ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

22.05.2024м. ДніпроСправа № 904/2176/24

Суддя Фещенко Ю.В. , розглянувши матеріали

за позовом Департаменту житлово-комунального господарства та будівництва Дніпропетровської обласної державної адміністрації (проспект Олександра Поля, будинок 2, м. Дніпро, 49004; ідентифікаційний код 38598277)

до відповідача-1: Товариства з обмеженою відповідальністю "Спецдоррембуд" (вулиця Дніпровська, будинок 1, м. Павлоград, Дніпропетровська область, 51400; ідентифікаційний код 40196224)

та до відповідача-2: Державного підприємства "Жилком" (вулиця Столярова, будинок 3 "А", офіс 2,3,4,5,7,8, м. Дніпро, 49038; ідентифікаційний код 32350021)

про відшкодування збитків, пов`язаних з невиконанням договору на виконання робіт по об`єкту "Капітальний ремонт автомобільної дороги загального користування місцевого значення О041406 Просяна-Великомихайлівка км 0+000 - км 18 + 900 Покровського району Дніпропетровської області" № 212 від 06.09.2018 у загальному розмірі 766 126 грн. 12 коп.

СУТЬ СПОРУ:

Департамент житлово-комунального господарства та будівництва Дніпропетровської обласної державної адміністрації (далі - позивач) звернувся до Господарського суду Дніпропетровської області з позовною заявою, в якій просить суд:

- стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Спецдоррембуд" (далі - відповідач-1) на користь Департаменту житлово-комунального господарства та будівництва Дніпропетровської обласної державної адміністрації за договором № 212 від 06.09.2018 на виконання робіт по об`єкту "Капітальний ремонт автомобільної дороги загального користування місцевого значення О041406 Просяна-Великомихайлівка км 0+000 - км 18 + 900 Покровського району Дніпропетровської області" суму завданих збитків у розмірі 754 804 грн. 06 коп.;

- стягнути з Державного підприємства "Жилком" (далі - відповідач-2) на користь департаменту житлово-комунального господарства та будівництва Дніпропетровської обласної державної адміністрації за договором № 125-Т-18 від 14.08.2018 на виконання робіт по об`єкту "Капітальний ремонт автомобільної дороги загального користування місцевого значення О041406 Просяна-Великомихайлівка км 0+000 - км 18 + 900 Покровського району Дніпропетровської області" суму завданих збитків у розмірі 11 322 грн. 06 коп.

Позовні вимоги обґрунтовані наступним:

- між Департаментом житлово-комунального господарства та будівництва облдержадміністрації (далі - департамент, замовник, позивач) на Товариством з обмеженою відповідальністю "Спецдоррембуд" (далі - генеральний підрядник, відповідач-1) 06.09.2018 укладено договір № 212 на виконання робіт по об`єкту "Капітальний ремонт автомобільної дороги загального користування місцевого значення О041406 Просяна-Великомихайлівка км 0+000 - км 18 + 900 Покровського району Дніпропетровської області» (далі-Об`єкт) з ціною 196 270 514 грн. 42 коп. з ПДВ;

- також, між департаментом та Державним підприємством "Жилком" (далі - виконавець, відповідач-2) 14.08.2018 укладено договір на виконання технічного нагляду по об`єкту № 125-Т-18 на виконання технічного нагляду по об`єкту з ціною 2 779 612 грн. 10 коп. з ПДВ;

- на виконання умов договору відповідачем-2 були надані замовнику відповідні акти приймання-передачі виконаних робіт з технічного нагляду, фотозвіти, що підтверджували факт виконання робіт на об`єкті, інші документи, за результатом чого, на виконання договірних зобов`язань, департаментом було також здійснена відповідна оплата;

- разом з тим, на виконання пункту 1.2.4.4 Плану проведення заходів державного фінансового контролю на IІІ квартал 2023 року Східним офісом Держаудитслужби проведено планову ревізію окремих питань фінансово-господарської діяльності департаменту за період з 01.07.2020 по 31.08.2023, за результатом чого складено Акт № 040417-20/14 від 15.11.2023 (далі-Акт) відповідно до якого уповноваженими особами встановлено завищення вартості виконаних підрядних робіт по об`єкту капітального ремонту автомобільної дороги за липень 2020 року на загальну суму 754 804 грн. 06 коп. з ПДВ (ІІ півріччя 2020 року, КЕКВ 3132, КПКВК 1217462), які в повному обсязі оплачено Департаментом за рахунок коштів обласного бюджету, що є порушенням вимог частини 1 статті 193 Господарського кодексу України, пункту 6.4.3 ДСТУ Б Д.1.1-1:2013 "Правила визначення вартості будівництва", затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 05.07.2013 № 293, пункту 6.3.3 ДСТУ-НБД.1.1-2:2013 "Настанова щодо визначення прямих витрат у вартості будівництва", затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 27.08.2013 № 405, пункту 3.2 договору від 06.09.2018 № 212. Внаслідок виявлених порушень обласному бюджету завдано матеріальної шкоди (збитків) на суму 754 804 грн. 06 коп. Внаслідок завищення ТОВ "Спецдоррембуд" вартості виконаних будівельних робіт в ході ревізії встановлено завищення вартості послуг з технічного нагляду ДП "Жилком" на суму 11 322 грн. 06 коп. (754 804 грн. 06 коп. х 1,5%) (ІІ півріччя 2020 року, КЕКВ 3132, КПКВК 1217462), що є порушенням пункту 5.8.13 ДСТУ Б Д.1.1-1:2013, в якому вказано, що до глави 10 "Утримання служби замовника" (графи 6 та 7) включаються кошти на утримання служби замовника (включаючи кошти на здійснення технічного нагляду) в обґрунтованому розмірі, від підсумку глав 1-9, графа 7;

- позивач зазначає, що до Акту приймання виконаних будівельних робіт за липень 2020 № 05/28 від 06.08.2020 ТОВ "Спецдоррембуд" дійсно включено "Геосітка Asphaltex Glass 50/50" в кількості 9 683,883 м2 за ціною 63 грн. 16 коп. (без ПДВ) на загальну суму 733 960 грн. 86 коп. (з ПДВ), а також робота по укладанню матеріалу "Армування шарів асфальтобетонного покриття геогратами" в кількості 8 803,53 м2 за ціною 0,99499 грн. (без ПДВ) на загальну суму 10 511 грн. 31 коп. (з ПДВ), як такі, що виконані на об`єкті (що відповідно підтверджено відповідачем-2). Однак, з урахуванням викладеного уповноваженими особами Східного офісу Держаудитслужби встановлено наявність завищення вартості виконаних підрядних робіт по об`єкту капітального ремонту автомобільної дороги за липень 2020 року на загальну суму 754 804 грн. 06 коп. з ПДВ та відповідно внаслідок цього завищення вартості послуг з технічного нагляду ДП "Жилком" на суму 11 322 грн. 06 коп. При цьому, у наданому ДП "Жилком" фотозвіті (що є додатком до Акту виконання робіт з технічного нагляду № 08 від 17.09.2020) на фото 5 зображено виконання роботи "Розлив в`яжучих (підгрунтовка"), Армування шарів асфальтобетонного покриття геогратами", однак відсутнє відображення виконаної ТОВ "Спецдоррембуд" роботи з армування шарів асфальтобетонного покриття геогратами, а саме: не міститься відображення про виконання прихованих робіт з армування шарів асфальтобетонного покриття геогратами у повному обсязі, що відображено в Акті № 05/28 за липень 2020. Вказаний фотозвіт Східним офісом Держаудитслужби до уваги не прийнято;

- враховуючи наведене обґрунтування, позивач вказує на те, що по об`єкту "Капітальний ремонт автомобільної дороги загального користування місцевого значення О041406 Просяна-Великомихайлівка км 0+000 - км 18 + 900 Покровського району Дніпропетровської області" завдана матеріальна шкода (збитки) на загальну суму 766 126 грн. 12 коп., а саме: 11 322 грн. 06 коп. +754 804 грн. 06 коп. = 766 126 грн. 12 коп. Вказана матеріальна шкода (збитки) на теперішній час департаменту не відшкодована.

Розглянувши позовну заяву з доданими до неї документами, господарський суд дійшов висновку, що позовна заява підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Згідно з пунктом 2 частини 1 статті 164 Господарського процесуального кодексу України, до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до частини 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею 7 Закону України "Про державний бюджет України на 2024 рік" встановлено, що прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць для працездатних осіб з 1 січня 2024 року складає 3 028 грн. 00 коп.

Згідно з пунктом 1 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру сплачується 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Так, у позовній заяві позивачем заявлено вимогу майнового характеру - відшкодування збитків, пов`язаних з невиконанням договору на виконання робіт по об`єкту "Капітальний ремонт автомобільної дороги загального користування місцевого значення О041406 Просяна-Великомихайлівка км 0+000 - км 18 + 900 Покровського району Дніпропетровської області" № 212 від 06.09.2018 у загальному розмірі 766 126 грн. 12 коп., за яку, з урахуванням подачі позовної заяви в електронній формі та застосуванням коефіцієнту 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору, підлягає сплаті судовий збір у розмірі 9 193 грн. 51 коп. (766 126 грн. 12 коп. х 1,5% х 0,8).

Проте, позивачем до позовної заяви не додано доказів сплати судового збору в передбаченому законом порядку.

При цьому, в тексті позовної заяви міститься клопотання про відстрочення сплати судового збору, в якому позивач посилається на таке:

- на даний час кошторисом Департаменту не передбачені кошти для сплати судового збору, що унеможливлює проведення його оплати та надання до позовної заяви у відповідності з вимогами Господарського процесуального кодексу України підтвердження, у зв`язку з чим позивач просить прийняти позовну заяву без її повернення з послідуючим стягненням, у відповідності з нормами, встановленими статтею 136 Цивільного процесуального кодексу України;

- позивач посилається на положення статті 136 Цивільного процесуального кодексу України, статті 8 Закону України "Про судовий збір", за якими, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Відповідно до пункту 3.1 постанови Пленуму Вищого господарського суду України від 21.02.2013 № 7 "Про деякі питання практики застосування розділу VI Господарського процесуального кодексу України" єдиною підставою для вивчення господарським судом дій, зазначених у статті 8 Закону, є врахування ним майнового стану сторін;

- на виконання наведених вимог закону, у підтвердження того, що на теперішній час майновий стан департаменту перешкоджає можливості сплати судового збору, позивач повідомляє, що згідно з кошторисом на 2024 рік, департаменту - за кодом 2800 "Інші поточні видатки" (саме за цим кодом передбачені цільові видатки зі сплати судового збору) не передбачені для департаменту асигнування зі сплати судового збору. З урахуванням вимог статті 119 Бюджетного кодексу України, положень Бюджетної програми КПКВК 7741010 "Здійснення виконавчої влади в Дніпропетровській області" департаменту заборонено використання бюджетних коштів за нецільовим призначенням, а саме використання бюджетних асигнувань, які передбачені із загального фонду державного бюджету та відносяться до інших цілей (відповідного коду економічної класифікації видатків). У зв`язку з чим, позивач просить суд відстрочити сплату судового збору до ухвалення судового рішення у справі, та прийняти до розгляду позовну заяву.

Розглянувши клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору, господарський суд не вбачає підстав для його задоволення з огляду на таке.

Відповідно до частини 1 статті 8 Закону України "Про судовий збір", ураховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті (частина 2 статті 8 Закону України "Про судовий збір").

Даний перелік умов відстрочення, розстрочення сплати судового збору або звільнення від його сплати та зменшення розміру судового збору є вичерпним.

Варто вказати, що Законом чітко визначено, що підставою для звільнення від сплати судового збору, відстрочення та розстрочення судом сплати судового збору є доведення заявником, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Із системного аналізу змісту норм зазначеної статті убачається, що положення пунктів 1 та 2 частини 1 статті 8 Закону України "Про судовий збір" не поширюються на юридичних осіб, незалежно від наявності майнового критерію (майнового стану учасника справи - юридичної особи), а положення пункту 3 частини 1 статті 8 вказаного Закону можуть бути застосовані до юридичної особи за наявності майнового критерію, але тільки у справах, визначених цим пунктом, тобто предметом позову у яких є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Предметом справи, що розглядається, не є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Крім того, за змістом статті 8 Закону України "Про судовий збір" не передбачено звільнення або відстрочення сплати судового збору юридичним особам (постанова Великої Палати Верховного Суду від 14.01.2021 у справі № 940/2276/18).

Таким чином, судом відхиляються посилання заявника на положення статті 8 Закону України "Про судовий збір", оскільки це положення стосується лише фізичних осіб (позивачів), у той час коли заявником у цій справі є юридична особа.

Статтею 129 Конституції України передбачено, що здійснюючи свої конституційні обов`язки, господарські суди повинні дотримуватися принципів здійснення правосуддя, зокрема, принципу рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Необхідність сплати судового збору є певним обмеженням при зверненні до суду, однак таке обмеження є загальним для всіх суб`єктів, узгоджується зі статтею 129 Конституції України, якою як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, і не може бути визнане обмеженням права доступу до суду у розумінні пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

При цьому, як органи державної влади, що утримуються за рахунок держбюджету, так і суб`єкти господарювання та громадяни, поставлені законом у рівні умови, у зв`язку з чим вибіркове надання господарським судом суб`єктивних переваг одним господарюючим суб`єктам перед іншими учасниками судового процесу призведе до порушення вищевказаного конституційного принципу, що є неприпустимим.

Крім того, встановлення державою обов`язку щодо сплати судового збору за подання позовної заяви, є допустимим і передбачуваним для позивача та не становить порушення гарантованого йому пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод права на суд.

Як визначено у рішенні Європейського суду з прав людини від 20.05.2010 у справі "Пелевін проти України" (заява № 24402/02), право на доступ до суду не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг (пункт 27). Такі обмеження дозволяються опосередковано, оскільки право на доступ до суду "за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання, що може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб і ресурсів суспільства та окремих осіб" (рішення від 28.05.1985 у справі "Ешингдейн проти Сполученого Королівства" (пункт 57).

У рішенні Європейського суду з прав людини від 19.06.2001 у справі "Креуз проти Польщі" (заява № 28249/95) зазначено, що вимога сплати зборів цивільними судами у зв`язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права доступу до суду, яке є саме по собі таким, що суперечить пункту 1 статті 6 Конвенції (пункт 60).

Таким чином, відстрочення сплати судового збору (розстрочення його сплати звільнення від сплати або зменшення його розміру) з підстав, передбачених статтею 8 Закону України "Про судовий збір", є прерогативою суду, який вирішує питання відкриття провадження (прийняття заяви, скарги тощо).

Зазначені норми є диспозитивними і встановлюють не обов`язок, а право суду на власний розсуд відстрочити сплату судового збору (звільнити від сплати, розстрочити його сплату або зменшити його розмір).

Ураховуючи положення статті 8 Закону України "Про судовий збір", суд позбавлений права надавати перевагу будь-якій стороні, в тому числі й у питанні відстрочення сплати судового збору.

Посилання позивача на його фінансове становище, а також те, що кошторисом Департаменту не передбачені кошти для сплати судового збору, відсутність грошових коштів на момент звернення з позовною заявою, не є тими обставинами, за яких можливе її надання у відповідності до статті 8 Закону України "Про судовий збір".

Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового стану (рішення у справах "Княт проти Польщі", "Єдамскі та Єдамска проти Польщі", від 26.07.2005).

Для вирішення питання про відстрочення сплати судового збору необхідним є доведення особою, яка звертається із відповідним клопотанням, фінансової неможливості сплатити судовий збір. При цьому, оцінці також підлягають дії, вчинені позивачем задля сплати судового збору та причини, з яких такі дії не призвели до позитивного вирішення питання його сплати.

При цьому, суд критично оцінює доданий позивачем до позовної заяви кошторис Департаменту на 2024 рік, який не може слугувати належним доказом, який би свідчив про те, що фінансове становище останнього унеможливлює сплату судового збору за подання позовної заяви, а також не наведено обставин, які б мали виключний характер, та свідчили б про наявність належних підстав для відстрочення сплати судового збору.

Таким чином, особа, яка звертається до суду, повинна дотримуватися вимог процесуального закону стосовно форми і змісту позовної заяви щодо сплати судового збору за подання позовної заяви та вчиняти усі можливі та залежні від неї дії для виконання такого обов`язку.

Оцінивши доводи, наведені позивачем в обґрунтування вимог заявленого ним клопотання, суд не вбачає, у даному випадку, наявності обставин, які відповідали б зазначеним вище критеріям, узгоджувались з наведеними законодавчими приписами в контексті визначених законодавцем умов та підстав для відстрочення сплати судового збору, що могли б зумовити вчинення такої процесуальної дії.

Одночасно слід ураховувати, що сторони судового процесу знаходяться у рівних умовах та однаково зазнають негативний вплив, що спричиняє збройна агресії російської федерації проти України (аналогічний правовий висновок викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 14.01.2021 у справі № 940/2276/18; ухвалі Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 13.05.2024 у справі № 910/3327/23).

Враховуючи викладене, суд не вбачає підстав для відстрочення сплати судового збору до прийняття рішення, натомість відсутність сплати судового збору надає суду достатньо правових підстав для залишення позовної заяви без руху.

Отже, враховуючи відсутність сплати судового збору, суд дійшов висновку про невідповідність позовної заяви вимогам пункту 2 частини 1 статті 164 Господарського процесуального кодексу України.

Також, суд звертає увагу позивача, що відповідно до пункту 2 частини 3 статті 162 Господарського процесуального кодексу України, позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта (для фізичних осіб - громадян України), якщо такі відомості відомі позивачу, вказівку на статус фізичної особи - підприємця (для фізичних осіб - підприємців), відомі номери засобів зв`язку та адресу електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Так, у позовній заяві позивачем зазначено відповідачем-2: Державне підприємство "Жилком" із наступною адресою: вулиця Центральна, будинок 2/4, м. Дніпро, 49000.

Проте, відповідно до відомостей Єдиного державного реєстру фізичних осіб-підприємців та громадських формувань станом на 20.05.2024, місцезнаходженням Державного підприємства "Жилком" є: вулиця Столярова, будинок 3 "А", офіс 2,3,4,5,7,8, м. Дніпро, 49038.

Таким чином, позивачем не дотримано вимог, які передбачені Господарським процесуальним кодексом України щодо змісту позовної заяви.

Відповідно до частин 1-4 статті 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити). Якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 176 цього Кодексу. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Вказані обставини є підставою для залишення позовної заяви без руху з наданням позивачу 7-денного строку з дня вручення вказаної ухвали для усунення зазначених недоліків, а саме: надання до суду доказів сплати судового збору в сумі 9 193 грн. 51 коп. з інформацією про його зарахування до спеціального фонду державного бюджету, а також, усунення помилки у вступній частині позовної заяви щодо зазначення місцезнаходження відповідача-2 (Державного підприємства "Жилком").

На підставі викладеного, керуючись статтями 164, 172, 174, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

УХВАЛИВ:

1. У задоволенні клопотання Департаменту житлово-комунального господарства та будівництва Дніпропетровської обласної державної адміністрації про відстрочення сплати судового збору - відмовити.

2. Позовну заяву Департаменту житлово-комунального господарства та будівництва Дніпропетровської обласної державної адміністрації до Товариства з обмеженою відповідальністю "Спецдоррембуд" та до Державного підприємства "Жилком" про відшкодування збитків, пов`язаних з невиконанням договору на виконання робіт по об`єкту "Капітальний ремонт автомобільної дороги загального користування місцевого значення О041406 Просяна-Великомихайлівка км 0+000 - км 18 + 900 Покровського району Дніпропетровської області" № 212 від 06.09.2018 у загальному розмірі 766 126 грн. 12 коп. - залишити без руху.

3. Встановити позивачу строк для усунення недоліків - 7 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, а саме подання до суду:

- доказів сплати судового збору в сумі 9 193 грн. 51 коп. з інформацією про його зарахування до спеціального фонду державного бюджету;

- усунення помилки у вступній частині позовної заяви щодо зазначення місцезнаходження відповідача-2 (Державного підприємства "Жилком").

Роз`яснити позивачу, що відповідно до частини 4 статті 174 Господарського процесуального кодексу України, у разі не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява буде вважається неподаною і буде повернута позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання - 22.05.2024 та не підлягає оскарженню.

Суддя Ю.В. Фещенко