ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД СУМСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

20.05.2024м. СумиСправа № 920/568/24

Господарський суд Сумської області у складі судді Жерьобкіної Є.А., розглянувши матеріали позовної заяви (вх. № 2379 від 14.05.2024)

за позовом Державного підприємства «Сумський експертно-технічний центр держпраці» (40009, м. Суми, вул. Косівщинська, буд. 18, )

до відповідача Дочірнього підприємства «АРОМАТ» (01010, м. Київ, вул. І.Мазепи, буд. 10-А, ) в особі Філії «Сумський молочний завод» (40009, м. Суми, вул. Білопільський шлях, буд. 15, )

про стягнення 6765 грн 26 коп.

УСТАНОВИВ:

14.05.2024 позивач звернувся до Господарського суду Сумської області з позовною заявою, в якій просить суд стягнути з відповідача Філія «Сумський молочний завод» Дочірнього підприємства «АРОМАТ» на свою користь заборгованість на загальну суму 6765 грн 26 коп.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 14.05.2024, справу призначено до розгляду судді Жерьобкіній Є.А.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку, що позовна заява підлягає залишенню без руху, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 2 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України, позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Відповідно до ч. 5 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України, до позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

Згідно з ч. 3 ст. 56 Господарського процесуального кодексу України, юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Відповідно до ч. 1 ст. 58 Господарського процесуального кодексу України, представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Наведені вище положення законодавства передбачають можливість здійснення процесуального представництва юридичної особи як в порядку самопредставництва, так і в порядку представництва (адвоката). При цьому, в порядку самопредставництва юридичну особу може представляти за посадою її керівник або інші особи, повноваження яких визначені законодавством чи установчими документами.

Відповідно до ч. 5 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України, до позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

Суд зазначає, що позовна заява від імені Державного підприємства «Сумський експертно-технічний центр держпраці» підписана представником за довіреністю № 56/1/01-31 від 18.03.2024 юрисконсультом підприємства Петрак Ларисою Володимирівною.

Проте, довіреність, за відсутності інших передбачених ч. 3 ст. 56 Господарського процесуального кодексу України доказів (статуту, положення, трудового договору, контракту тощо), не є доказом, що відповідна особа уповноважена діяти від імені юридичної особи в порядку самопредставництва.

Відтак, в порушення вищевказаних вимог до матеріалів позовної заяви не додано доказів того, що особа, яка підписала позовну заяву ДП «Сумський експертно-технічний центр держпраці», а саме ОСОБА_1 , є керівником, членом виконавчого органу, або іншою особою, уповноваженою діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) і діє в порядку самопредставництва, як і не додано доказів наявності у ОСОБА_1 статусу адвоката та повноважень адвоката як представника ДП «Сумський експертно-технічний центр держпраці».

Доказами підтвердження повноважень брати участь у справі в порядку самопредставництва працівник (юрисконсульт, начальник юридичного управління) має надати суду: докази того, що особа обіймає певну посаду (наказ, трудовий договір), а також докази, які дозволяють встановити обсяг повноважень вказаної посадової особи (статут, положення, трудовий договір (контракт). При цьому, у відповідному трудовому договорі (контракті) має міститись положення щодо повноважень юрисконсульта на представництва інтересів юридичної особи в суді.

Відсутність відповідних положень у трудовому договорі (положенні/посадовій інструкції) є підставою для відмови у допуску до участі у справі.

Крім того, відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України, позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта (для фізичних осіб - громадян України), якщо такі відомості відомі позивачу, вказівку на статус фізичної особи - підприємця (для фізичних осіб - підприємців), відомі номери засобів зв`язку та адресу електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Однак позовна заява не містить відомості про наявність або відсутність у позивача та відповідача електронного кабінету в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами.

Разом з цим, згідно з ч. 6 ст. 6 Господарського процесуального кодексу України, адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку. Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат. Якщо реєстрація електронного кабінету в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суперечить релігійним переконанням особи, яка зобов`язана його зареєструвати відповідно до цієї частини, передбачені цим Кодексом процесуальні наслідки звернення до суду такою особою без реєстрації електронного кабінету у вигляді залишення її документа без руху, його повернення або залишення без розгляду не застосовуються за умови, що особа заявила про такі обставини одночасно із поданням відповідного документа шляхом подання окремої обґрунтованої письмової заяви.

Таким чином, судом встановлено, що позивачем при зверненні до суду не дотримано вимоги Господарського процесуального кодексу України: не надано відомостей про наявність або відсутність у позивача та відповідача електронного кабінету в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами.

За приписами ст. 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З урахуванням викладених обставин, суд залишає позовну заяву без руху. Позивачу надається строк у десять днів для усунення вищезазначених недоліків.

Керуючись ст. 164, 174, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Залишити позовну заяву без руху.

2. Надати Державному підприємству «Сумський експертно-технічний центр держпраці» десятиденний строк з дня отримання ухвали для усунення недоліків позовної заяви: надання відомостей про наявність або відсутність у позивача та відповідача електронного кабінету в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами; надання доказів в підтвердження повноважень представника позивача.

3. Відповідно до ст. 174 Господарського процесуального кодексу України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

4. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню.

Ухвала підписана суддею 20.05.2024.

Суддя Є.А. Жерьобкіна