом доказування у справі. Докази, якими сторони підтверджують або спростовують наявність кожної обставини, яка є предметом доказування у справі.

05.02.2021 Крутівською сільською радою на веб-порталі публічних закупівель "Prozorro" розміщено оголошення про проведення відкритих торгів № UA-2021-01-16-002052-а із закупівлі «Електрична енергія», за кодом ДК 021:2015-093100005 (Електрична енергія) обсягом 122 500 кВт/год за бюджетні кошти очікуваною вартістю 294 000,00 грн з терміном постачання до 31.12.2021.

За результатами проведених торгів переможцем визнано ТОВ "Енера Чернігів" з ціновою пропозицією у розмірі 294 000,00 грн з ПДВ.

28.01.2021 між Товариством з обмеженою відповідальністю "Енера Чернігів" (далі - Постачальник) та Крутівською сільською радою (далі - Споживач) укладено договір про постачання електричної енергії споживачу №21010108ВЦ (далі - Договір).

Відповідно до п. 1.1 Договору цей договір встановлює порядок та умови постачання електричної енергії як товарної продукції Споживачу Постачальником електричної енергії та укладається сторонами, з урахуванням статей 633, 634, 641, 642 Цивільного кодексу України.

Згідно з п. 2.1 Договору Постачальник продає електричну енергію (ДК 021:20-5 «Електрична енергія» Споживачу для забезпечення потреб електроустановок Споживача, а Споживач оплачує Постачальнику ввартість використованої (купованої) електричної енергії та здійснює інші платежі згідно з умовами цього Договору.

Згідно п. 2.5. Договору очікувані обсяги закупівлі електричної енергії за цим Договором визначені в Додатку № 3 до Договору.

При цьому, у Додатку № 3 до Договору вказано, що очікуваний обсяг постачання електричної енергії на 2021 рік 122 500 кВт/год.

У пунктах 5.1. та 5.2. Договору визначено, що загальна вартість цього Договору становить - 294 000,00 грн, з урахуванням ПДВ - 49 000,00 грн; ціна за 1 кВт/год електричної енергії за цим договором становить 2,00 грн без ПДВ, ПДВ 0,4 грн, разом з ПДВ 2,40 грн.

Також, у пункті 1 Додатку до Договору визначено, що ціна (тариф) електричної енергії, у тому числі диференційовані ціни (тарифи): 2,40 грн з ПДВ за 1 кВт/год.

Згідно пункту 12.1. Договір набуває чинності з дати підписання Сторонами та діє по 31 грудня 2021 року, а в частині розрахунків діє до повного виконання Сторонами взятих на себе зобов`язань за цим Договором.

Відповідно до п. 12.2. Договору Постачальник має повідомити про зміну будь-яких умов Договору Споживача не пізніше, ніж за 20 днів до їх застосування з урахуванням інформації про право Споживача розірвати Договір. Постачальник зобов`язаний повідомити Споживача в порядку, встановленому законом, про будь-яке збільшення ціни і про право припинити дію договору без сплати будь-яких штрафних санкцій чи іншої фінансової компенсації Постачальнику, якщо Споживач не приймає нові умови.

Сторонами у пункті 12.7. Договору визначено, що істотні умови цього договору не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків передбачених статтею 41 Закону України «Про публічні закупівлі»:

При цьому згідно підпунктів 12.7.1, 12.7.2 та 12.7.9 пункту 12.7. Договору зменшення обсягів закупівлі, зокрема з урахуванням фактичного обсягу видатків замовника. Сторони можуть внести зміни до договору у разі зменшення обсягів закупівлі, зокрема, з урахуванням фактичного обсягу видатків замовника, а також у випадку зменшення обсягу споживчої потреби товару. В такому випадку сума договору зменшується в залежності від зміни таких обсягів.

Збільшення ціни за одиницю товару до 10 відсотків пропорційно збільшенню ціни такого товару на ринку у разі коливання ціни такого товару на ринку за умови, що така зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю.

Сторони протягом дії цього договору щомісячно вносять зміни у Договір в частині ціни за одиницю товару у разі коливання ціни товару на роздрібному ринку електричної енергії. В такому випадку, Постачальник (Учасник) письмово звертається до Споживача (Замовника) щодо збільшення ціни за одиницю товару.

Наявність факту коливання ціни товару на ринку підтверджується довідкою(ами) (завіреними копіями довідок) компетентного органу, а саме, Торгово-промислової палати України та/або її регіональних представництв, або ДП «Держзовнішінформ», або ДП «Укрпромзовнішекспертиза» щодо коливань цін на товар за розрахунковий та попередній періоди на роздрібному ринку електричної енергії.

В разі необхідності зміни істотних умов Договору, в т.ч. зміни ціни за одиницю товару не більше ніж на 10 відсотків у разі коливання ціни такого товару на ринку та/або зміни регульованої ціни (тарифу), Сторона ініціатор такої зміни зобов`язана підготувати та направити на погодження іншій стороні проект змін до цього Договору у формі додаткової угоди (додаткового договору). Сторона договору, яка одержала пропозицію про зміну умов договору, у 10-ти денний строк після одержання пропозиції повідомляє другу сторону про результати її розгляду.

28.01.2021 Споживач підписав заяву-приєднання до договору про постачання електричної енергії споживачу, яка є Додатком №1 до Договору. У заяві-приєднанні визначено початок постачання електричної енергії з 01.01.2021.

У подальшому, після підписання Договору, за ініціативи ТОВ «ЕНЕРА ЧЕРНІГІВ» з Крутівською сільською радою укладено низку додаткових угод до Договору, зокрема

- Додаткову угода № 1 від 01.06.2021, якою внесено зміни до банківських реквізитів Постачальника; ця Додаткова угода набуває чинності із 06.05.2021.

- Додаткову угоду № 2 від 04.06.2021, якою внесено зміни до Додатку № 1 до Договору щодо збільшення переліку об`єктів споживання електричної енергії.

ТОВ "Енера Чернігів" звернулось до позивача з листом б/н б/д, в якому зазначило про різке підвищення законодавчо встановленого рівня на електричну енергію, що діють в торговій зоні «ОЕС України». Враховуючи, що ТОВ «Енера Чернігів» не може постачати електричну енергію за збитковою ціною, просило підписати додаткову угоду щодо зміни електричної енергії ціни.

На підтвердження зростання ціни на електричну енергію відповідач надав Експертний висновок Харківської торгово-промислової палати № 1842/21 від 10.08.2021, де зазначено середньозважену ціну на РДН в ОЕС України за липень 2021 року (01.07 - 31.07) - 1 444,05 грн/МВт.год та за 5 серпня 2021 року - 1 988,79 грн/МВт.год; тенденція росту цін +37,72%.

17.08.2021 між ТОВ «Енера Чернігів» та Крутівською сільською радою укладено додаткову угоду № 3 про внесення змін та доповнень до Договору (Додаткова угода № 3 від 17.08.2021), що поширює свою дію на відносини сторін з 01.08.2021, за умовами якої, відповідно до п.2 частини 5 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі", сторони домовились збільшити ціну за 1 кВт/год на 9,99% і викласти перший абзац п.1 Додатку 3 «Комерційна пропозиція» до Договору та п.5.2 Договору в наступній редакції: ціна (тариф) електричної енергії у тому числі диференційовані ціни (тариф) - 2,604523 грн за 1 кВт/год з урахуванням ПДВ.

ТОВ «Енера Чернігів» звернулось до позивача із листом б/д б/н, в якому зазначило про різке підвищення законодавчо встановленого рівня на електричну енергію, що діють в торговій зоні «ОЕС України», та просило підписати додаткову угоду щодо зміни електричної енергії ціни.

На підтвердження зростання ціни на електричну енергію відповідач надав Експертний висновок Харківської торгово-промислової палати № 1934/21 від 18.08.2021, де зазначено середньозважену ціну на РДН в ОЕС України станом на 05.08.2021 - 1988,79 грн/МВт.год та станом на 09.08.2021 - 2240,53 грн/МВт.год; тенденція росту цін +12,65%.

03.09.2021 між ТОВ «Енера Чернігів» та Крутівською сільською радою укладено додаткову угоду № 4 про внесення змін та доповнень до Договору (Додаткова угода № 4 від 03.09.2021), що поширює свою дію на відносини сторін з 02.08.2021, за умовами якої, відповідно до п.2 частини 5 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі", сторони домовились збільшити ціну за 1 кВт/год на 9,99% і викласти перший абзац п.1 Додатку 3 «Комерційна пропозиція» до Договору та п.5.2 Договору в наступній редакції: ціна (тариф) електричної енергії у тому числі диференційовані ціни (тариф) - 2,829477 грн за 1 кВт/год з урахуванням ПДВ.

ТОВ «Енера Чернігів» звернулось до позивача із листом б/д б/н, в якому зазначило про різке підвищення законодавчо встановленого рівня на електричну енергію, що діють в торговій зоні «ОЕС України», та просило підписати додаткову угоду щодо зміни електричної енергії ціни.

На підтвердження зростання ціни на електричну енергію відповідач надав цінову довідку Харківської торгово-промислової палати №2277-2/21 від 21.09.2021, де зазначено середньозважену ціну на РДН в ОЕС України станом на 12.09.2021 - 1889,08 грн/МВт.год та станом на 16.09.2021 - 2164,79 грн/МВт.год; тенденція росту цін +14,59%.

29.10.2021 між ТОВ «Енера Чернігів» та Крутівською сільською радою укладено додаткову угоду № 5 про внесення змін та доповнень до Договору (Додаткова угода № 5 від 29.10.2021), що поширює свою дію на відносини сторін з 01.09.2021, за умовами якої, відповідно до п.2 частини 5 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі", сторони домовились збільшити ціну за 1 кВт/год на 9,99% і викласти перший абзац п.1 Додатку 3 «Комерційна пропозиція» до Договору та п.5.2 Договору в наступній редакції: ціна (тариф) електричної енергії у тому числі диференційовані ціни (тариф) - 3,0769056 грн за 1 кВт/год з урахуванням ПДВ.

ТОВ «Енера Чернігів» звернулось до позивача із листом б/д б/н, в якому зазначило про різке підвищення законодавчо встановленого рівня на електричну енергію, що діють в торговій зоні «ОЕС України», та просило підписати додаткову угоду щодо зміни електричної енергії ціни.

На підтвердження зростання ціни на електричну енергію відповідач надав цінову довідку Харківської торгово-промислової палати №2277-4/21 від 21.09.2021, де зазначено середньозважену ціну на РДН в ОЕС України станом на 06.09.2021 - 2261,59 грн/МВт.год та станом на 14.09.2021 - 2596,47 грн/МВт.год; тенденція росту цін +14,81%.

28.10.2021 між ТОВ «Енера Чернігів» та Крутівською сільською радою укладено додаткову угоду № 6 про внесення змін та доповнень до Договору (Додаткова угода № 6 від 28.10.2021), що поширює свою дію на відносини сторін з 02.09.2021, за умовами якої, відповідно до п.2 частини 5 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі", сторони домовились збільшити ціну за 1 кВт/год на 9,99% і викласти перший абзац п.1 Додатку 3 «Комерційна пропозиція» до Договору та п.5.2 Договору в наступній редакції: ціна (тариф) електричної енергії у тому числі диференційовані ціни (тариф) - 3,349052 грн за 1 кВт/год з урахуванням ПДВ.

ТОВ «Енера Чернігів» звернулось до позивача із листом б/д б/н, в якому зазначило про різке підвищення законодавчо встановленого рівня на електричну енергію, що діють в торговій зоні «ОЕС України», та просило підписати додаткову угоду щодо зміни електричної енергії ціни.

На підтвердження зростання ціни на електричну енергію відповідач надав цінову довідку Харківської торгово-промислової палати №2631/21 від 21.10.2021, в якій зазначено, що середньозважена ціна електроенергії на РДН ОЕС України (без ПДВ) за 1 мВт/год станом на 14.09.2021 становила 2596,47 грн; станом на 19.09.2021 - 2840,05 грн; тенденція росту цін +9,38%.

28.10.2021 між ТОВ «Енера Чернігів» та Крутівською сільською радою укладено додаткову угоду № 7 про внесення змін та доповнень до Договору (Додаткова угода № 7 від 28.10.2021), що поширює свою дію на відносини сторін з 03.09.2021, за умовами якої, відповідно до п.2 частини 5 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі", сторони домовились збільшити ціну за 1 кВт/год на 3,98% і викласти перший абзац п.1 Додатку 3 «Комерційна пропозиція» до Договору та п.5.2 Договору в наступній редакції: ціна (тариф) електричної енергії у тому числі диференційовані ціни (тариф) - 3,468306 грн за 1 кВт/год з урахуванням ПДВ.

У подальшому, 01.11.2021 між ТОВ «Енера Чернігів» та Крутівською сільською радою укладено додаткову угоду № 8 про внесення змін та доповнень до Договору (Додаткова угода № 8 від 01.11.2021), що поширює свою дію на відносини сторін з 01.10.2021, за умовами якої, відповідно до п.2 частини 5 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі", сторони домовились збільшити ціну за 1 кВт/год на 9,38% і викласти перший абзац п.1 Додатку 3 «Комерційна пропозиція» до Договору та п.5.2 Договору в наступній редакції: ціна (тариф) електричної енергії у тому числі диференційовані ціни (тариф) - 3,760548 грн за 1 кВт/год з урахуванням ПДВ.

28.12.2021 між ТОВ «Енера Чернігів» та Крутівською сільською радою укладено додаткову угоду № 8 про внесення змін та доповнень до Договору (Додаткова угода № 8 від 28.12.2021), що поширює свою дію на відносини сторін з 02.10.2021, за умовами якої, відповідно до п.2 частини 5 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі", сторони домовились збільшити ціну за 1 кВт/год на 9,63% і викласти перший абзац п.1 Додатку 3 «Комерційна пропозиція» до Договору та п.5.2 Договору в наступній редакції: ціна (тариф) електричної енергії у тому числі диференційовані ціни (тариф) - 4,088722 грн за 1 кВт/год з урахуванням ПДВ.

29.12.2021 між ТОВ «Енера Чернігів» та Крутівською сільською радою укладено додаткову угоду № 9 про внесення змін та доповнень до Договору (Додаткова угода № 9 від 29.12.2021), що поширює свою дію на відносини сторін з 01.11.2021, за умовами якої, відповідно до п.2 частини 5 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі", сторони домовились збільшити ціну за 1 кВт/год на 9,70% і викласти перший абзац п.1 Додатку 3 «Комерційна пропозиція» до Договору та п.5.2 Договору в наступній редакції: ціна (тариф) електричної енергії у тому числі диференційовані ціни (тариф) - 4,451113 грн за 1 кВт/год з урахуванням ПДВ.

30.12.2021 між ТОВ «Енера Чернігів» та Крутівською сільською радою укладено додаткову угоду № 10 про внесення змін та доповнень до Договору (Додаткова угода № 10 від 30.12.2021), що поширює свою дію на відносини сторін з 02.11.2021, за умовами якої, відповідно до п.2 частини 5 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі", сторони домовились збільшити ціну за 1 кВт/год на 2,54% і викласти перший абзац п.1 Додатку 3 «Комерційна пропозиція» до Договору та п.5.2 Договору в наступній редакції: ціна (тариф) електричної енергії у тому числі диференційовані ціни (тариф) - 4,555212 грн за 1 кВт/год з урахуванням ПДВ.

Як зазначено в листі Крутівської сільської ради №52-77-632ВИХ-24 від 25.01.2024, документи, на підставі яких укладено Додаткові угоди № 8 від 01.11.2021, № 8 від 28.12.2021, № 9 від 29.12.2021, № 10 від 30.12.2021, не збереглися.

З матеріалів справи вбачається, що в період з січня по грудень 2021 року відповідач поставив позивачу електроенергію у кількості 94 126 кВт/годна суму 302 052,70 грн за актами прийняття-передавання товарної продукції-активної електричної енергії, складеними сторонами в двосторонньому порядку, а саме:

- №21010108ВЦ/15163/1 за січень 2021 року електроенергії в об`ємі 5144 кВт/год по ціні 2 грн./кВт.год без ПДВ, на загальну суму 12345,60 грн. з ПДВ;

- №21010108ВЦ/33161/1 за лютий 2021 року електроенергії в об`ємі 5492 кВт/год по ціні 2 грн./кВт.год без ПДВ, на загальну суму 13180,80 грн. з ПДВ;

- №21010108ВЦ/49037/1 за березень 2021 року електроенергії в об`ємі 6771 кВт/год по ціні 2 грн./кВт.год без ПДВ, на загальну суму 16250,40 грн. з ПДВ;

- №21010108ВЦ/66141/1 за квітень 2021 року електроенергії в об`ємі 3543 кВт.год по ціні 2 грн./кВт.год без ПДВ, на загальну суму 8503,20 грн. з ПДВ;

- №21010108ВЦ/83637/1 за травень 2021 року електроенергії в об`ємі 24164 кВт.год по ціні 2 грн./кВт.год без ПДВ, на загальну суму 57993,60 грн. з ПДВ;

- №21010108ВЦ/99092/1 за червень 2021 року електроенергії в об`ємі 3041 кВт.год по ціні 2 грн./кВт.год без ІІДВ, на загальну суму 7298,40 грн. з ПДВ;

- №21010108ВЦ/114132/1 за липень 2021 року електроенергії в об`ємі 2224 кВт.год по ціні 2 грн./кВт.год без ПДВ, на загальну суму 5337,60 грн. з ПДВ;

- №21010108ВЦ/129279/1 за серпень 2021 року електроенергії в об`ємі 3471 кВт.год по ціні 2,357898 грн./кВт.год без ПДВ на загальну суму 9821,11 грн. з ПДВ;

- №21010108ВЦ/145815/1 за вересень 2021 року електроенергії в об`ємі 6801 кВт. по ціні 2,890255 грн./кВт.год без ПДВ, на загальну суму 23587,94 грн. з ПДВ;

- №21010108ВЦ/161084/1 за жовтень 2021 року електроенергії в об`ємі 10186 кВт.год по ціні 3,407268 грн./кВт.год без ПДВ, на загальну суму 41647,72 грн. з ПДВ;

- №21010108ВЦ/176735/1 за листопад 2021 року електроенергії в об`ємі 10591 кВт.год по ціні 3,79601 грн./кВт.год без ПДВ на загальну суму 48244,25 грн. з ПДВ;

- №21010108ВЦ/181942/1 за грудень 2021 року електроенергії в об`ємі 12698 кВт.год по ціні 3,79601 грн./кВт.год без ПДВ на загальну суму 57842,08 грн. з ПДВ.

Відповідно до вказаних актів Крутівській сільській раді за поставлену електроенергію в обсязі 94 126 кВт/год., позивач мав сплатити 302 052,70 грн з ПДВ, що перевищує 294 000,00 грн з ПДВ, визначені у пунктах 5.1. та 5.2. Договору.

У листі за №52-77-63 2ВИХ-24 від 25.01.2024 Крутівська сільська рада повідомила, що в 2021 році електричної енергії було спожито 94 126 кВт/год на суму 302 052,70 грн, підтвердженням чого є акти приймання-передачі електричної енергії. Договір №21010108ВЦ від 28.01.2021 був укладений на суму 294 000,00 грн. Сільською радою 24.01.2022 ТОВ «ЕНЕРА ЧЕРНІГІВ» був направлений лист з проханням надати акт на оплату заборгованості спожитої електроенергії за грудень 2021 року в сумі 8052,70 грн, оплата була здійснена згідно Договору, згідно акту №21010108ВЦ/181942/1 від 28.01.2022, платіжного доручення №8 від 28.01.2022.

З урахуванням вказаного листа, Крутівською сільскою радою (платник) відповідно до Договору проведено трансакції на рахунки ТОВ «ЕНЕРА ЧЕРНІГІВ» (отримувач) за номерами розрахункових документів: №95 від 12.02.2021 - 1183,20 грн., №96 від 12.02.2021 -2899,20 грн., №97 від 12.02.2021 - 4101,60 грн., №98 від 12.02.2021 - 3729,60 грн., №99 від 12.02.2021 -432,00 грн., №247 від 11.03.2021 -3801,60 грн., №258 від 11.03.2021 - 415,20 грн., №261 від 11.03.2021 - 4879,20 грн, №422 від 14.04.2021 - 3031,20 грн., №424 від 14.04.2021 - 3432,00 грн, №426 від 14.04.2021 - 280,80 грн, №428 від 14.04.2021 - 3996,00 грн, №429 від 14.04.2021 - 5510,40 грн, №573 від 12.05.2021 - 2124,00 грн, №574 від 12.05.2021 - 2001,60 грн, №78/201 від 12.05.2021 - 2532,00 грн, №576 від 12.05.2021 - 1684,80 грн, №577 від 12.05.2021

- 160,80 грн, №739 від 10.06.2021 - 1506,33 грн, №740 від 10.06.2021 - 1210,47 грн, №741 від 10.06.2021 - 160,80 грн, №742 від 10.06.2021 - 2678,40 грн, №743 від 10.06.2021 - 52437,60 грн, №902 від 14.07.2021 - 1132,73 грн, №904 від 14.07.2021 - 3004,80 грн, №905 від 14.07.2021 - 1536,00 грн, №906 від 14.07.2021

- 564,07 грн, №1019 від 13.08.2021 - 482,40 грн, №1020 від 13.08.2021 - 470,40 грн, №1021 від 13.08.2021 - 189,60 грн, №1022 від 13.08.2021 - 1881,60 грн, №1023 від 13.08.2021 - 2313,60 грн, №1197 від 15.09.2021 - 1225,16 грн, №1198 від 15.09.2021 - 650,78 грн, №1199 від 15.09.2021 - 3706,61 грн, №1200 від 15.09.2021 - 3341,62 грн, №1201 від 15.09.2021 - 896,94 грн, №1325 від 13.10.2021 - 1765,36 грн, №1326 від 13.10.2021 - 260,12 грн, №1327 від 13.10.2021 - 17129,97 грн, №1328 від 13.10.2021 - 221,98 грн, №1329 від 13.10.2021 - 4210,51 грн, №1419 від 12.11.2021 - 588,78 грн, №1420 від 12.11.2021 - 6815,90 грн., №1421 від 12.11.2021 - 29246,62 грн, №1422 від 12.11.2021 - 4616,18 грн, №1423 від 12.11.2021 - 380,24 грн, №1552 від 10.12.2021 - 33108,01 грн, №1553 від 10.12.2021 - 805,66 грн, №1558 від 10.12.2021 - 9373,39 грн, №1559 від 10.12.2021 - 410,85 грн, №1562 від 10.12.2021 - 4546,34 грн, №1688 від 29.12.2021 - 7263,58 грн, №1689 від 29.12.2021 - 16461,59 грн, №1690 від 29.12.2021 - 1060,31 грн, №1691 від 29.12.2021 - 25003,90 грн. та №8 від 28.01.2022 - 8052,70 грн. (джерелом даних є Державна казначейська служба України).

Вищезазначена інформація про трансакції підтверджується платіжними документами (дорученнями та виписками), наявними у матеріалах справи.

Таким чином, у січні - грудні 2021 року згідно Договору Крутівській сільській раді фактично поставлено електроенергії в обсязі 94 126 кВт/год. (5144 + 5492 + 6771 + 3543 + 24164 + 3041 + 2224 + 3471 + 6801 + 10186 + 10591 + 12698), за яку останньою сплачено 302 052,70 грн з ПДВ.

Прокурором зазначено, що внаслідок укладення з порушенням Закону України "Про публічні закупівлі" спірних додаткових угод розмір безпідставно сплачених позивачем коштів відповідачу становить 76 150,30 грн, які прокурор просить стягнути з відповідача.

Оцінка суду.

Щодо підстав представництва інтересів держави прокурором в даній справі.

Статтею 1 Закону України «Про прокуратуру» встановлено, що прокуратура України становить єдину систему, яка в порядку, передбаченому цим Законом, здійснює встановлені Конституцією України функції з метою захисту, зокрема, загальних інтересів суспільства та держави.

Відповідно до ч. 3, 4 ст. 53 Господарського процесуального кодексу України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 174 цього Кодексу.

Європейський Суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) неодноразово звертав увагу на участь прокурора в суді на боці однієї зі сторін як обставину, що може впливати на дотримання принципу рівності сторін. Оскільки прокурор або посадова особа з аналогічними функціями, пропонуючи задовольнити або відхилити скаргу, стає противником або союзником сторін у справі, його участь може викликати в однієї зі сторін відчуття нерівності (рішення у справі «Ф.В. проти Франції» (F.W. v. France) від 31.03.2005, заява 61517/00, пункт 27).

Водночас, існує категорія справ, де підтримка прокурора не порушує справедливого балансу. Так, у справі «Менчинська проти Російської Федерації» (рішення від 15.01.2009, заява № 42454/02, пункт 35) ЄСПЛ висловив таку позицію (у неофіційному перекладі):

«Сторонами цивільного провадження виступають позивач і відповідач, яким надаються рівні права, в тому числі право на юридичну допомогу. Підтримка, що надається прокуратурою одній зі сторін, може бути виправдана за певних обставин, наприклад, при захисті інтересів незахищених категорій громадян (дітей, осіб з обмеженими можливостями та інших категорій), які, ймовірно, не в змозі самостійно захищати свої інтереси, або в тих випадках, коли відповідним правопорушенням зачіпаються інтереси великого числа громадян, або у випадках, коли потрібно захистити інтереси держави».

При цьому ЄСПЛ уникає абстрактного підходу до розгляду питання про участь прокурора у цивільному провадженні. Розглядаючи кожен випадок окремо Суд вирішує - наскільки участь прокурора у розгляді справи відповідала принципу рівноправності сторін.

У Рекомендаціях Парламентської Асамблеї Ради Європи від 27.05.2003 № 1604 (2003) «Про роль прокуратури в демократичному суспільстві, заснованому на верховенстві закону» щодо функцій органів прокуратури, які не відносяться до сфери кримінального права, передбачено важливість забезпечити, щоб повноваження і функції прокурорів обмежувалися сферою переслідування осіб, винних у скоєнні кримінальних правопорушень, і вирішення загальних завдань щодо захисту інтересів держави через систему відправлення кримінального правосуддя, а для виконання будь-яких інших функцій були засновані окремі, належним чином розміщені і ефективні органи.

Враховуючи викладене, з урахуванням ролі прокуратури в демократичному суспільстві та необхідності дотримання справедливого балансу у питанні рівноправності сторін судового провадження, зміст п. 3 ч. 1 ст. 131-1 Конституції України, щодо підстав представництва прокурора інтересів держави в судах, не може тлумачитися розширено.

Відтак прокурор може представляти інтереси держави в суді у виключних випадках, які прямо передбачені законом. Розширене тлумачення випадків (підстав) для представництва прокурором інтересів держави в суді не відповідає принципу змагальності, який є однією із засад правосуддя (п. 3 ч. 2 ст. 129 Конституції України).

Положення п. 3 ч. 1 ст. 131-1 Конституції України відсилає до спеціального закону, яким мають бути визначені виключні випадки та порядок представництва прокурором інтересів держави в суді. Таким законом є Закон України «Про прокуратуру».

Відповідно до ч. 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті, крім випадку, визначеного абзацом четвертим цієї частини.

Отже, виключними випадками, за яких прокурор може здійснювати представництво інтересів держави в суді, є порушення або загроза порушення інтересів держави. Ключовим для застосування цієї норми є поняття «інтерес держави».

У Рішенні Конституційного Суду України у справі за конституційними поданнями Вищого арбітражного суду України та Генеральної прокуратури України щодо офіційного тлумачення положень статті 2 Арбітражного процесуального кодексу України (справа про представництво прокуратурою України інтересів держави в арбітражному суді) від 08.04.1999 № 3-рп/99 Конституційний Суд України, з`ясовуючи поняття «інтереси держави» висловив позицію про те, що інтереси держави відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин. В основі перших завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону України, гарантування її державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорону землі як національного багатства, захист прав усіх суб`єктів права власності та господарювання тощо (п. 3 мотивувальної частини).

Інтереси держави можуть збігатися повністю, частково або не збігатися зовсім з інтересами державних органів, державних підприємств та організацій чи з інтересами господарських товариств з часткою державної власності у статутному фонді. Проте держава може вбачати свої інтереси не тільки в їх діяльності, але й в діяльності приватних підприємств, товариств.

З урахуванням того, що «інтереси держави» є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах.

Наведене Конституційним Судом України розуміння поняття «інтереси держави» має самостійне значення і може застосовуватися для тлумачення цього ж поняття, вжитого у ст. 131-1 Конституції України та ст. 23 Закону України «Про прокуратуру».

Таким чином, «інтереси держави» охоплюють широке і водночас чітко не визначене коло законних інтересів, які не піддаються точній класифікації, а тому їх наявність повинна бути предметом самостійної оцінки суду у кожному конкретному випадку звернення прокурора з позовом. Надмірна формалізація «інтересів держави», особливо у сфері публічних правовідносин, може призвести до необґрунтованого обмеження повноважень прокурора на захист суспільно значущих інтересів там, де це дійсно потрібно (аналогічна позиція викладена у постановах Верховного Суду від 25.04.2018 у справі № 806/1000/17, від 26.07.2018 у справі № 926/1111/15, від 08.02.2019 у справі № 915/20/18).

Відповідно до ч. 3 статті 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює компетентний орган; 2) у разі відсутності такого органу.

Бездіяльність компетентного органу (нездійснення захисту інтересів держави) означає, що компетентний орган знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, мав повноваження для захисту, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.

Захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні компетентні органи, а не прокурор. Прокурор не повинен вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати компетентний орган, який може і бажає захищати інтереси держави.

У Рішенні від 05 червня 2019 року № 4-р(II)/2019 Конституційний Суд України вказав, що Конституцією України встановлено вичерпний перелік повноважень прокуратури, визначено характер її діяльності і в такий спосіб передбачено її існування і стабільність функціонування; наведене гарантує неможливість зміни основного цільового призначення вказаного органу, дублювання його повноважень/функцій іншими державними органами, адже протилежне може призвести до зміни конституційно визначеного механізму здійснення державної влади її окремими органами або вплинути на обсяг їхніх конституційних повноважень.

Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідний компетентний орган, який усупереч вимогам закону не здійснює захисту або робить це неналежно.

Прокурор, звертаючись до суду з позовом, повинен обґрунтувати та довести бездіяльність компетентного органу.

Згідно з ч. 4, 7 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень. У разі встановлення ознак адміністративного чи кримінального правопорушення прокурор зобов`язаний здійснити передбачені законом дії щодо порушення відповідного провадження.

Звертаючись до компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню тощо.

Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва. Якщо прокурору відомі причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові. Але якщо з відповіді зазначеного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим.

Частина четверта статті 23 Закону України «Про прокуратуру» передбачає, що наявність підстав для представництва може бути оскаржена суб`єктом владних повноважень. Таке оскарження означає право на спростування учасниками процесу обставин, на які посилається прокурор у позовній заяві, поданій в інтересах держави в особі компетентного органу, для обґрунтування підстав для представництва.

Такі правові висновки викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі 912/2385/18.

Щодо підстав представництва інтересів держави в особі Крутівської сільської ради.

Відповідно до ч. 2 ст. 10 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» обласні та районні ради є органами місцевого самоврядування, що представляють спільні інтереси територіальних громад сіл, селищ, міст, у межах повноважень, визначених Конституцією України, цим та іншими законами, а також повноважень, переданих їм сільськими, селищними, міськими радами.

При цьому орган місцевого самоврядування може бути позивачем та відповідачем у судах загальної юрисдикції, зокрема, звертатися до суду, якщо це необхідно для реалізації його повноважень і забезпечення виконання функцій місцевого самоврядування (ст. 18-1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні»).

Згідно з п. 3 ч. 2 ст. 22 Бюджетного кодексу України головними розпорядниками бюджетних коштів за бюджетними призначеннями, визначеними іншими рішеннями про місцеві бюджети, є місцеві державні адміністрації, виконавчі органи та апарати місцевих рад (секретаріат Київської міської ради), структурні підрозділи місцевих державних адміністрацій, виконавчих органів місцевих рад в особі їх керівників.

Як встановив суд, Договір та спірні додаткові угоди до нього укладені між Крутівською сільською радою та ТОВ «Енера Чернігів».

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 15.09.2020 у справі №469/1044/17 (п.38) зазначено, що за певних обставин прокурор може звертатися до суду в інтересах держави і в особі органу місцевого самоврядування, зокрема тоді, коли цей орган є стороною правочину, про недійсність якого стверджує прокурор. Оскільки таку позовну вимогу вправі заявити, зокрема, будь-яка сторона правочину, відповідний орган як така сторона може бути позивачем. У такій ситуації прокурор для представництва інтересів держави в особі компетентного органу як сторони правочину має продемонструвати, що цей орган не здійснює або неналежним чином здійснює захист відповідних інтересів, не реагуючи на повідомлення прокурора про наявність підстав для звернення до суду (абз. 3 ч. 4 ст. 23 Закону «Про прокуратуру»).

Аналогічний висновок наведено у постановах Верховного Суду від 27.01.2021 у справі №917/341/19, від 02.02.2021 у справі №922/1795/19, від 07.04.2021 у справі №917/273/20, від 18.06.2021 у справі №927/491/19.

Так, у справі №927/491/19 прокурор звернувся з позовом від імені Відділу як сторони договору, який судом було визнано недійсним. У позові прокурор просив стягнути кошти на користь Відділу як сторони договору. Верховний Суд у складі суддів об`єднаної палати касаційного господарського суду дійшов висновку, що прокурор правильно визначив Відділ (сторону договору) як позивача, враховуючи, що позов містить вимогу про стягнення надмірно сплачених за договором грошових сум на користь Відділу (і не містить вимоги про стягнення отриманого за договором в дохід держави) (п.59 постанови від 18.06.2021 у справі №927/491/19).

Прокурор звертався до сільської ради з листом від 25.08.2023, у якому повідомив про виявлені порушення Закону України «Про публічні закупівлі» при укладенні спірних додаткових угод та просив надати інформацію про вжиття заходів щодо усунення зазначених порушень, у тому числі у судовому порядку.

Тобто прокурором було повідомлено позивача про виявлені порушення та необхідність вжиття заходів представницького характеру для захисту законних інтересів держави.

Крутівська сільська рада в листі №529/03-37 від 24.07.2023 зазначила про те, що додаткові угоди укладалися відповідно до ст. 41 Закону України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 № 922-VIII (зі змінами та доповненнями), з підтвердженням експертних висновків щодо середньозваженої ціни на електричну енергію, зроблених торгово-промисловою палатою.

Відтак Крутівською сільською радою особисто підтверджено нездійснення жодних дій, спрямованих на звернення до суду з відповідним позовом, що свідчить про її бездіяльність щодо захисту інтересів держави.

Зважаючи на викладене та виходячи із предмету і підстав позову, сформульованих прокурором, суд доходить висновку, що він правильно визначив сільську раду позивачем, компетентним органом, оскільки вона є стороною спірних правочинів, втім, не звернулася до суду з позовом про визнання їх недійсним після отримання інформації від прокурора про наявні порушення.

У порядку ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор повідомив позивача про намір подати позов в інтересах держави в особі Крутівської сільської ради до ТОВ «Енера Чернігів» про визнання недійсними додаткових угод та стягнення зайво сплачених коштів.

За таких обставин у їх сукупності, суд дійшов висновку про доведення з боку прокурора бездіяльності Крутівської сільської ради як підстави для звернення органу прокуратури до суду за захистом інтересів держави та про наявність підстав для звернення прокурора з цим позовом до суду, а відтак доводи відповідача про відсутність таких підстав відхиляються судом.

При цьому суд враховує, що можливість використання відповідачем безпідставно набутого майна, яким виступають у даному випадку грошові кошти, становить суспільний інтерес, а їх неповернення не може відповідати суспільному інтересу та порушує інтереси держави, як гаранта дотримання принципу верховенства права у країні. Разом з тим, потенційно факт перерахування на адресу відповідача зайвих бюджетних коштів порушує вимоги чинного законодавства, принципи максимальної економії та ефективності, а тому призводить до протиправного витрачання публічних коштів, унеможливлює раціональне та ефективне їх використання. Зазначене підриває фінансово-економічні основи держави та не сприяє забезпеченню виконання нею основних функцій та завдань. Таким чином, у зазначеному випадку наявний як державний, так і суспільний інтерес.

Щодо визнання недійсними додаткових угод.

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 11 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.

Відповідно до ч. 1 ст. 626 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Частина 1 ст. 638 ЦК України встановлює, що договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.

Відповідно до частини першої статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі" договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного та Господарського кодексів України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.

Згідно із частиною першою статті 628, статтею 629 ЦК України зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Відповідно до частин першої, другої, третьої статті 632 ЦК України ціна в договорі встановлюється за домовленістю сторін. Зміна ціни після укладення договору допускається лише у випадках і на умовах, встановлених договором або законом. Зміна ціни в договорі після його виконання не допускається.

За частиною другою статті 189 Господарського кодексу України (далі - ГК України) ціна є істотною умовою господарського договору.

Згідно з частиною першою статті 651 ЦК України зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом.

Відповідно до частини першої статті 652 ЦК України у разі істотної зміни обставин, якими сторони керувалися при укладенні договору, договір може бути змінений за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або не випливає із суті зобов`язання. Зміна обставин є істотною, якщо вони змінилися настільки, що якби сторони могли це передбачити, вони не уклали б договір або уклали б його на інших умовах.

Згідно із частинами третьою, четвертою статті 653 ЦК України у разі зміни договору зобов`язання змінюється з моменту досягнення домовленості про зміну договору, якщо інше не встановлено договором чи не обумовлено характером його зміни. Сторони не мають права вимагати повернення того, що було виконане ними за зобов`язанням до моменту зміни договору, якщо інше не встановлено договором або законом.

Відповідно до статті 655 ЦК України за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму.

Згідно із частинами першою, другою статті 334 ЦК України право власності у набувача майна за договором виникає з моменту передання майна, якщо інше не встановлено договором або законом. Переданням майна вважається вручення його набувачеві або перевізникові, організації зв`язку тощо для відправлення, пересилання набувачеві майна, відчуженого без зобов`язання доставки.

Відповідно до частини четвертої статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі" умови договору про закупівлю не повинні відрізнятися від змісту тендерної пропозиції (у тому числі ціни за одиницю товару) переможця процедури закупівлі, крім випадків визначення грошового еквівалента зобов`язання в іноземній валюті та/або випадків перерахунку ціни за результатами електронного аукціону в бік зменшення ціни тендерної пропозиції учасника без зменшення обсягів закупівлі.

Згідно з пунктом 2 частини п`ятої статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі" істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадку збільшення ціни за одиницю товару до 10 % пропорційно збільшенню ціни такого товару на ринку у разі коливання ціни такого товару на ринку за умови, що така зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю, - не частіше ніж один раз на 90 днів з моменту підписання договору про закупівлю. Обмеження щодо строків зміни ціни за одиницю товару не застосовується у випадках зміни умов договору про закупівлю бензину та дизельного пального, газу та електричної енергії.

Із системного тлумачення наведених норм ЦК України, ГК України та Закону України "Про публічні закупівлі" вбачається, що ціна товару є істотною умовою договору про закупівлю. Зміна ціни товару в договорі про закупівлю після виконання продавцем зобов`язання з передачі такого товару у власність покупця не допускається.

Зміна ціни товару в бік збільшення до передачі його у власність покупця за договором про закупівлю можлива у випадку збільшення ціни такого товару на ринку, якщо сторони договору про таку умову домовились. Якщо сторони договору про таку умову не домовлялись, то зміна ціни товару в бік збільшення у випадку зростання ціни такого товару на ринку можлива, лише якщо це призвело до істотної зміни обставин, в порядку статті 652 ЦК України, якщо вони змінилися настільки, що якби сторони могли це передбачити, вони не уклали б договір або уклали б його на інших умовах.

У будь-якому разі ціна за одиницю товару не може бути збільшена більше ніж на 10 % від тієї ціни товару, яка була визначена сторонами в договорі за результатами процедури закупівлі, незалежно від кількості та строків зміни ціни протягом строку дії договору. Тобто під час дії договору про закупівлю сторони можуть неодноразово змінювати ціну товару в бік збільшення за наявності умов, встановлених у статті 652 ЦК України та пункті 2 частини п`ятої статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі", проте загальне збільшення такої ціни не повинно перевищувати 10 % від тієї ціни товару, яка була визначена сторонами при укладенні договору за результатами процедури закупівлі.

В іншому випадку не досягається мета Закону України "Про публічні закупівлі", яка полягає в забезпеченні ефективного та прозорого здійснення закупівель, створенні конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобіганні проявам корупції в цій сфері та розвитку добросовісної конкуренції, оскільки продавці з метою перемоги можуть під час проведення процедури закупівлі пропонувати ціну товару, яка нижча за ринкову, а в подальшому, після укладення договору про закупівлю, вимагати збільшити цю ціну, мотивуючи коливаннями ціни такого товару на ринку.

Такі правові висновки викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 24.01.2024 у справі №922/2321/22.

Відповідно до статті 13 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" та статті 236 Господарського процесуального кодексу України висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, є обов`язковими для всіх суб`єктів владних повноважень, які застосовують у своїй діяльності нормативно-правовий акт, що містить відповідну норму права; при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду; органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи не можуть приймати рішення, які скасовують судові рішення або зупиняють їх виконання.

Згідно з пунктом 6 частини 2 статті 36 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" Верховний Суд забезпечує однакове застосування норм права судами різних спеціалізацій у порядку та спосіб, визначені процесуальним законом.

Забезпечення єдності судової практики є реалізацією принципу правової визначеності, що є одним із фундаментальних аспектів верховенства права та гарантує розумну передбачуваність судового рішення. Крім того, саме така діяльність Верховного Суду забезпечує дотримання принципу рівності всіх осіб перед законом, який втілюється шляхом однакового застосування судом тієї самої норми закону в однакових справах щодо різних осіб.

Суд відхиляє доводи відповідача про неможливість врахування висновків Великої Палати Верховного Суду, викладених у постанові від 24.01.2024 у справі №922/2321/22, так як вона була ухвалена після укладення між відповідачами Договору та спірних додаткових угод, оскільки, по-перше, постанова Верховного Суду не є нормативно-правовим актом, а відтак до неї не застосовуються правило "дії закону у часі", на яке посилається відповідач, по-друге, такі висновки стосуються застосування норм права щодо збільшення ціни товару в договорі про закупівлю, які є правовими підставами цього позову.

Щодо доводів відповідача про необхідність врахування окремої думки щодо зазначеної постанови ВП ВС суд зазначає, що окрема думка судді - це сформований суддею письмовий документ, який є формою визначення власної позиції судді в разі незгоди з прийнятим (наданим) рішенням (висновком) або викладенням обставин, що доповнюють мотивувальну частину рішення (висновку).

Суддя, не згодний з рішенням, може письмово викласти свою окрему думку. Про наявність окремої думки повідомляються учасники справи без оголошення її змісту в судовому засіданні. Окрема думка приєднується до справи і є відкритою для ознайомлення (ч. 3 ст. 34 ГПК України).

Таким чином, окрема думка судді містить незгоду з прийнятим рішенням або наданими висновками, однак не є обов`язковою для суду.

Як встановив суд, позивач та відповідач уклали Договір за результатами процедури відкритих торгів на виконання вимог Закону України "Про публічні закупівлі", а на момент підписання Договору сторонами були погоджені всі істотні умови - предмет, ціну та строк виконання зобов`язань за Договором відповідно до вимог частини третьої статті 180 Господарського кодексу України та Закону України "Про публічні закупівлі".

Так, відповідно до п. 2.5, 5.2 Договору, п. 1 Комерційної пропозиції (Додаток №2 до Договору) та Додатку №3 до Договору, загальний обсяг постачання електричної енергії складав 122 500 кВт/год; ціна електричної енергії на момент укладання Договору становила 2,40 грн за 1 кВт/год.

Водночас згідно з Додатковими угодами №3 від 17.08.2021; № 4 від 03.09.2021; № 5 від 28.10.2021; № 6 від 28.10.2021; № 7 від 28.10.2021; № 8 від 01.11.2021; № 8 від 28.12.2021; № 9 від 29.12.2021 та № 10 від 30.12.2021 дев?ять разів змінено істотні умови Договору, а саме: збільшено ціну за одиницю товару з 2,40 грн до 4,555212 грн за 1 кВт/год. Фактично ціна за 1 кВт/год (одиницю товару) збільшилася на 89,80%, порівняно з погодженою під час закупівлі.

Необхідність укладення оспорюваних Додаткових угод до Договору обґрунтовано відповідачем коливанням ціни електричної енергії на ринку, на підтвердження якого (коливання) відповідачем було надано експертні висновки Харківської торгово-промислової палати №1842/21 від 10.08.2021, №1934/21 від 18.08.2021, №2631/21 від 21.10.2021, цінові довідки Харківської торгово-промислової палати №2277-2/21 від 21.09.2021, №2277-4/21 від 21.09.2021.

Тобто оспорювані додаткові угоди були укладені на підставі п. 2 ч. 5 ст. 41 Закону України "Про публічні закупівлі".

Суд встановив, що 17.08.2021 між позивачем та відповідачем укладено Додаткову угоду №3, якою з 01.08.2021 збільшено ціну електричної енергії за 1кВт/год до 2,604523 грн.

Разом з тим, за Договором відповідач протягом періоду з 01 серпня по 17 серпня 2021 року щоденно постачав, а позивач приймав та споживав електричну енергію.

Тобто Додатковою угодою №3 сторони змінили ціну електричної енергії, яка вже була продана позивачу та спожита ним з 01 серпня 2021 року.

Отже, товар, поставлений відповідачем до 17 серпня 2021 року, був не тільки прийнятий позивачем у власність, а й спожитий.

Як виснувала Велика Палата Верховного Суду у постанові від 24.01.2024 у справі №922/2321/22, ціна товару є істотною умовою договору про закупівлю. Зміна ціни товару в договорі про закупівлю після виконання продавцем зобов`язання з передачі такого товару у власність покупця не допускається відповідно до частини третьої статті 632 ЦК України.

Крім того, відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 41 Закону України "Про публічні закупівлі" зміна істотних умов договору про закупівлю може здійснюватися виключно у випадку збільшення ціни за одиницю товару у разі коливання ціни такого товару на ринку.

Під коливанням ціни необхідно розуміти зміну за певний період часу ціни природного газу на ринку чи то в сторону зменшення, чи в сторону збільшення. І таке коливання має відбуватись саме в період після укладання договорів і до внесення відповідних змін до нього.

Сторони у п. п. 12.7.2 п. 12.7 Договору встановили, що наявність факту коливання ціни товару на ринку підтверджується довідкою(ами) (завіреними копіями довідок) компетентного органу, а саме, Торгово-промислової палати України та/або її регіональних представництв, або ДП «Держзовнішінформ», або ДП «Укрпромзовнішекспертиза» щодо коливань цін на товар за розрахунковий та попередній періоди на роздрібному ринку електричної енергії.

В експертному висновку Харківської торгово-промислової палати №1842/21 від 10.08.2021, який був наданий на підтвердження наявності коливання, зазначено, що середньозважена ціна електроенергії на РДН в ОЕС України (без ПДВ та без урахування тарифу на передачу електричної енергії) за 1 мВт/год за липень (01.07.-31.07) становила 1 444,05 грн; станом на 05.08.2021 - 1988,79 грн; відсоток зміни ціни +37,72%.

Проте вказаний експертний висновок не містить відомостей щодо середньозваженої ціни на РДН в ОЕС станом на дату укладання Договору, а тому не може підтвердити реальне коливання ціни на електричну енергію між моментом укладення Договору та до моменту укладення Додаткової угоди №3 (або отримання пропозиції про її укладення).

Отже, експертний висновок Харківської торгово-промислової палати №1842/21 від 10.08.2021 не підтверджує коливання ціни електричної енергії на ринку в період від дати укладення договору, так і на момент звернення відповідача до позивача з листом про укладення Додаткової угоди №3.

Відповідно до інших додаткових угод № 4 від 03.09.2021; № 5 від 28.10.2021; № 6 від 28.10.2021; № 7 від 28.10.2021; № 8 від 01.11.2021; № 8 від 28.12.2021; № 9 від 29.12.2021 та № 10 від 30.12.2021, ціна за 1 кВт/год електричної енергії збільшена більше ніж на 10% від початкової ціни, що суперечить положенням п. 2 ч. 5 ст. 41 Закону України "Про публічні закупівлі" та висновкам Великої Палати Верховного Суду у постанові від 24.01.2024 у справі №922/2321/22 щодо їх застосування.

Згідно з ч. 1 ст. 203 Цивільного кодексу України зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам.

Статтею 215 Цивільного кодексу України передбачено, що підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою-третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього кодексу.

Частиною третьою статті 215 ЦК України передбачено, що якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).

Враховуючи вищевикладене, суд, встановивши наявність фактичних обставин, з якими закон пов`язує визнання Додаткових угод №3 від 17.08.2021; № 4 від 03.09.2021; № 5 від 28.10.2021; № 6 від 28.10.2021; № 7 від 28.10.2021; № 8 від 01.11.2021; № 8 від 28.12.2021; № 9 від 29.12.2021 та № 10 від 30.12.2021 недійсними на момент їх укладення, дійшов висновку, шо спірні додаткові угоди суперечать наведеним вище положенням ЦК України та Закону України "Про публічні закупівлі", а відтак про наявність підстав для визнання їх недійсними відповідно до ст. 203, 215 Цивільного кодексу України.

Щодо стягнення безпідставно набутих коштів у розмірі 76 150,30 грн.

Відповідно до вимог статті 216 ЦК України недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю. У разі недійсності правочину кожна із сторін зобов`язана повернути другій стороні в натурі все, що вона одержала на виконання цього правочину, а в разі неможливості такого повернення, зокрема тоді, коли одержане полягає в користуванні майном, виконаній роботі, наданій послузі, - відшкодувати вартість того, що одержано, за цінами, які існують на момент відшкодування.

За приписами частини 1 статті 236 ЦК України нікчемний правочин або правочин, визнаний судом недійсним, є недійсним з моменту його вчинення.

Відповідно до частини 1 статті 1212 ЦК України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала.

Згідно з п. 1 частини 3 статті 1212 ЦК України положення цієї глави застосовуються також до вимог про повернення виконаного за недійсним правочином.

Велика Палата Верховного Суду в постанові від 24.01.2024 у справі № 922/2321/22, за подібних обставин, дійшла висновку, що кошти одержані відповідачем безпідставно, оскільки підстава внаслідок визнання додаткових угод недійсними відпала, тому останній зобов`язаний їх повернути в силу статей 216, 1212 ЦК України.

Недійсність спірних додаткових угод означає, що зобов`язання сторін регулюються виключно Договором, тобто і поставка електроенергії, і її оплата мають здійснюватися сторонами відповідно до умов саме первісної редакції Договору.

Наведена правова позиція узгоджується з сталою та послідовною практикою Великої Палати Верховного Суду в постанові від 24.01.2024 у справі № 922/2321/22, Верховного Суду в постановах від 13.04.2023 у справі № 908/653/22, від 16.02.2023 у справі № 903/366/22, від 16.02.2023 у справі № 903/383/22, від 07.02.2023 у справі № 927/188/22.

Відповідно до п. 2.5, 5.2 Договору, п. 1 Комерційної пропозиції (Додаток №2 до Договору) та Додатку №3 до Договору відповідач повинен був поставити позивачу - 122 500 кВт/год електричної енергії за ціною 2,40 грн за 1 кВт/год.

Як вбачається з підписаних сторонами актів прийняття - передавання товарної продукції - активної електричної енергії, за період з січня по грудень 2021 року обсяг постачання склав 94 126 кВт/годна суму 302 052,70 грн.

За поставлену за Договором електричну енергію позивачем було сплачено 302 052,70 грн, тоді як, враховуючи ціну, обумовлену відповідачами у п. 5.2. Договору та п. 1 Комерційної пропозиції (Додаток №2 до Договору), мало бути сплачено 225 902,40 грн.

Таким чином, грошові кошти в сумі 76 150,30 грн (302 052,70 грн - 225 902,40 грн) є такими, що були безпідставно одержані відповідачем, підстава їх набуття відпала, а тому відповідач зобов`язаний повернути Крутівській сільській раді як стороні договору до місцевого бюджету, що відповідає приписам статей 216, 1212 ЦК України.

Аналогічні правові висновки викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 24.01.2024 у справі №922/2321/22.

Висновки суду.

Доказами у справі, відповідно до ч. 1 ст. 73 Господарського процесуального кодексу України, є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами:

1) письмовими, речовими і електронними доказами;

2) висновками експертів;

3) показаннями свідків (ч. 2 ст. 73 Господарського процесуального кодексу України).

Відповідно до ст. 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Згідно з ч. 1 ст. 76 Господарського процесуального кодексу України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (ч. 1 ст. 77 Господарського процесуального кодексу України).

Відповідно до ст. 78 Господарського процесуального кодексу України достовірними є докази, створені (отримані) за відсутності впливу, спрямованого на формування хибного уявлення про обставини справи, які мають значення для справи.

Згідно зі ст. 79 Господарського процесуального кодексу України наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування.

Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Відповідно до ст. 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Інші докази та пояснення учасників справи судом до уваги не приймаються, оскільки не спростовують вищевикладені висновки суду.

За змістом п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень та висновків Європейського суду з прав людини, викладених у рішеннях у справах "Трофимчук проти України", "Серявін та інші проти України" обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Судом було вжито усіх заходів для забезпечення реалізації сторонами своїх процесуальних прав та з`ясуванні усіх питань, винесених на його розгляд.

За наведених у їх сукупності обставин, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню.

Щодо судових витрат.

При ухваленні рішення в справі, суд у тому числі вирішує питання щодо розподілу судових витрат між сторонами, до яких зокрема належить судовий збір.

За частиною 1 статті 129 ГПК України судовий збір покладається в спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Відтак з відповідача підлягає відшкодуванню сплачений судовий збір у сумі 30 280,00 грн.

Керуючись ст. 129, 236-238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

ВИРІШИВ:

1. Позовні вимоги задовольнити повністю.

2. Визнати недійсною додаткову угоду №3 від 17.08.2021; щодо внесення змін та доповнень до Договору про постачання електричної енергії споживачу №21010108ВЦ від 28.01.2021, укладену між Крутівської сільською радою Ніжинського району Чернігівській області та Товариством з обмеженою відповідальністю "ЕНЕРА ЧЕРНІГІВ".

3. Визнати недійсною додаткову угоду №4 від 03.09.2021 щодо внесення змін та доповнень до Договору про постачання електричної енергії споживачу №21010108ВЦ від 28.01.2021, укладену між Крутівської сільською радою Ніжинського району Чернігівській області та Товариством з обмеженою відповідальністю "ЕНЕРА ЧЕРНІГІВ".

4. Визнати недійсною додаткову угоду №5 від 28.10.2021 щодо внесення змін та доповнень до Договору про постачання електричної енергії споживачу №21010108ВЦ від 28.01.2021, укладену між Крутівської сільською радою Ніжинського району Чернігівській області та Товариством з обмеженою відповідальністю "ЕНЕРА ЧЕРНІГІВ".

5. Визнати недійсною додаткову угоду №6 від 28.10.2021 щодо внесення змін та доповнень до Договору про постачання електричної енергії споживачу №21010108ВЦ від 28.01.2021, укладену між Крутівської сільською радою Ніжинського району Чернігівській області та Товариством з обмеженою відповідальністю "ЕНЕРА ЧЕРНІГІВ".

6. Визнати недійсною додаткову угоду №7 від 28.10.2021 щодо внесення змін та доповнень до Договору про постачання електричної енергії споживачу №21010108ВЦ від 28.01.2021, укладену між Крутівської сільською радою Ніжинського району Чернігівській області та Товариством з обмеженою відповідальністю "ЕНЕРА ЧЕРНІГІВ".

7. Визнати недійсною додаткову угоду №8 від 01.11.2021 щодо внесення змін та доповнень до Договору про постачання електричної енергії споживачу №21010108ВЦ від 28.01.2021, укладену між Крутівської сільською радою Ніжинського району Чернігівській області та Товариством з обмеженою відповідальністю "ЕНЕРА ЧЕРНІГІВ".

8. Визнати недійсною додаткову угоду №8 від 28.12.2021 щодо внесення змін та доповнень до Договору про постачання електричної енергії споживачу №21010108ВЦ від 28.01.2021, укладену між Крутівської сільською радою Ніжинського району Чернігівській області та Товариством з обмеженою відповідальністю "ЕНЕРА ЧЕРНІГІВ".

9. Визнати недійсною додаткову угоду №9 від 29.12.2021 щодо внесення змін та доповнень до Договору про постачання електричної енергії споживачу №21010108ВЦ від 28.01.2021, укладену між Крутівської сільською радою Ніжинського району Чернігівській області та Товариством з обмеженою відповідальністю "ЕНЕРА ЧЕРНІГІВ".

10. Визнати недійсною додаткову угоду №10 від 30.12.2021 щодо внесення змін та доповнень до Договору про постачання електричної енергії споживачу №21010108ВЦ від 28.01.2021, укладену між Крутівської сільською радою Ніжинського району Чернігівській області та Товариством з обмеженою відповідальністю "ЕНЕРА ЧЕРНІГІВ".

11. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "ЕНЕРА ЧЕРНІГІВ" (, проспект Перемоги, буд.126Б, м. Чернігів, 14013) на користь Крутівської сільської ради Ніжинського району Чернігівської області (, вул. Незалежності, 49, с. Крути, Ніжинський район, Чернігівська область, 16645) кошти в сумі 76 150,30 грн.

12. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "ЕНЕРА ЧЕРНІГІВ" (, проспект Перемоги, буд.126Б, м. Чернігів, 14013) на користь Чернігівської обласної прокуратури (одержувач: Чернігівська обласна прокуратура, UA 0006008, , банк отримувача: ДКСУ, м. Київ) сплачений судовий збір у розмірі 30 280,00 грн.

Накази видати після набрання рішенням законної сили.

Рішення набирає законної сили у строк та в порядку, встановленому ст.241 Господарського процесуального кодексу України.

Рішення може бути оскаржено до Північного апеляційного господарського суду в строк, встановлений ст.256 Господарського процесуального кодексу України та в порядку, передбаченому ст.257 Господарського процесуального кодексу України.

Повідомити учасників справи про можливість одержання інформації по справі у Єдиному державному реєстрі судових рішень: http://reyestr.court.gov.ua/.

Суддя В.В. Моцьор