СХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

23 травня 2024 року м. Харків Справа №826/7514/17

Східний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючий суддя Хачатрян В.С., суддя Гетьман Р.А., суддя Россолов В.В.,

розглянувши клопотання третього відповідача Сільськогосподарського багатофункціонального кооперативу «Родіна» (вх.№6955 від 20.05.2024 року) про відстрочення сплати судового збору у справі №826/7514/17,

за позовом Публічного акціонерного товариства «Укргазвидобування» (вул. Кудрявська, буд. 26/28, м.Київ, 04053; ),

до 1. Нововодолазької селищної ради Харківської області (63202, Харківська область, смт. Нова Водолага, вул. Донця Григорія, буд. 14; ),

2. Сектора державної реєстрації Красноградської районної державної реєстрації Харківської області (63304, Харківська область, м.Красноград, вул. Бєльовська, буд. 94; ),

3. Сільськогосподарського багатофункціонального кооперативу «Родіна» (вул. Центральна, с. Лукашівка, Красноградський район, Харківська область, 63356; ),

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідачів Філія бурового управління «Укрбургаз» Акціонерного товариства «Укргазвидобування» (вул. Полтавська, буд. 86, м.Красноград, Харківська область, 63304; ),

про скасування реєстраційних дій,-

ВСТАНОВИВ:

У червні 2017 року Публічне акціонерне товариство «Укргазвидобування» звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до державного реєстратора Нововодолазької селищної ради Нововодолазького району Харківської області Микитенко Людмили Іванівни (відповідача-1), державного реєстратора відділу державної реєстрації Красноградської районної державної адміністрації Харківської області (відповідача-2) про:

1) визнання протиправними дій відповідача-1 щодо внесення 28.09.2016 року до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань запису №2000648 щодо державної реєстрації новоутвореної, шляхом заснування юридичної особи - колгоспу «Родина» (ідентифікаційний код 40859363);

2) визнання протиправними дій відповідача-1 щодо внесення 29.09.2016 року до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань запису № 2000648 щодо внесення рішення засновників (учасників) колгоспу «Родіна» про припинення колгоспу «Родіна» (ідентифікаційний код 40859363) в результаті реорганізації;

3) зобов`язання відповідача-2 скасувати в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань реєстраційний запис №2000648 про державну реєстрацію рішення засновників (учасників) колгоспу «Родина» про припинення колгоспу «Родіна» (ідентифікаційний код 40859363) в результаті реорганізації;

4) визнання протиправним дій відповідача-1 щодо внесення 17.10.2016 року до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань запису №2000648 про зміну складу комісії з припинення/виділу колгоспу «Родіна» (ідентифікаційний код 40859363);

5) зобов`язання відповідача-2 скасувати в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань реєстраційний запис №2000648 про державну реєстрацію зміни складу комісії з припинення/виділу колгоспу «Родина».

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що відповідачами при вчиненні оскаржуваних реєстраційних дій порушено вимоги Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань» оскільки колгосп «Родіна» фактично припинив своє існування з 01.09.1992 року у зв`язку з включенням до складу Хрестищенського управління бурових робіт державного підприємства «Укрбургаз», а тому подальші реєстраційні дії щодо нього є протиправними.

22.10.2018 року Окружний адміністративний суду міста Києва ухвалив рішення про відмову в задоволенні позову.

20.03.2019 року Шостий апеляційний адміністративний суд залишив без змін рішення першої інстанції.

13.04.2022 року Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду скасував рішення першої та апеляційної інстанцій, закрив провадження у справі, оскільки спір є корпоративним та має вирішуватися в порядку господарського судочинства.

Акціонерне товариство «Укргазвидобування» звернулося до Верховного Суду з заявою про направлення справи за встановленою юрисдикцією.

19.05.2022 року Верховний Суд ухвалив передати справу до Господарського суду міста Києва.

Акціонерне товариство «Укргазвидобування» подало клопотання про залучення до участі у справі співвідповідача сільськогосподарського багатофункціонального кооперативу «Родіна», як правонаступника особи (колгоспу «Родіна»), державна реєстрація якої здійснена з порушенням Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців».

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 12.09.2022 року до участі у справі залучено співвідповідача - Сільськогосподарський багатофункціональний кооператив «Родіна» з посиланням на те, що спір стосується безпосередньо корпоративних прав сільськогосподарського багатофункціонального кооперативу «Родіна», тобто є спором між останнім та позивачем, вирішення якого матиме наслідки і впливатиме на права сільськогосподарського багатофункціонального кооперативу «Родіна». З огляду на це, саме сільськогосподарський багатофункціональний кооператив «Родіна», як носій корпоративних прав і правомірність реєстрації якого оскаржується, повинен бути відповідачем за заявленими вимогами. Крім того, з посиланням на ст. 30, 31 Господарського процесуального кодексу України суд дійшов до висновку про передачу справи №826/7514/17 до Господарського суду Харківської області.

Рішенням Господарського суду Харківської області від 28.03.2024 року у справі №826/7514/17 (повний текст складено 08.04.2024 року, суддя Кухар Н.М.) позов задоволено.

Скасовано в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань реєстраційну дію, здійснену 28.09.2016 року о 15:09:09 №0000648 «Державна реєстрація створення юридичної особи» Колгоспу «Родина».

Зобов`язано Сільськогосподарський багатофункціональний кооператив «Родіна» (вул. Центральна, с. Лукашівка, Красноградський район, Харківська область, 63356; ) припинити використання найменування юридичної особи Іншої організаційно-правової форми «Колгосп Родіна» () без зазначення організаційно-правової форми, шляхом подання державному реєстратору заяви про виправлення помилки в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

Скасовано в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань реєстраційну дію, здійснену 29.09.2016 року о 16:46:10 №4000648 «Внесення рішення засновників (учасників щодо припинення юридичної особи в результаті її реорганізації» Колгоспу «Родіна».

Скасовано в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань реєстраційну дію, здійснену 17.10.2016 року о 16:40:49 №5000648 «Зміна складу комісії з припинення/виділу» Колгоспу «Родіна».

Скасовано в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань реєстраційну дію, здійснену 12.12.2016 року о 13:54:25 №6000648 «Державна реєстрація припинення юридичної особи в результаті реорганізації» шляхом приєднання Колгоспу Родіна до Сільськогосподарського багатофункціонального кооперативу «Родіна».

Стягнуто з Нововодолазької селищної ради Харківської області (63202, Харківська область, смт Нова Водолага, вул. Донця Григорія, буд. 14; ) на користь Публічного акціонерного товариства «Укргазвидобування» (вул. Кудрявська, буд. 26/28, м. Київ, 04053; ) - витрати зі сплати судового збору в розмірі 4135,00 грн.

Стягнуто з Сектора державної реєстрації Красноградської районної державної реєстрації Харківської області (63304, Харківська область, м. Красноград, вул. Бєльовська, буд. 94; ) на користь Публічного акціонерного товариства «Укргазвидобування» (вул. Кудрявська, буд. 26/28, м. Київ, 04053; ) - витрати зі сплати судового збору в розмірі 4135,00 грн.

Стягнуто з Сільськогосподарського багатофункціонального кооперативу «Родіна» (вул. Центральна, с. Лукашівка, Красноградський район, Харківська область, 63356; ) на користь Публічного акціонерного товариства «Укргазвидобування» (вул. Кудрявська, буд. 26/28, м. Київ, 04053; ) - витрати зі сплати судового збору в розмірі 4135,00 грн.

Сільськогосподарський багатофункціональний кооператив «Родіна» (третій відповідач) з вказаним рішенням суду першої інстанції не погодився та звернувся до суду апеляційної інстанції зі скаргою, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції при прийнятті рішення норм права, на неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, а також на невідповідність висновків суду обставинам справи, просить скасувати рішення Господарського суду Харківської області від 28.03.2024 року та прийняти нове судове рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі.

Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 30.04.2024 року витребувано у Господарського суду Харківської області матеріали справи №826/7514/17; ухвалено відкласти вирішення питань, пов`язаних з рухом апеляційної скарги, до надходження матеріалів справи до суду апеляційної інстанції.

07.05.2024 року матеріали справи №826/7514/17 на вимогу на дійшли до Східного апеляційного господарського суду.

Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 09.05.2024 року апеляційну скаргу третього відповідача Сільськогосподарського багатофункціонального кооперативу «Родіна» на рішення Господарського суду Харківської області від 28.03.2024 року у справі №826/7514/17 залишено без руху з підстави невиконання скаржником п.2 та п.3 ч.3 ст. 258 Господарського процесуального кодексу України, а саме не додано до апеляційної скарги доказів сплати судового збору та доказів надсилання копії скарги іншій стороні у справі з урахуванням положень статті 42 цього Кодексу (позивачу, другому відповідачу та третій особі, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідачів, зокрема опису вкладення у цінний лист). Апелянту ухвалено усунути встановлені при поданні апеляційної скарги недоліки протягом 10 днів з дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху.

Вказана ухвала була направлена апелянту до електронного кабінету користувача та доставлена йому 10.05.2024 року.

20.05.2024 року від апелянта надійшло клопотання (вх.№6955), в якому просить суд відстрочити йому сплату судового збору у розмірі 20130,00 грн до винесення судом апеляційної інстанції постанови за наслідками розгляду апеляційної скарги.

Заявник вказує, що він не здійснює та не має можливості здіснювати свою діяльність, як за основними так і за додатковими своїми видами діяльность, оскільки не має у власності ані рухмого/нерухомого майна, ані земельної ділянки, включаючи ту, на яку по прову претендують члени колгоспу «Родіна» та пенсіонери з числа його членів. Будь-якого доходу СБК «Родіна» не отримує, а тому знаходиться у вкрай несприятливому матеріальному становищі. Статуний капітал СБК «Родіна» складає 20000,00 грн, тобто менще ніж сума судового збору, яка підлягає сплаті. На рахунку СБК «Родіна» також відсутні грошові кошти. Відсутність грошових коштів на рахунку СБК «Родіна» призводить до певних складнощів по сплаті судового збору.

Позивач надав заперечення на клопотання апелянта (вх.№7090 від 22.05.2024 року), в яких просить відмовити у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору; вважати апеляційну скаргу СБК «Родіна» від 28.04.2024 року на рішення Господарського суду Харківської області у справі №826/7514/17 неподаною та повернути її заявнику.

Позивач вказує, що зі змісту клопотання та долучених до нього документів третій відповідач (апелянт) не довів передбачених ст. 8 Закону України «Про судовий збір» умов, необхідних для відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги.

Дослідивши матеріали апеляційної скарги та клопотання про відстрочення сплати судового збору, суд дійшов висновку про відмову у його задоволенні з огляду на наступне.

Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Так, з аналізу статті 8 Закону України «Про судовий збір» вбачається, що законодавець, застосувавши конструкцію «суд, враховуючи майновий стан сторони, може…», тим самим визначив, що питання звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору осіб, є правом, а не обов`язком суду навіть за наявності однієї з умов для такого звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення.

Зазначені норми є диспозитивними і встановлюють не обов`язок, а право суду на власний розсуд відстрочити сплату судового збору (звільнити від сплати, розстрочити його сплату або зменшити його розмір).

Суд вважає за необхідне зазначити, що ч.2 статті 6 та ч.2 статті 19 Конституції України визначено, що органи законодавчої, виконавчої та судової влади здійснюють свої повноваження у встановлених цією Конституцією межах і відповідно до законів України та зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Що ж до самих умов, визначених статтею 8 вказаного Закону, то вони диференційовані за суб`єктним та предметним застосуванням.

Так, умови, визначені у пунктах 1 та 2 частини першої статті 8 вказаного Закону, можуть застосовуватися лише до позивачів - фізичних осіб, котрі перебувають у такому фінансовому стані, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру їх річного доходу, та до позивачів, що мають певний соціальний статус - є військовослужбовцями, батьками, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокими матерями (батьками), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; особами, які діють в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена.

Щодо третьої умови, визначеної у пункті 3 частини першої статті 8, то законодавець, застосувавши слово «або», не визначив можливість її застосування за суб`єктом застосування, в той же час визначив коло предметів спору, коли така умова може застосовуватись, - лише у разі, коли предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Слід зазначити, що встановлений у статті 8 Закону України «Про судовий збір» перелік умов, для звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення є вичерпним.

Із системного аналізу змісту норм зазначеної статті вбачається, що положення пунктів 1 та 2 частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір» не поширюються на юридичних осіб, незалежно від наявності майнового критерію (майнового стану учасника справи - юридичної особи), а положення пункту 3 частини першої статті 8 вказаного Закону можуть бути застосовані до юридичної особи за наявності майнового критерію, але тільки у справах, визначених цим пунктом, тобто предметом позову у яких є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю (постанова Великої Палати Верховного Суду від 14.01.2021 року у справі №940/2276/18).

Предметом справи, що розглядається, не є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Відтак, Сільськогосподарський багатофункціональний кооператив «Родіна» не відноситься до переліку осіб, зазначених у статті 8 Закону України «Про судовий збір» та зазначені ним у заяві підстави не передбачені вказаною нормою.

Суд апеляційної інстанції зауважує, що «право на суд» не є абсолютним, воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, включно з фінансовими. Так, інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовуватися накладенням фінансових обмежень на доступ особи до суду. Вимога сплати зборів цивільними судами у зв`язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права на доступ до суду, яке є саме по собі таким, що суперечить пункту 1 статті 6 Конвенції (рішення Європейського суду з прав людини від 19.06.2001 року у справі «Креуз проти Польщі»).

Необхідність сплати судового збору є певним обмеженням при зверненні до суду, однак таке обмеження є загальним для всіх суб`єктів, узгоджується зі статтею 129 Конституції України, якою визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, в тому числі й органів державної влади.

Оцінивши доводи, наведені апелянтом в обґрунтування вимог заявленого ним клопотання, суд апеляційної інстанції не вбачає, у даному випадку, наявності обставин, які відповідали б зазначеним вище критеріям, узгоджувались з наведеними законодавчими приписами в контексті визначених законодавцем умов та підстав для відстрочення сплати судового збору, що могли б зумовити вчинення такої процесуальної дії. При цьому будь-яких доказів на підтвердження доводів, викладених у клопотання заявником не надано.

Враховуючи вищенаведене, у суду апеляційної інстанції відсутні підстави для задоволення клопотання про відстрочення сплати судового збору.

Таким чином, скаржником у визначений ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 09.05.2024 року строк, не було усунуто недоліки поданої апеляційної скарги в повному обсязі.

Слід звернути увагу, що апеляційну скаргу було залишено без руху із підстави того, що до апеляційної скарги не надано доказів надсилання копії скарги іншій стороні у справі з урахуванням положень статті 42 цього Кодексу (позивачу, другому відповідачу та третій особі, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідачів, зокрема опису вкладення у цінний лист).

У рекомендаціях від 02.03.2022 року, прийнятих Радою суддів України, вказано про необхідність виважено підходити до питань, пов`язаних із поверненням різного роду процесуальних документів, залишення їх без руху.

24.02.2022 року Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» №64/2022 введено в Україні воєнний стан, який триває і на даний час.

Відповідно до статті 119 Господарського процесуального кодексу України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого законом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, без повідомлення учасників справи.

Про поновлення або продовження процесуального строку суд постановляє ухвалу.

Відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 20.05.2010 року у справі «Пелевін проти України» зазначено, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг; оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

Європейський суд з прав людини вказав, що відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції, якщо апеляційне оскарження існує в національному правовому порядку, держава зобов`язана забезпечити особам під час розгляду справи в апеляційних судах, в межах юрисдикції таких судів, додержання основоположних гарантій, передбачених статтею 6 Конвенції, з урахуванням особливостей апеляційного провадження, а також має братись до уваги процесуальна єдність судового провадження в національному правовому порядку та роль в ньому апеляційного суду. Право на суд, одним із аспектів якого є право доступу, не є абсолютним і може підлягати обмеженням; їх накладення дозволене за змістом, особливо щодо умов прийнятності апеляційної скарги. Проте такі обмеження повинні застосовуватись з легітимною метою та повинні зберігати пропорційність між застосованими засобами та поставленого метою (VOLOVIK v. UKRAINE, 15123/03, § 53, 55, ЄСПЛ, від 06 грудня 2007 року).

Застосовуючи процесуальні норми, національні суди повинні уникати як надмірного формалізму, який може вплинути на справедливість провадження, так і надмірної гнучкості, яка призведе до анулювання вимог процесуального законодавства (див. рішення у справі Волчлі проти Франції (Walchli v. France), заява № 35787/03, п. 29, від 26 липня 2007 року).

Практика Європейського суду з прав людини при застосуванні положень пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, який гарантує кожному право на звернення до суду, акцентує увагу на тому, що право на доступ до суду має бути ефективним. Не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним (рішення Європейського суду з прав людини у справі Жоффр де ля Прадель проти Франції від 16.12.1992).

При цьому, надмірний формалізм під час відмови у розгляді заяви скаржника, суттєво обмежує його право на звернення до суду, що є порушення пункту 1 статті 6 Конвенції (рішення ЄСПЛ від 08.12.2016 у справі «ТОВ «ФРІДА» проти України»).

Тобто, суд має дотримуватися розумного ступеня пропорційності, зокрема, ураховувати, чи вживалися скаржником заходи для реалізації свого права на подання скарги у розумні інтервали часу, уникати надмірного формалізму та непропорційності між застосованими засобами та поставленою метою.

З огляду на те, що апелянт вчиняє дії, які свідчить про намір ініціювання апеляційного оскарження, з метою уникнення надмірного формалізму, суд апеляційної інстанції вважає за необхідне продовжити строк для усунення недоліків поданої апеляційної скарги. А саме, апелянт повинен надати описи вкладення у цінний лист у підтвердження направлення матеріалів апеляційної скарги учасникам справи, докази сплати судового збору.

Відповідно до ч.3 ст. 260 Господарського процесуального кодексу України апеляційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 256 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції із заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Керуючись статтями 119, 174, 232, 234, 235, 260 Господарського процесуального кодексу України, Східний апеляційний господарський суд, -

УХВАЛИВ:

1. Відмовити в задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору.

2. Продовжити Сільськогосподарському багатофункціональному кооперативу «Родіна» строк на усунення недоліків, встановлених при поданні апеляційної скарги на рішення Господарського суду Харківської області від 28.03.2024 року у справі №826/7514/17.

3. Встановити Сільськогосподарському багатофункціональному кооперативу «Родіна» строк на усунення недоліків - протягом 10 днів з дня вручення даної ухвали.

4. Роз`яснити апелянту про можливість надання заяви про усунення недоліків апеляційної скарги з доказами через особистий кабінет в системі «Електронний суд».

5. Роз`яснити заявнику, що наслідки не усунення недоліків, визначених цією ухвалою, у строк, встановлений судом, визначені статтями 174, 260, 261 Господарського процесуального кодексу України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Головуючий суддя В.С. Хачатрян

Суддя Р.А. Гетьман

Суддя В.В. Россолов