ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД СУМСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

06.05.2024м. СумиСправа № 920/735/23

Господарський суд Сумської області у складі судді Котельницької В.Л., при секретарі судового засідання Виходцевій О.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні господарського суду матеріали справи №920/735/23

за позовом акціонера Приватного акціонерного товариства «Сумбуд» ОСОБА_4 (АДРЕСА_5; рнокпп НОМЕР_1 )

в інтересах Приватного акціонерного товариства «Сумбуд» (вул.Петропавлівська, буд. 86, м. Суми, 40014, код за ),

до відповідача ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , рнокпп НОМЕР_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 )

про відшкодування збитків, завданих господарському товариству його посадовою особою (про стягнення 402515,00 грн збитків)

за участю представників сторін:

від позивача: не прибув,

від відповідача: не прибув,

справа розглядається у порядку загального позовного провадження

установив:

03.07.2023 позивач звернувся з позовом, відповідно до якого просить стягнути з відповідача 402515,00 грн (чотириста дві тисячі п`ятсот п`ятнадцять грн 00 коп.) збитків, а також судові витрати, які складаються 6037,73 грн (шість тисяч тридцять сім грн 73 коп.) судового збору та 50000,00 грн (п`ятдесят тисяч грн 00 коп.) витрат на послуги адвоката.

10.07.2023 за електронним запитом суду сформований витяг з Єдиного державного демографічного реєстру, відповідно до якого відповідач - ОСОБА_1 , (рнокпп НОМЕР_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ) з 06.10.2021 зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

Ухвалою від 10.07.2023 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі №920/735/23 в порядку загального позовного провадження; призначено підготовче судове засідання на 29.08.2023; установлено учасникам справи строки для надання заяв по суті справи.

24.07.2023 представник позивача через систему «Електронний суд» надіслав клопотання про долучення до матеріалів справи доказів (вх №616), в якому зазначив, що враховуючи, що на момент подання позову представник позивача не мав висновку експерта від 26.05.23 №3 про завдання збитків підприємству, контракту від 28.04.2015 та протоколу від 28.04.2015, представник позивача просив суд приєднати ці письмові докази до матеріалів справи та здійснювати подальший розгляд з їх урахуванням.

25.07.2023 представник відповідача подав відзив на позов (вх №4657/23), згідно з яким представник відповідача просить відмовити в задоволенні позову та розподілити судові витрати, стягнувши з позивача витрати на правову допомогу в сумі 20000,00 грн.

29.08.2023 представник відповідача подав клопотання (вх №5428/23), за яким представник відповідача просить продовжити строк підготовчого провадження на 30 днів, відклавши підготовче судове засідання та надавши зазначеному представнику можливість ознайомитися з матеріалами справи.

29.08.2023 представник відповідача ознайомився з матеріалами справи, що підтверджено відповідною відміткою даного представника на його клопотанні (вх №5428/23 від 29.08.2023).

Ухвалою суду від 29.08.2023 у справі №920/735/23 задоволено клопотання представника відповідача про відкладення підготовчого засідання та продовження строку підготовчого провадження (вх №5428 від 29.08.2023); продовжено строк підготовчого провадження на 30 днів; відкладено підготовче судове засідання та розгляд клопотання представника позивача про долучення додаткових доказів (вх №616 від 24.07.2023) у справі №920/735/23 на 02.10.2023.

02.10.2023 представник позивача надіслав клопотання (вх №887) про проведення судового засідання, призначеного на 02.10.2023 без участі представника позивача.

02.10.2023 представник відповідача подав заяву (вх №6202), в якій зазначив, що ознайомившись з матеріалами справи та висновком судової експертизи, наданої позивачем, відповідач не визнає позовних вимог та заперечує проти викладеної у висновку судової експертизи обставини про підписання ОСОБА_1 прибуткового касового ордеру №4 від 15.09.2015, оскільки виконавчим органом ПАТ «Сумбуд» станом на 2015 рік було Правління як колегіальний орган, яке підзвітне Наглядовій раді. Згідно з посадовими обов`язками члени Правління та Наглядової ради мали право підпису документів від імені товариства. Зазначену заяву долучено до матеріалів справи.

У підготовчому судовому засіданні 02.10.2023 в порядку ч. 5 ст. 233 ГПК України постановлено протокольну ухвалу, якою поновлено позивачу процесуальний строк для подання додаткових доказів, задоволено клопотання представника позивача про долучення до матеріалів справи висновку експерта від 26.05.2023 (вх №616 від 24.07.2023) та долучено даний висновок до справи; оголошено перерву в підготовчому судовому засіданні до 09.10.2023.

Ухвалою від 03.10.2023 у справі №920/735/23 повідомлено відповідача про оголошено в підготовчому судовому засіданні перерву до 09.10.2023.

06.10.2023 представник позивача надіслав клопотання (вх №919) про проведення судового засідання, призначеного на 09.10.2023 без участі представника позивача та про закриття підготовчого провадження та призначення розгляду справи по суті.

09.10.2023 представник відповідача подав заяву (вх №6344/23), відповідно до якої представник відповідача просить справу, призначену у судове засідання на 09.10.2023, розглянути без участі зазначеного представника.

09.10.2023 у зв`язку із відпусткою судді Котельницької В.Л. розгляд справи не відбувся.

Ухвалою суду від 17.10.2023 у справі №920/735/23 призначено підготовче судове засідання на 15.11.2023.

Ухвалою суду від 15.11.2023 у справі №920/735/23 закрито підготовче провадження та призначено розгляд справи по суті в судове засідання на 10.01.2024.

15.11.2023 представник позивача надіслав клопотання (вх №4436) про відкладення розгляду справи. Дане клопотання отримано судом після судового засідання.

23.11.2023 представник позивача надіслав письмові пояснення у справі (вх №1331).

12.12.2023 адвокат Коваленко О.І., як новий представник позивача за ордером серії ВМ №1043443 від 23.11.2023, подав клопотання про ознайомлення з матеріалами справи та надання доступу до електронної справи. Зазначеного адвоката додано до справи №920/706/23 як представника позивача з подальшим доступом до електронної справи. Крім того 08.01.2024 адвокат ознайомився з паперовим варіантом справи.

08.01.2024 представник позивача подав наступні документи:

1) клопотання (вх №204 від 08.01.2024) про поновлення строків та долучення доказів у справі, в якому просив визнати поважними причини неподання доказів та поновити строк на подання доказів у справі; долучити до матеріалів справи витяг із Статуту АТ «Сумбуд» від 2012 року, що діяв в період 2015-2016 років, витяг з Положення «Про виконавчий орган АТ «Сумбуд» від 2012, що діяв в період 2015-2016 років, висновок експерта №3 від 26.05.2023, акт внутрішнього аудиту від 07.10.2021, посадову інструкцію заступника головного бухгалтера ОСОБА_2 та провідного бухгалтера ОСОБА_3 , головного бухгалтера ОСОБА_6, скріншот з електронного суду.

2) письмові пояснення в обґрунтування своєї позиції у справі (вх №50 від 08.01.2024).

У підготовчому судовому засіданні 10.01.2024 розпочато розгляд справи по суті та в порядку ч. 5 ст. 233 ГПК України постановлено наступні протокольні ухвали:

1) залишено без розгляду клопотання представника позивача про продовження процесуального строку (вх №4436 від 15.11.2023);

2) задоволено усне клопотання представника позивача про поновлення строку; поновлено процесуальний строк, долучено додаткові докази (вх №1331 від 23.11.2023) до матеріалів справи;

3) задоволено клопотання представника позивача (вх №204 від 08.01.2024), поновлено строк для долучення додаткових доказів, долучено додаткові докази до матеріалів справи;

4) задоволено усне клопотання представника відповідача про оголошення перерви, оголошено перерву з розгляду справи по суті в судове засідання до 07.02.2024.

Ухвалою суду від 07.02.2024 у справі №920/735/23 задоволено клопотання представника відповідача про відкладення розгляду справи (вх №377 від 07.02.2024); відкладено розгляд справи №920/735/23 по суті в судове засідання на 06.03.2024.

05.03.2023 представник позивача подав клопотання про відкладення розгляду справи, у зв`язку із участю адвоката в іншому судовому процесі (вх №643), на підтвердження чого подав заяву про долучення доказів (вх №645).

05.03.2024 представник відповідача подав вступну промову (вх №1283/24), відповідно до якої просить відмовити в задоволенні позовних вимог.

Ухвалою суду від 06.03.2024 у справі №920/735/23 задоволено клопотання представника позивача про відкладення розгляду справи (вх №643 від 05.03.2024) та відкладено розгляд справи по суті на 18.03.2024.

13.03.2024 відповідно до поданої зави (вх №691 від 08.03.2024) представник відповідача адвокат Зеленський В.В. ознайомився з матеріалами справи.

Ухвалою від 14.03.2024 у справі №920/735/23 задоволено клопотання представника відповідача про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду (вх №1402 від 14.03.2024) у справі №920/735/23; постановлено провести судове засідання у справі №920/735/23, призначене на 18.03.2024, 15:00, за участі представника відповідача - Зеленського Владислава Володимировича (e-mail: ІНФОРМАЦІЯ_2 ), в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням підсистеми відеоконференцзв`язку ЄСІТС.

18.03.2024 розгляд справи №920/735/23, призначений в судове засідання на 15:00, не відбувся у зв`язку із оголошенням на території Сумської області повітряної тривоги, що підтверджено актом Господарського суду Сумської області від 18.03.2024 у справі №920/735/23.

Ухвалою суду від 18.03.2024 у справі №920/735/23 призначено розгляд справи по суті в судове засідання на 08.04.2024, 15:00.

08.04.2024 представник відповідача надіслав заяву (вх №1021), в якій просив здійснити розгляд справи за його відсутності з врахуванням поданої ним вступної промови.

08.04.2024 розгляд справи №920/735/23, призначений в судове засідання на 15:00, не відбувся у зв`язку із оголошенням на території Сумської області повітряної тривоги, що підтверджено актом Господарського суду Сумської області від 08.04.2024 у справі №920/735/23.

Ухвалою суду від 08.04.2024 у справі №920/735/23 призначено розгляд справи по суті в судове засідання на 06.05.2024, 12:00.

У судовому засіданні 06.05.204 встановлено:

Представник позивача у судове засідання не прибув, подав заяву (вх №2598/24), відповідно до якої позовні вимоги підтримує та просить здійснити розгляд справи за відсутності представника позивача.

Представник відповідача у судове засідання не прибув. 06.05.2024 представники відповідача подали заяви (вх №2597/24, №1341), в яких проти позову заперечують та просять здійснити розгляд справи за їх відсутності.

Відповідно до ч. 1 ст. 202 ГПК України неявка у судове засідання сторін не перешкоджає розгляду справи по суті.

Судовий процес на виконання ч. 3 ст. 222 ГПК України не фіксувався за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Під час судового розгляду, відповідно до статей 209, 210 ГПК України були з`ясовані всі обставини, на які позивач у справі посилався, як на підставу своїх вимог, та досліджені всі докази, наявні в матеріалах справи.

У судовому засіданні 06.05.2024 на підставі частини 4 статті 240 Господарського процесуального кодексу України, судом підписано вступну та резолютивну частини рішення без його проголошення.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, господарський суд установив наступне.

03.07.2023 ОСОБА_4 звернувся як акціонер Приватного акціонерного товариства «Сумбуд» в інтересах Приватного акціонерного товариства «Сумбуд» з позовом про стягнення з відповідача 402515,00 грн збитків.

Відповідно до пункту 12 частини першої статті 20 ГПК України справи у спорах між юридичною особою та її посадовою особою (у тому числі посадовою особою, повноваження якої припинені) про відшкодування збитків, заподіяних юридичній особі діями (бездіяльністю) такої посадової особи, за позовом власника (власників), учасника (учасників), акціонера (акціонерів) такої юридичної особи, поданим в її інтересах, належать до виключної юрисдикції господарських судів.

Спори між юридичною особою та її посадовою особою (у тому числі посадовою особою, повноваження якої припинені) про відшкодування збитків, заподіяних юридичній особі діями (бездіяльністю) її посадової особи, розглядаються господарським судом виключно за місцезнаходженням юридичної особи (частина сьома статті 30 ГПК України).

За статтею 54 ГПК України правом подавати зазначений позов наділено власника (учасника, акціонера) юридичної особи, якому належить 5 і більше відсотків статутного капіталу товариства (крім привілейованих акцій) або частка у власності юридичної особи якого становить 5 і більше відсотків.

Відповідно до виписки про стан рахунку в цінних паперах №03901 від 09.03.2023 станом на 08.03.2023 ОСОБА_4 (рнокпп НОМЕР_3 ) належить 39,6533% частки у статутному капіталі АТ «Сумбуд».

Таким чином, відповідно до ст. 54 ГПК України, матеріали справи містять докази правомірного звернення ОСОБА_4 , як акціонера ПрАТ «Сумбуд», з даним позовом.

14.09.2015 між Публічним акціонерним товариством «Сумбуд» (продавець), та ОСОБА_5 (покупець) укладено договір купівлі-продажу майнових прав №3.

Відповідно до пункту 2.1 договору продавець продає, а покупець придбає майнові права на об`єкт нерухомості в об`єкті будівництва за адресою: АДРЕСА_2 а саме: квартиру загальною площею 42,37 кв.м в багатоповерховому житловому будинку.

Згідно з пунктом 4.1 договору ціна майнових прав на об`єкт нерухомості, на дату укладення даного договору, склала 402515,00 грн, у т.ч. ПДВ 67085,83 грн.

За умовами пункту 4.2 договору сплата грошових коштів, зазначених в пункті 4.1 договору, проводиться покупцем в національній валюті України, шляхом банківського переказу на поточний рахунок продавця або внесенням готівки в строк: до 16.09.2015 - 402515,00 грн, у т.ч. ПДВ.

18.03.2016 між покупцем та продавцем укладено додаткову угоду №1 до договору купівлі-продажу майнових прав від 14.09.2015 №3.

Відповідно до прибуткового касового ордеру ПАТ «Сумбуд» від 15.09.2015 №4, згідно з договором купівлі-продажу майнових прав №3 від 14.09.2015, прийнято від ОСОБА_5 102515,00 грн. Прибутковий касовий ордер від 15.09.2015 №4 від імені головного бухгалтера підписаний ОСОБА_1 та касиром ОСОБА_2

31.05.2016 між ПАТ «Сумбуд», в особі ОСОБА_1 , та ОСОБА_5 підписано акт прийому-передачі квартир, за яким продавець передав покупцю нежитлове приміщення у житловому будинку за адресою АДРЕСА_3 , загальною площею 44,07 кв.м.

26.05.2023 висновком судового експерта ТОВ «Полтавське бюро судово-економічної експертизи та аудиту» №3 за заявою директора ПАТ «Сумбуд» ОСОБА_4 встановлено, що розмір матеріальної шкоди (збитків), завданої ПАТ «Сумбуд» за договором купівлі-продажу майнових прав від 14.09.2015 №3 (квартира АДРЕСА_4 ) склав 402515,00 грн.

Звертаючись до суду з даним позовом, позивач стверджує, що відповідач як посадова особа, своїми діями завдав зазначені збитки ПАТ «Сумбуд» у зв`язку з чим, просить стягнути з ОСОБА_1 402515,00 грн завданих збитків.

Згідно зі статтею 16 ЦК кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого майнового права та інтересу.

Одним із способів захисту цивільних прав та інтересів є відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди.

Відповідно до статті 89 ГК України посадові особи відповідають за збитки, завдані ними господарському товариству. Відшкодування збитків, завданих посадовою особою господарському товариству її діями (бездіяльністю), здійснюється у разі, якщо такі збитки були завдані: діями, вчиненими посадовою особою з перевищенням або зловживанням службовими повноваженнями; діями посадової особи, вчиненими з порушенням порядку їх попереднього погодження або іншої процедури прийняття рішень щодо вчинення подібних дій, встановленої установчими документами товариства; діями посадової особи, вчиненими з дотриманням порядку їх попереднього погодження або іншої процедури прийняття рішень щодо вчинення відповідних дій, встановленої товариством, але для отримання такого погодження та/або дотримання процедури прийняття рішень посадова особа товариства подала недостовірну інформацію; бездіяльністю посадової особи у випадку, коли вона була зобов`язана вчинити певні дії, відповідно до покладених на неї обов`язків; іншими винними діями посадової особи.

За приписами частин 1, 2 статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Пунктом 15 частини 1 статті 2 Закону України «Про акціонерні товариства» (в редакції, що діяла на час виникнення спірних правовідносин) встановлено, що посадові особи органів акціонерного товариства - це фізичні особи - голова та члени наглядової ради, виконавчого органу, ревізійної комісії, ревізор акціонерного товариства, а також голова та члени іншого органу товариства, якщо утворення такого органу передбачено статутом товариства.

Статтею 63 Закону України «Про акціонерні товариства» передбачено, що посадові особи органів акціонерного товариства повинні діяти в інтересах товариства, дотримуватися вимог законодавства, положень статуту та інших документів товариства. Посадові особи органів акціонерного товариства несуть відповідальність перед товариством за збитки, завдані товариству своїми діями (бездіяльністю), згідно з законом. У разі якщо відповідальність, згідно з цією статтею, несуть кілька осіб, їх відповідальність перед товариством є солідарною.

24.04.2012 протоколом загальних зборів акціонерів ПАТ «Сумбуд» затверджено статут Публічного акціонерного товариства «Сумбуд» (нова редакція) (далі - Статут).

Відповідно до п. 8.1 Статуту управління Товариством здійснюють: вищий орган Товариства - Загальні збори акціонерів; Наглядова рада Товариства; виконавчий орган Товариства - Правління Товариства; Ревізійна комісія.

Правління акціонерного Товариства підзвітне Загальним зборам і Наглядовій раді, організовує виконання їх рішень. Правління діє від імені Товариства у межах, встановлених Статутом Товариства і Законом (п. 8.80 Статуту).

Права та обов`язки членів Правління визначаються Законом, Статутом Товариства. Порядок скликання та проведення засідань виконавчого органу встановлюється Положенням про виконавчий орган Товариства (п. 8.81 Статуту).

Голова Правління організовує роботу колегіального Виконавчого органу; скликає засідання, забезпечує ведення протоколів засідань (п. 8.82 Статуту).

Голова Правління має право без довіреності діяти від імені Товариства, відповідно до рішень колегіального виконавчого органу, в тому числі представляти інтереси Товариства, вчиняти правочини від імені Товариства, видавати накази та давати розпорядження, обов`язкові для виконання всіма працівниками Товариства (п. 8.83 Статуту).

У разі неможливості виконання головою Правління своїх повноважень за рішенням наглядової ради його повноваження здійснює Голова наглядової ради, або один із членів колегіального виконавчого органу (п. 8.84 Статуту).

До компетенції Правління Товариства відноситься вирішення всіх питань виробничої діяльності Товариства, визначених цим Статутом, рішенням Загальних зборів акціонерів Товариства або делегованих іншими органами управління (п. 8.85 Статуту).

Персональний склад Правління обирається Наглядовою радою Товариства простою більшістю голосів терміном на 3 роки (п. 8.87 Статуту).

Голова Правління обирається Наглядовою радою Товариства простою більшістю голосів терміном на 3 роки (п. 8.88 Статуту).

Відповідальність за організацію бухгалтерського обліку та забезпечення фіксування фактів здійснення всіх господарських операцій у певних документах, збереження оброблених документів, регістрів і звітності протягом встановленого строку, але не менш трьох років, несе Голова Правління Товариства (п. 8.89 Статуту).

Відповідно до п. 8.92 Статуту Правління Товариства:

- здійснює виконання рішень Загальних зборів акціонерів Товариства та Наглядової ради Товариства;

- колегіально вирішує нижчезазначені питання щодо фінансово-господарської та виробничої діяльності Товариства в межах передбачених цим Статутом;

- складає квартальні та річні звіти про результати господарської діяльності Товариства та подає їх на затвердження Наглядовій раді Товариства;

- попередньо розглядає всі питання, що виносяться на розгляд Загальних зборів акціонерів Товариства, готує у зв`язку з цим необхідні матеріали;

- розглядає питання щодо ведення зовнішньоекономічної діяльності;

- приймає рішення щодо вчинення правочинів з питання розпорядження (відчуження) та використання майна Товариства в межах, визначених цим Статусом та діючим законодавством. Рішення пов`язані зі збільшенням активів Товариства або їх зменшенням, обов`язково погоджуються Наглядовою радою;

- готує пропозиції щодо організаційної структури Товариства, умов оплати праці посадових осіб, працівників Товариства, його дочірніх підприємств, філій, представництв та подає їх на затвердження Наглядовій раді Товариства;

- розробляє та подає на затвердження Наглядовій раді Товариства внутрішні нормативні документи Товариства;

- приймає рішення з інших питань поточної діяльності Товариства, які виносяться на розгляд Головою Правління;

- укладає договір з обраним Наглядовою радою депозитарієм на обслуговування емісії цінних паперів.

Пунктом 8.96 Статут визначено, що Голова Правління Товариства організовує та керує роботою Правління Товариства, здійснює керівництво Товариством і має такі права та повноваження:

- без доручення вчиняти дії від імені Товариства, представляти інтереси Товариства у всіх вітчизняних та іноземних підприємствах, в установах і організаціях;

- керувати поточними справами Товариства пов`язаними з виробничою діяльністю і забезпечувати виконання рішень Вищого органу Товариства, Наглядової ради та Правління Товариства;

- особисто здійснювати повноваження щодо управління корпоративними правами Товариства в господарських Товариствах, створених за участю Товариства, або призначити уповноваженого представника;

- проводити переговори та вчиняти правочини (укладати договори, угоди та ін.) від імені Товариства в межах, що визначені Наглядовою радою Товариства та цим Статутом;

- призначати на посаду та звільняти з посади працівників Товариства, затверджувати конкретні розміри ставок заробітної плати і посадових окладів працівників Товариства;

- спільно з головою наглядової ради призначати на посаду та звільняти з посади керівників дочірніх підприємств, філій та представництв Товариства;

- розпоряджатися коштами та майном Товариства в межах, що визначені рішенням Наглядової ради Товариства;

- відкривати поточний, валютний та інші рахунки в будь-якому банку України та за кордоном для зберігання коштів і здійснення всіх видів розрахунків, кредитних та касових операцій Товариства отримавши Попереднє погодження наглядової ради;

- підписувати доручення та довіреності на провадження дій від імені Товариства;

- вживати заходів для заохочення працівників Товариства. Накладати стягнення на працівників Товариства у порядку та у випадках передбачених чинним законодавством України та цим Статутом;

- розподіляли обов`язки між членами Правління Товариства;

- виходили з пропозицією скликання Загальних зборів акціонерів;

- керувати виробничою діяльністю структурних підрозділів Товариства;

- організовувати та забезпечувати ведення, облік та зберігання протоколів засідань Правління Товариства;

- видавати накази та розпорядження, які є обов`язковими для працівників Товариства.

Питання повноважень, умов діяльності та матеріального забезпечення Голови Правління Товариства визначаються у Контракті.

28.04.2015 на засіданні Наглядової ради ПАТ «Сумбуд», результати якого оформлені протоколом №1, в т.ч.: розглядалось питання №2 порядку денного «Про обрання голови та членів Правління» та питання №3 порядку денного «Про умови укладання договорів з головою та членами Правління». За результатами розгляду другого питання вирішено обрати на новий термін головою правління ПАТ «Сумбуд» ОСОБА_1

28.04.2015 між Наглядовою радою ПАТ «Сумбуд», на підставі рішення Наглядової ради від 28.04.2015 та пунктів 8.69, 8.88 статуту ПАТ «Сумбуд», в особі голови Наглядової ради ОСОБА_7, та ОСОБА_1 укладено контракт про призначення ОСОБА_1 на посаду керівника (голови правління) виконавчого органу ПАТ «Сумбуд».

Розділом 2 контракту визначені повноваження, функції та обов`язки Голови правління.

Згідно з пунктом 2.1 контракту Голова правління виконує функції та має наступні повноваження:

1) діє без доручення від імені Товариства, представляє його в усіх державних органах, підприємствах, установах і організаціях всіх форм власності в межах, що означені статутом Товариства (підпункт 2.1.1);

2) очолює Правління ПAT «Сумбуд» (підпункт 2.1.2);

3) визначає порядок використання фондів Товариства, розпоряджається майном Товариства, згідно з чинним законодавством та статутом Товариства; операції з відчуження майна Голова правління узгоджує з Наглядовою радою Товариства (підпункт 2.1.3);

4) організовує роботу виконавчого апарату Товариства, формує його структуру, приймає та звільняє працівників виконавчого апарату; за погодженням з Наглядовою радою приймає та звільняє керівників та головних спеціалістів дочірніх підприємств та товариств (підпункт 2.1.4);

5) визначає повноваження і межі відповідальності товариств та дочірніх підприємств акціонерного Товариства, надає наглядовій раді пропозиції щодо Положень та статутів товариств та дочірніх підприємств акціонерного Товариства; за погодженням з наглядовою радою укладає контракти з керівниками товариств та дочірніх підприємств акціонерного Товариства (підпункт 2.1.5);

6) приймає рішення, видає накази, розпорядження та інші акти по оперативних питаннях внутрішньої діяльності Товариства, дає вказівки, обов`язкові для всіх підрозділів та працівників Товариства (підпункт 2.1.6);

7) видає довіреності на представництво інтересів Товариства (підпункт 2.1.7);

8) відкриває рахунки в банках (підпункт 2.1.8);

9) укладає господарські та інші договори для забезпечення діяльності і мети Товариства відповідно до чинного законодавства та статуту Товариства (підпункт 2.1.9);

10) заохочує працівників, що особливо відзначилися в роботі, згідно з Положеннями, що діють в Товаристві, а також накладає стягнення на працівників відповідно до законодавства (підпункт 2.1.10);

11) має інші повноваження, що віднесені чинним законодавством і статутом Товариства до компетенції Голови правління.

Обов`язки голови правління встановлені в пункті 2.2 контракту, а саме:

1) забезпечувати продуктивну роботу Товариства, ефективне використання та збереження майна Товариства (підпункт 2.2.1);

2) подавати пропозиції щодо порядку денного Загальних зборів акціонерів Товариства, готує необхідні матеріалів для розгляду на зборах (підпункт 2.2.2);

3) подавати на затвердження Наглядовою радою, Загальними зборами проекти планів, а також звіти про виконання цих планів (підпункт 2.2.3);

4) виконувати рішення Загальних зборів акціонерів, Наглядової ради та Правління Товариства (підпункт 2.2.4);

5) організовувати матеріально-технічне забезпечення діяльності Товариства (підпункт 2.2.5);

6) організовувати впровадження прогресивних форм та методів господарювання (підпункт 2.2.6);

7) створювати сприятливі умови для матеріального та соціального забезпечення працівників Товариства (підпункт 2.2.7);

8) забезпечувати своєчасну сплату заробітної плати, податків та інших платежів відповідно до законодавства (підпункт 2.2.8);

9) вживати заходи щодо створення безпечних та сприятливих умов праці (підпункт 2.2.9);

10) забезпечувати збереження та нерозголошення технічної, фінансової, комерційної та іншої інформації про Товариство (підпункт 2.2.10 контракту);

11) виконує інші обов`язки відповідно до чинного законодавства України та статуту Товариства (підпункт 2.2.11 контракту).

За умовами пункту 2.3 контракту, у разі якщо в період дії контракту статутом Товариства будуть передбачені інші повноваження та обов`язки Голови правління або окремі повноваження будуть виключені, діють відповідні норми статуту Товариства.

Відповідно до пункту 4.1 контракту, у випадку невиконання чи неналежного виконання обов`язків, передбачених цим контрактом, сторони несуть відповідальність згідно з законодавством та цим контрактом.

Згідно з пунктом 4.2 контракту спори між сторонами вирішуються у порядку, встановленому діючим законодавством.

Як стверджує позивач, відповідно до даних первинних документів та бухгалтерського обліку підприємства, кошти, отримані ОСОБА_1 за договором купівлі-продажу майнових прав від 14.09.2015 №3, всупереч вимогам Положення про ведення касових операцій у національній валюті в України, оприбутковано не було. Відповідач, який прийняв кошти за касовим ордером, не здійснив їх належний облік, оприбуткування та здійснення подальшого депонування готівки на банківський рахунок ПАТ «Сумбуд», внаслідок чого завдав позивачу збитків в сумі недоотриманих коштів - 402515,00 грн. Зазначений факт, на думку позивача, також підтверджується висновком експерта.

Постановою Правління Національного банку України від 15.12.2004 №637 затверджено Положення про ведення касових операцій в національній валюті в Україні (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) (далі - Положення).

Пунктом 1.2. Положення визначено, що:

- каса - це приміщення або місце здійснення готівкових розрахунків, а також приймання, видачі, зберігання готівкових коштів, інших цінностей, касових документів;

- касова книга - це документ установленої форми, що застосовується для здійснення первинного обліку готівки в касі;

- касовий ордер - це первинний документ (прибутковий або видатковий касовий ордер), що застосовується для оформлення надходжень (видачі) готівки з каси. Форми касових ордерів, що використовуються спеціалізованими підприємствами та установами Національного банку України, які не мають оборотної каси, установлюються відповідним нормативно-правовим актом Національного банку України;

- касові операції - це операції підприємств (підприємців) між собою та з фізичними особами, що пов`язані з прийманням і видачею готівки під час проведення розрахунків через касу з відображенням цих операцій у відповідних книгах обліку;

- готівкові розрахунки - це платежі готівкою підприємств (підприємців) та фізичних осіб за реалізовану продукцію (товари, виконані роботи, надані послуги), а також за операціями, які безпосередньо не пов`язані з реалізацією продукції (товарів, робіт, послуг) та іншого майна;

- оприбуткування готівки - це проведення підприємствами і підприємцями обліку готівки в касі на повну суму її фактичних надходжень у касовій книзі, книзі обліку доходів і витрат, книзі обліку розрахункових операцій;

За змістом пункту 2.6 Положення вся готівка, що надходить до кас, має своєчасно (у день одержання готівкових коштів) та в повній сумі оприбутковуватися.

Оприбуткуванням готівки в касах підприємств, які проводять готівкові розрахунки з оформленням їх касовими ордерами і веденням касової книги, відповідно до вимог глави 4 цього Положення, є здійснення обліку готівки в повній сумі її фактичних надходжень у касовій книзі на підставі прибуткових касових ордерів.

Згідно з пунктом 3.1 Положення касові операції оформляються касовими ордерами, видатковими відомостями, розрахунковими документами, документами за операціями з застосуванням електронних платіжних засобів, іншими касовими документами, які згідно з законодавством України підтверджували б факт продажу (повернення) товарів, надання послуг, отримання (повернення) готівкових коштів.

Відповідно до пункту 3.3 Положення приймання готівки в каси проводиться за прибутковими касовими ордерами, підписаними головним бухгалтером або особою, уповноваженою керівником підприємства.

Пунктом 4.1 Положення встановлено, що з метою забезпечення здійснення розрахунків готівкою підприємства повинні мати касу, а їх керівники мають забезпечити належне облаштування цієї каси та надійне зберігання готівкових коштів у ній. Якщо з вини керівників не були створені належні умови для забезпечення схоронності коштів під час їх зберігання і транспортування, то вони несуть за це відповідальність у встановленому законодавством України порядку. Зберігання в касі готівки та інших цінностей, що не належать цьому підприємству, забороняється.

Всі надходження і видача готівки в національній валюті підприємства відображають у касовій книзі (пункт 4.2 Положення).

Згідно з пунктом 4.3 Положення записи в касовій книзі проводяться касиром за операціями одержання або видачі готівки за кожним касовим ордером і видатковою відомістю в день її надходження або видачі. За відсутності руху готівки в касі протягом робочого дня записи в касовій книзі в цей день можуть не провадитися.

Відповідно до пункту 4.7 Положення керівник підприємства, в разі зарахування на роботу касира, укладає з ним договір про повну матеріальну відповідальність та ознайомлює його під підпис з вимогами цього Положення.

Пунктом 4.8 Положення встановлено, що касир відповідно до законодавства України несе повну матеріальну відповідальність за збереження всіх прийнятих ним цінностей. Касиру забороняється передовіряти виконання дорученої йому роботи іншим особам.

На підприємствах, які мають одного касира, у разі потреби тимчасової його заміни, виконання обов`язків касира покладається на іншого працівника за письмовим наказом керівника. З цим працівником укладається договір про повну матеріальну відповідальність на час виконання ним обов`язків касира.

У разі відсутності касира (у зв`язку з хворобою тощо) цінності, що передані йому під відповідальність, перераховуються іншим касиром, якому вони передаються, у присутності керівника та головного бухгалтера або в присутності комісії, призначеної керівником підприємства. Про результати перерахування і передавання цінностей складається акт за підписами зазначених осіб.

Підприємства, штатним розписом яких не передбачено посади касира, виконання його обов`язків можуть покладати, відповідно до письмового розпорядження керівника, на бухгалтера чи іншого працівника, з яким укладається договір про повну матеріальну відповідальність.

Матеріалами справи підтверджено, що головою правління ПАТ «Сумбуд» в період, в який на думку позивача, ПАТ «Сумбуд» нанесені збитки в розмірі 402515,00 грн за господарською операцією 15.09.2015 за договором купівлі-продажу майнових прав від 14.09.2015 №3, був ОСОБА_1 .

У той же час, зі змісту спірного касового ордеру від 15.09.2015 №4 вбачається, що готівку у розмірі 402515,00 грн одержав касир ОСОБА_2 , який відповідно до вимог чинного законодавства несе повну матеріальну відповідальність за збереження всіх прийнятих ним цінностей.

Матеріали справи не містять жодних доказів, в тому числі результатів аудиторської перевірки позивача, проведеної у відповідності до вимог чинного законодавства, які б підтверджували, що в вересні 2015 року функції касира були покладені на ОСОБА_1 , що кошти за прибутковим касовим ордером від 15.09.2015 дійсно були отримані від ОСОБА_5 , або що саме ОСОБА_1 всупереч вимог чинного законодавства внаслідок недбалості або перевищення службових повноважень, в тому числі шляхом надання незаконних вказівок касиру ОСОБА_2 , привласнив спірні кошти.

Таким чином, суд дійшов висновку, що позивачем не доведений факт матеріальної відповідальності саме відповідача за прийняті кошти.

Загальні підстави відповідальності за завдану майнову шкоду визначено у статті 1166 ЦК України, згідно з якою будь-яка майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам або майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується особою, яка її завдала, в повному обсязі. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини (частина 2 статті 1166 ЦК України).

Суд зазначає, що для застосування такої міри відповідальності як відшкодування збитків необхідною є наявність усіх чотирьох загальних умов відповідальності, а саме: протиправна поведінка; збитки; причинний зв`язок між протиправною поведінкою та завданими збитками; вина.

Саме на позивача покладено обов`язок доведення факту протиправної поведінки, розміру завданої шкоди та прямого причинного зв`язку між порушенням зобов`язання та шкодою. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає.

При цьому, судом враховано правові позиції, викладені у постанові Верховного Суду від 24.06.2020 у справі №922/2187/16, від 07.05.2020 у справі №910/5100/19, у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.11.2019 у справі №910/20261/16.

Протиправна поведінка особи може виявлятися у прийнятті нею неправомірного рішення або у неправомірній поведінці (діях або бездіяльності). Протиправною у цивільному праві вважається поведінка, яка порушує імперативні норми права або санкціоновані законом умови договору, внаслідок чого порушуються права іншої особи.

Під шкодою розуміється матеріальна шкода, що виражається у зменшенні майна потерпілого в результаті порушення належного йому майнового права, та (або) применшенні немайнового блага (життя, здоров`я тощо).

Причинний зв`язок між протиправною поведінкою особи та завданою шкодою є обов`язковою умовою відповідальності, яка передбачає, що шкода стала об`єктивним наслідком поведінки заподіювача шкоди.

При цьому, саме на позивача покладено обов`язок доведення факту протиправної поведінки, розміру завданої шкоди та прямого причинного зв`язку між порушенням зобов`язання та шкодою.

Також судом встановлено, що виконавчим органом позивача, який здійснює керівництво його поточною діяльністю, є Правління Товариства, колегіальний орган, який колегіально вирішує в тому числі питання щодо фінансово-господарської та виробничої діяльності Товариства в межах, передбачених статутом; складає квартальні та річні звіти про результати господарської діяльності Товариства та подає їх на затвердження Наглядовій раді Товариства, а Голова Правління в тому числі відповідно до статуту забезпечує виконання всіх рішень Правління Товариства, розпоряджається коштами та майном Товариства в межах, що визначені статутом.

На підставі наведеного, суд дійшов висновку, що матеріали справи не містять доказів наявності усіх чотирьох загальних умов відповідальності відповідача, оскільки позивач не довів, що саме ОСОБА_1 , як голова Правління, був матеріально відповідальною особою за внесення готівки до каси ПАТ «Сумбуд». Також, позивач не довів, що саме дії ОСОБА_1 стали причиною завдання шкоди ПАТ «Сумбуд» в сумі 402515 грн при здійсненні господарської операції 15.09.2015 за прибутковим касовим ордером №4 за договором купівлі-продажу майнових прав від 14.09.2015 №3.

Згідно з частинами першою, третьою статті 13 ГПК України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Відповідно до частини першої статті 73 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставини, які мають значення для вирішення справи.

Згідно з частиною першою, третьою статті 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Відповідно до ст. 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Враховуючи наведене, суд дійшов висновку, що позивачем не доведено належними та допустимими наявність усіх чотирьох загальних умов відповідальності відповідача, у зв`язку з чим суд відмовляє в задоволенні позовних вимог.

При ухваленні рішення в справі, суд, у тому числі, вирішує питання щодо розподілу судових витрат між сторонами.

Статтею 123 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; 3) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; 4) пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду.

Відповідно до частин 1-3 статті 129 Господарського процесуального кодексу України судовий збір покладається: 1) у спорах, що виникають при укладанні, зміні та розірванні договорів, - на сторону, яка безпідставно ухиляється від прийняття пропозицій іншої сторони, або на обидві сторони, якщо судом відхилено частину пропозицій кожної із сторін; 2) у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, - на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Судовий збір, від сплати якого позивач у встановленому порядку звільнений, стягується з відповідача в дохід бюджету пропорційно розміру задоволених вимог, якщо відповідач не звільнений від сплати судового збору. Якщо інше не передбачено законом, у разі залишення позову без задоволення, закриття провадження у справі або залишення без розгляду позову позивача, звільненого від сплати судового збору, судовий збір, сплачений відповідачем, компенсується за рахунок держави в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Враховуючи норми п. 2 ч. 1 та п. 2 ч. 4 ст. 129 ГПК України судові витрати, здійснені позивачем у справі суд залишає за позивачем.

Керуючись статтями 123, 129, 232, 233, 236-238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

вирішив:

1. Відмовити у задоволенні позову.

Згідно зі ст. 241 ГПК України рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відповідно до ст. 256 ГПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: 1) рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду;2) ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом десяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 261 цього Кодексу.

Суд звертає увагу учасників справи, що відповідно до частини 7 статті 6 ГПК України особам, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, суд вручає будь-які документи у справах, в яких такі особи беруть участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення на офіційні електронні адреси таких осіб, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Повний текст рішення складено та підписано 17.05.2024.

Суддя В.Л. Котельницька