ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

13 травня 2024 року Черкаси справа №925/591/24

Господарський суд Черкаської області у складі судді Кучеренко О.І. розглянувши матеріали

позовної заяви Військової частини НОМЕР_1

до Військової частини НОМЕР_2

про зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

08.05.2024 Військової частини НОМЕР_1 звернулась у Господарський суд Черкаської області із позовом до Військової частини НОМЕР_2 , у якому просить суд:

зобов`язати військову частину НОМЕР_2 здійснити постановку на облік військового майна продовольчої служби, отриманого відповідно до накладної №12 від 14.03.2022 на загальну суму 3501,05 тисяч грн у тому числі: продукти харчування (на 50 порцій Швеція) 19800 шт., добовий пайок (Німеччина) 5247 шт., коробок картонних 1270 шт. та продовольча тара: тарілка глибока одноразова пластикова 14400 шт., тарілка мілка одноразова пластикова 4500 шт., стакан одноразовий пластиковий ємністю 300 мл 45600 шт. ложка столова одноразова пластикова 46800 шт.;

внести військове майно отримане відповідно до накладної №12 від 14.03.2022 на загальну суму 3501,05 тис грн, у тому числі: продукти харчування (на 50 порцій Швеція) 19800 шт., добовий пайок (Німеччина) 5247 шт., коробок картонних 1270 шт. та продовольча тара: тарілка глибока одноразова пластикова 14400 шт., тарілка мілка одноразова пластикова 4500 шт., стакан одноразовий пластиковий ємністю 300 мл. 45600 шт. ложка столова одноразова пластикова 46800 шт., до Атестату № 2 від 31.03.2022 шляхом оформлення та підписання додатку до вказаного Атестату військової частини НОМЕР_2 .

У позовній заяві позивач також просить суд стягнути з відповідача на свою користь судові витрати у вигляді сплаченого судового збору у сумі 4844,80 грн.

Дослідивши зміст позовної заяви та додані до неї документи, суд зазначає, що згідно з частиною 2 статті 162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Згідно з позицією Великої Палати Верховного Суду реалізація права на звернення до суду є процесуальною дією, яка має здійснюватися самою особою у порядку самопредставництва або її процесуальним представником (постанови від 13.03.2018 у справі №914/2772/16, від 21.03.2018 у справі №914/2771/16).

У рішенні Конституційного Суду України №3-рп/99 від 08.04.1999 зроблено висновок, що за правовою природою представництво в суді є правовідносинами, в яких одна особа (представник) на підставі певних повноважень виступає від імені іншої особи (довірителя) і виконує процесуальні дії в суді в її інтересах, набуваючи (змінюючи, припиняючи) для неї права та обов`язки.

Отже, обов`язок суду перевірити належність доказів наявності у представника права вчиняти конкретну процесуальну дію зумовлений, головним чином тим, що такий представник виступає самостійно в суді від імені довірителя (особи, яка відмовилася захищати в суді свої права в порядку самопредставництва) і виконує процесуальні дії виключно в інтересах довірителя, набуваючи (змінюючи, припиняючи) для нього права та обов`язки.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 60 Господарського процесуального кодексу України повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені такими документами: довіреністю фізичної або юридичної особи.

Довіреність від імені юридичної особи видається за підписом (електронним підписом) посадової особи, уповноваженої на це законом, установчими документами (частина третя статті 60 Господарського процесуального кодексу України).

Відповідно до частин другої, третьої статті 244 Цивільного кодексу України представництво за довіреністю може ґрунтуватися на акті органу юридичної особи. Довіреністю є письмовий документ, що видається однією особою іншій особі для представництва перед третіми особам.

Разом з тим, в порядку самопредставництва юридичну особу може представляти за посадою її керівник або інші особи, повноваження яких визначені законодавством чи установчими документами.

Представник, який безпосередньо звертається з позовною заявою (підписує її) має довести обставини наявності у нього відповідних повноважень на здійснення представництва (самопредставництва) в суді від імені позивача.

Позовну заяву від імені Військової частини НОМЕР_1 підписано ОСОБА_1 .

До позовної заяви додано електронну довіреність у порядку передоручення від 11.04.2023, відповідно до якої ОСОБА_2 уповноважує ОСОБА_1 представляти інтереси Військової частини НОМЕР_1 в судах України (у тому числі в апеляційній та касаційній інстанціях), з усіма правами, які надано законом стороні у справі, у тому числі з правом підписувати, подавати, доповнювати позовні заяві та інші передбачені законом процесуальні документи.

Суддя зазначає, що надання довіреності на представника саме по собі виключає самопредставництво юридичної особи (відповідний висновок міститься в ухвалах Верховного Суду: від 09.06.2020 у справі №917/751/19, від 16.12.2020 у справі №917/855/20, від 28.04.2022 у справі №914/3293/20, у постанові Верховного Суду від 25.08.2022 у справі №910/25456/15 тощо).

Особа, яка представляє юридичну особу за довіреністю і виконує процесуальні дії на підставі повноважень, наданих їй довіреністю, виступає від імені цієї особи - довірителя, а не в порядку самопредставництва.

Суд враховує, що починаючи з 29.12.2019 самопредставництво юридичної особи допускає можливість вчинення у суді процесуальних дій від її імені не тільки керівником або членом виконавчого органу, але й будь-якою іншою особою, уповноваженою на такі дії за законом, статутом, положенням або трудовим договором (контрактом). Тому можливість участі у справі за правилами самопредставництва юридичної особи того, хто не є її керівником або членом її виконавчого органу, потрібно підтверджувати приписами або відповідного закону, або статуту чи положення цієї юридичної особи, або умовами трудового договору (контракту), посадовою інструкцією (у разі, якщо такого договору у письмовій формі не має чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника). Якщо інше не передбачено саме цими документами, уповноважений діяти у суді за правилами самопредставництва юридичної особи має всі права відповідного учасника справи. Наявність або відсутність у ЄДР даних про такого працівника, який поряд із керівником має право вчиняти дії від імені юридичної особи, не впливає на обов`язок останньої підтвердити повноваження цього працівника діяти у судовому процесі на підставі закону, статуту, положення, трудового договору (контракту), зокрема обсяг цих повноважень. Зазначене не виключає можливості додаткового подання до суду довіреності юридичної особи, проте самостійно вона не підтверджує повноваження діяти за правилами самопредставництва. Аналогічні висновки викладені в ухвалі Великої Палати Верховного Суду від 08.06.2022 у справі №303/4297/20, у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 06.11.2023 у справі №149/289/21.

Отже, для визнання особи такою, що діє у порядку самопредставництва в інтересах Військової частини НОМЕР_1 необхідно щоб у відповідному законі, статуті, положенні, посадовій інструкції чи трудовому договорі (контракті) тощо було чітко визначено її право діяти від імені такої юридичної особи без додаткового уповноваження.

До позовної заяви таких документів позивачем не додано.

Необхідно зауважити, що довіреність від 11.04.2023, відповідно до якої ОСОБА_2 уповноважує ОСОБА_1 представляти інтереси позивача у судах України, видана у порядку передоручення. Всупереч положенням частини 2 статті 245 Цивільного кодексу України вона не була посвідчена нотаріально, що свідчить про недотримання належної форми щодо довіреності.

Також матеріали позовної заяви не містять і доказів того, що ОСОБА_1 є адвокатом (повноваження якого могли б підтверджуватися довіреністю, виданою в установленому порядку).

Отже, до позовної заяви не надані належним чином засвідчені документи на підтвердження наявності у ОСОБА_1 права діяти від імені позивача відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту), в порядку самопредставництва, а саме, не зазначено посадове становище або статус адвоката, не додано Витяг з положення відповідного структурного підрозділу позивача та витяг з посадової інструкції зазначеної особи.

Відповідно до частин 1, 2 статті 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, які викладені у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного, керуючись статтями 162, 164, 174, 233-235 Господарського процесуального кодексу України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву залишити без руху.

Встановити Військовій частині НОМЕР_1 строк для усунення недоліків, протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху надати суду докази на підтвердження повноважень особи, яка її підписала.

Роз`яснити, що у випадку невиконання позивачем вимог суду про усунення недоліків позовної заяви у встановлений судом строк, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і не підлягає оскарженню.

Суддя Кучеренко О.І.