ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про

20.05.2024м. ДніпроСправа № 904/4609/23

За скаргою: Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Дніпропетровськгаз"

на бездіяльність приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Крайчинського Сергія Станіславовича

у справі:

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Газопостачальна компанія "Нафтогаз України", м. Київ

до Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Дніпропетровськгаз", Дніпропетровська область, м. Дніпро

про стягнення 116 388 814,53 грн

Суддя Мілєва І.В.

За участю секретаря судового засідання Савенко В.А.

Представники:

від позивача: не з`явився;

від відповідача: Азаренков С.М.;

від приватного виконавця: Крайчинський С.С.;

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Газопостачальна компанія "Нафтогаз України" звернулося до господарського суду з позовною заявою до Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Дніпропетровськгаз" про стягнення 116 388 814,53 грн, з яких: 88 911 538,03 грн основний борг, 22 166 986,13 грн пеня, 1 330 019,16 грн 3% річних, 3 980 271,21 грн інфляційні втрати.

Позовні вимоги мотивовані неналежним виконанням відповідачем умов договору постачання природного газу постачальником "останньої надії".

Рішенням Господарського суду Дніпропетровської області від 27.11.2023 позов задоволено в повному обсязі. Стягнуто з Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Дніпропетровськгаз" на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Газопостачальна компанія "Нафтогаз України" 117 328 214,53 грн, а саме: 116 388 814,53 грн, з яких: 88 911 538,03 грн основний борг, 22 166 986,13 грн пеня, 1 330 019,16 грн 3% річних, 3 980 271,21 грн інфляційні втрати, а також витрати по сплаті судового збору у розмірі 939 400,00 грн.

Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду 06.02.2024 повернуто апеляційну скаргу Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Дніпропетровськгаз" на рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 27.11.2023 у справі № 904/4609/23 скаржнику без розгляду.

14.02.2024 на виконання рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 27.11.2023 було видано наказ.

09.05.2024 відповідач подав до суду скаргу на бездіяльність приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Крайчинського Сергія Станіславовича, в якій просить суд:

- визнати неправомірною бездіяльність приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Крайчинського Сергія Станіславовича щодо не зняття арешту з грошових коштів АТ «Дніпропетровськгаз», що містяться на відкритих рахунках: № НОМЕР_1 ; № НОМЕР_2 ; № НОМЕР_3 в АТ «Ощадбанк», 01601, м. Київ, вул. Госпітальна, буд. 12-г;

- зобов`язати приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Крайчинського Сергія Станіславовича усунути порушення (поновити порушене право АТ «Дніпропетровськгаз») шляхом винесення постанови у ВП №74421580 про зняття арешту з грошових коштів АТ «Дніпропетровськгаз», що містяться на відкритих рахунках: № НОМЕР_1 ; № НОМЕР_2 ; № НОМЕР_3 в АТ «Ощадбанк», 01601, м. Київ, вул. Госпітальна, буд. 12-г;

- зобов`язати приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Крайчинського Сергія Станіславовича усунути порушення (поновити порушене право АТ «Дніпропетровськгаз») шляхом вжиття всіх необхідних заходів, пов`язаних із зняттям арешту у ВП №74421580 з грошових коштів АТ «Дніпропетровськгаз», що містяться на відкритих рахунках: № НОМЕР_1 ; № НОМЕР_2 ; № НОМЕР_3 в АТ «Ощадбанк», 01601, м. Київ, вул. Госпітальна, буд. 12-г., а саме: надіслати постанову про зняття арешту органу (установі), якому була надіслана для виконання постанова про арешт коштів АТ «Дніпропетровськгаз».

Суд ухвалою від 10.05.2024 прийняв скаргу до розгляду та призначив її розгляд у засіданні на 20.05.2024.

16.05.2024 приватний виконавець виконавчого округу міста Києва Крайчинський Сергій Станіславович подав до суду клопотання, в якому просить суд забезпечити проведення судового засідання в режимі відеоконференції з використанням власних технічних засобів. Суд ухвалою від 17.05.2024 клопотання приватного виконавця задовольнив.

17.05.2024 приватний виконавець виконавчого округу міста Києва Крайчинський Сергій Станіславович подав до суду заперечення на скаргу, в якій зазначив, що статтею 341 ГПК України визначено, що скаргу може бути подано до суду у десятиденний строк з дня, коли особа дізналась або повинна була дізнатися про порушення її права. Постанова від 12.03.2024 про арешт коштів отримана боржником 14.03.2024, що підтверджується відповідним поштовим рекомендованим повідомленням №228. Отже, строк оскарження відповідної постанови, встановлений статтею 341 ГПК України, на момент подання скарги, а саме 09.05.2024 сплинув. Також зазначив, що виконуючи рішення суду, виконавець може накладати арешт на будь-які кошти на рахунках боржника в банківських установах, крім тих, накладення арешту на які заборонено законом. При цьому саме банк, який виконує відповідну постанову виконавця про арешт коштів боржника, відповідно до частини третьої статті 52 Закону № 1404-VIII повинен визначити статус коштів і рахунка, на якому вони знаходяться, та в разі їх знаходження на рахунку, на кошти на якому заборонено накладення арешту, банк зобов`язаний повідомити виконавця про цільове призначення коштів на рахунку та повернути його постанову без виконання, що є підставою для зняття виконавцем арешту із цих коштів згідно із частиною четвертою статті 59 Закону № 1404-VIII. Із змісту постанови про накладення арешту на кошти боржника вбачається, що виконавцем визначено банківським установам порядок її виконання із застереженням щодо накладення арешту на рахунки та/або звернення стягнення на які заборонено законом та які належать боржнику. Станом на 16.05.2024 жодної інформації від банківських установ про блокування коштів, про блокування коштів на рахунках з спеціальним режимом використання не надходило, а отже і підстави щодо звільнення їх з-під арешту відсутні. У зв`язку із чим виконавець просить суд скаргу Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Дніпропетровськгаз» на дії приватного виконавця виконавчого округу м. Київ Крайчинського С.С. при примусовому виконані наказу Господарського суду Дніпропетровської області від 14.02.2024 по справі №904/4609/23 залишити без задоволення.

В судове засідання 20.05.2024 з`явились приватний виконавець та представник скаржника (відповідача), представник позивача не з`явився.

Неявка стягувача, боржника, державного виконавця або іншої посадової особи органу державної виконавчої служби, приватного виконавця, які належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду скарги, не перешкоджають її розгляду (ч. 2 ст. 342 Господарського процесуального кодексу України).

Свою скаргу відповідач обґрунтовує наступним. У провадженні приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Крайчинського Сергія Станіславовича перебуває виконавче провадження ВП № 74421580 з виконання наказу № 904/4609/23, виданого 14.02.2024 Господарським судом Дніпропетровської області про стягнення з Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Дніпропетровськгаз» на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Газопостачальна компанія «Нафтогаз України» 117 328 214,53 грн, а саме: 116 388 814,53 грн, з яких: 88 911 538,03 грн основний борг, 22 166 986,13 грн пеня, 1 330 019,16 грн 3% річних, 3 980 271,21 інфляційні втрати, а також витрати по сплаті судового збору у розмірі 939 400,00 грн. 12.03.2024 приватним виконавцем виконавчого округу міста Києва Крайчинським Сергієм Станіславовичем було винесено постанову про арешт коштів боржника у ВП №74421580. Вказаною вище постановою було накладено арешт на грошові кошти/електронні гроші, що містяться на відкритих рахунках/електронних гаманцях, крім інших рахунків: № НОМЕР_1 ; № НОМЕР_2 ; № НОМЕР_3 в АТ «Ощадбанк», 01601, м. Київ, вул. Госпітальна, буд. 12-г. Скаржник зазначає, що рахунки: № НОМЕР_1 ; № НОМЕР_2 ; № НОМЕР_3 , що відкритті в АТ «Ощадбанк» мають спеціальні режими використання, а тому кошти, які містяться на цих рахунках не підлягають арешту. 11.04.2024 АТ «Дніпропетровськгаз» звернулось до приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Крайчинського Сергія Станіславовича з заявою №Вих-СЛ-686-Дн/0424 про зняття арешту з грошових коштів боржника, що містяться на відкритих рахунках. 29.04.2024 АТ «Дніпропетровськгаз» отримало відповідь від 17.04.2024 вих. № 2078 про розгляд заяви, згідно якої приватним виконавцем виконавчого округу міста Києва Крайчинським Сергієм Станіславовичем було повідомлено, що підстави щодо звільнення з-під арешту коштів на рахунках з спеціальним режимом використання, відсутні. АТ «Дніпропетровськгаз» вважає, що бездіяльність приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Крайчинського Сергія Станіславовича, яка виразилася у не знятті арешту з грошових коштів боржника, що містяться на відкритих рахунках та мають спеціальний режим використання - є незаконною та неправомірною з огляду на те, що приватний виконавець отримав документальне підтвердження, що рахунки АТ «Дніпропетровськгаз» мають спеціальний режим використання, а тому кошти, які містяться на цих рахунках не підлягають арешту. Таким чином, порушуються права та інтереси АТ «Дніпропетровськгаз» на вільне користування грошовими коштами, які містяться на цих рахунках. Скаржник зазначає, що накладення 12.03.2024 арешту на кошти, які містяться на вищезазначених рахунках боржника постановою приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Крайчинського Сергія Станіславовича у ВП №74421580, які призначені для обліку коштів соціального страхування в національній валюті та оплат за послуги з розподілу природного газу унеможливлює своєчасну виплату працівникам Боржника належних виплат, що призводить до порушення конституційних прав громадян, що працюють в АТ «Дніпропетровськгаз», а також унеможливлює своєчасну оплату на поточний рахунок оператора газотранспортної системи/особи, яка на підставі Закону здійснює/здійснювала обов`язки оператора газотранспортної системи за послуги з транспортування природного газу.

Господарський суд зазначає наступне.

Виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) (далі - рішення) - сукупність дій визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню (ч. 1 ст. 1 Закону України "Про виконавче провадження").

Примусове виконання рішень покладається на органи державної виконавчої служби (державних виконавців) та у передбачених цим Законом випадках на приватних виконавців, правовий статус та організація діяльності яких встановлюються Законом України "Про органи та осіб, які здійснюють примусове виконання судових рішень і рішень інших органів" (ч. 1 ст. 5 Закону України «Про виконавче провадження»).

Виконавець розпочинає примусове виконання рішення на підставі виконавчого документа, зазначеного у статті 3 цього Закону за заявою стягувача про примусове виконання рішення (п. 1 ч. 1 ст. 26 Закону України «Про виконавче провадження»)

Виконавець не пізніше наступного робочого дня з дня надходження до нього виконавчого документа виносить постанову про відкриття виконавчого провадження, в якій зазначає про обов`язок боржника подати декларацію про доходи та майно боржника, попереджає боржника про відповідальність за неподання такої декларації або внесення до неї за відомо неправдивих відомостей (ч. 5 ст. 26 Закону України «Про виконавче провадження»).

Під час здійснення виконавчого провадження виконавець вчиняє виконавчі дії та приймає рішення шляхом винесення постанов, попереджень, внесення подань, складення актів та протоколів, надання доручень, розпоряджень, вимог, подання запитів, заяв, повідомлень або інших процесуальних документів у випадках, передбачених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами (ч. 1 ст. 13 Закону України «Про виконавче провадження»).

Заходами примусового виконання рішень є:

1) звернення стягнення на кошти, цінні папери, інше майно (майнові права), корпоративні права, майнові права інтелектуальної власності, об`єкти інтелектуальної, творчої діяльності, інше майно (майнові права) боржника, у тому числі якщо вони перебувають в інших осіб або належать боржникові від інших осіб, або боржник володіє ними спільно з іншими особами;

2) звернення стягнення на заробітну плату, пенсію, стипендію та інший дохід боржника;

3) вилучення в боржника і передача стягувачу предметів, зазначених у рішенні;

4) заборона боржнику розпоряджатися та/або користуватися майном, яке належить йому на праві власності, у тому числі коштами, або встановлення боржнику обов`язку користуватися таким майном на умовах, визначених виконавцем;

5) інші заходи примусового характеру, передбачені цим Законом (ст. 10 закону України «Про виконавче провадження»).

Арешт на майно (кошти) накладається не пізніше наступного робочого дня після його виявлення, крім випадку, передбаченого частиною сьомою статті 26 цього Закону (ч. 2 ст. 13 Закону України «Про виконавче провадження»).

Платіжні вимоги на примусове списання коштів надсилаються не пізніше наступного робочого дня після накладення арешту та в подальшому не пізніше наступного робочого дня з дня отримання інформації про наявність коштів на рахунках (ч. 3 ст. 13 Закону України «Про виконавче провадження»).

Вимоги виконавця щодо виконання рішень є обов`язковими на всій території України. Невиконання законних вимог виконавця тягне за собою відповідальність, передбачену законом (ч. 4 ст. 18 Закону України «Про виконавче провадження»).

Виконавець зобов`язаний вживати передбачених цим Законом заходів щодо примусового виконання рішень, неупереджено, ефективно, своєчасно і в повному обсязі вчиняти виконавчі дії (ч. 1 ст. 18 Закону України "Про виконавче провадження").

Виконавець зобов`язаний здійснювати заходи примусового виконання рішень у спосіб та в порядку, які встановлені виконавчим документом і цим Законом (п. 1 ч. 2 ст. 18 Закону України "Про виконавче провадження").

Стягнення за виконавчими документами звертається в першу чергу на кошти боржника у національній та іноземній валютах, інші цінності, у тому числі на кошти на рахунках боржника у банках та інших фінансових установах. Забороняється звернення стягнення та накладення арешту на кошти на єдиному рахунку, відкритому у порядку, визначеному статтею 35-1 Податкового кодексу України, кошти на рахунках платників податків у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, кошти на електронних рахунках платників акцизного податку, на кошти, що перебувають на поточних рахунках із спеціальним режимом використання, відкритих відповідно до статті 15-1 Закону України "Про електроенергетику", на поточних рахунках із спеціальним режимом використання, відкритих відповідно до статті 19-1 Закону України "Про теплопостачання", на поточних рахунках із спеціальним режимом використання для проведення розрахунків за інвестиційними програмами, на поточних рахунках із спеціальним режимом використання для кредитних коштів, відкритих відповідно до статті 26-1 Закону України "Про теплопостачання", статті 18-1 Закону України "Про питну воду, питне водопостачання та водовідведення", на поточних рахунках із спеціальним режимом використання, відкритих відповідно до пункту 1 частини другої статті 8 Закону України "Про компенсацію за пошкодження та знищення окремих категорій об`єктів нерухомого майна внаслідок бойових дій, терористичних актів, диверсій, спричинених збройною агресією Російської Федерації проти України, та Державний реєстр майна, пошкодженого та знищеного внаслідок бойових дій, терористичних актів, диверсій, спричинених збройною агресією Російської Федерації проти України", на спеціальному рахунку експлуатуючої організації (оператора) відповідно до Закону України "Про впорядкування питань, пов`язаних із забезпеченням ядерної безпеки", на кошти на інших рахунках боржника, накладення арешту та/або звернення стягнення на які заборонено законом (ч. 2 ст. 48 Закону України "Про виконавче провадження").

З викладеного вбачається, що законом на виконавця покладено обов`язок вживати заходів щодо примусового виконання рішень, неупереджено, ефективно, своєчасно на підставі поданого йому виконавчого документу. Крім того, законом надано виконавцю право накладати арешт на майно та кошти боржника при виконанні ним судових рішень. Проте, на виконавця не покладається обов`язок перевіряти обставини, чи відносяться наявні у боржника рахунки, які відкриті в банківських установах, до рахунків, щодо яких звернення стягнення та накладення арешту заборонено різними законами (ст. 35-1 Податкового кодексу України, ст. 15-1 Закону України «Про електроенергетику», ст. ст. 19-1 та ст. 26-1 Закону України «Про теплопостачання», ст. 18-1 Закону України «Про питну воду, питне водопостачання та водовідведення», ст. 8 Закону України «Про компенсацію за пошкодження та знищення окремих категорій об`єктів нерухомого майна внаслідок бойових дій, терористичних актів диверсій спричинених збройною агресією російської федерації проти України та Державний Реєстр майна, пошкодженого та знищеного внаслідок бойових дій, терористичних актів диверсій спричинених збройною агресією російської федерації проти України» або щодо коштів на інших рахунках боржника, накладення арешту та/або звернення стягнення на які заборонено законом.

В абз. 2 ч. 2 ст. 48 Закону України «Про виконавче провадження» визначено перелік рахунків, кошти на яких знаходяться під забороною звернення на них стягнення та накладення арешту.

Тобто, рахунки, які передбачені для виплати заробітної плати та сплати податків, зборів і обов`язкових платежів до Державного бюджету України, є рахунками із спеціальним режимом, на які арешт не накладається, а виокремлення таких рахунків належить до повноважень виконавчої служби.

Між тим, в силу положень ч. 1 - 3 ст. 52 Закону України «Про виконавче провадження» виконавцю надано право звернути стягнення на кошти/електронні гроші боржника - юридичної особи, що знаходяться у касах або інших сховищах боржника - юридичної особи, у банках або інших фінансових установах, небанківських надавачах платіжних послуг, емітентах електронних грошей, у порядку, встановленому цим Законом. Інформацію про наявні у боржника рахунки/електронні гаманці виконавець отримує в податкових органах, інших державних органах, на підприємствах, в установах та організаціях, які зобов`язані надати йому інформацію невідкладно, але не пізніше ніж у триденний строк, а також за повідомленнями стягувача. Виконавець може звернути стягнення на кошти/електронні гроші боржника - юридичної особи, що знаходяться на його рахунках/електронних гаманцях і на рахунках/електронних гаманцях, відкритих боржником - юридичною особою через свої філії, представництва та інші відокремлені підрозділи. Не підлягають арешту в порядку, встановленому цим Законом, кошти, що перебувають на рахунках із спеціальним режимом використання, спеціальних та інших рахунках, звернення стягнення на які заборонено законом. Банк, інша фінансова установа, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, у разі надходження постанови виконавця про арешт коштів, що знаходяться на таких рахунках, зобов`язані повідомити виконавця про цільове призначення рахунку та повернути постанову виконавця без виконання в частині арешту коштів, що знаходяться на таких рахунках. Не підлягають арешту кошти, що знаходяться на кореспондентських рахунках банку.

Відповідно до ч. 1-3 ст. 56 Закону України «Про виконавче провадження» арешт майна (коштів) боржника застосовується для забезпечення реального виконання рішення. Арешт на майно (кошти) боржника накладається виконавцем шляхом винесення постанови про арешт майна (коштів) боржника або про опис та арешт майна (коштів) боржника. Постанова про арешт майна (коштів) боржника виноситься виконавцем під час відкриття виконавчого провадження та не пізніше наступного робочого дня після виявлення майна. Арешт накладається у розмірі суми стягнення з урахуванням виконавчого збору, витрат виконавчого провадження, штрафів та основної винагороди приватного виконавця на все майно боржника або на окремі речі.

Аналіз положень Закону України «Про виконавче провадження» свідчить, що звернення стягнення є одним із заходів примусового виконання судових рішень, який виконавець має право застосувати під час здійснення виконавчого провадження. Закон України «Про виконавче провадження» розмежовує поняття «майна» та «коштів» для цілей вжиття заходів примусового виконання судових рішень шляхом накладення арешту на майно та/або на кошти боржника. При цьому, за змістом абз. 1 ч. 2 ст. 45 Закону України «Про виконавче провадження» звернення стягнення за виконавчими документами на кошти боржника здійснюється в першу чергу.

Встановлено, що приватним виконавцем виконавчого округу міста Києва Крайчинськм Сергієм Станіславовичем 12.03.2024 винесено постанову про арешт коштів боржника у виконавчому провадженні № 74421580 з примусового виконання наказу Господарського суду Дніпропетровської області від 14.02.2024 по справ № 904/4609/23 про стягнення з про стягнення з Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Дніпропетровськгаз» на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Газопостачальна компанія «Нафтогаз України» 117 328 214,53 грн, а саме: 116 388 814,53 грн, з яких: 88 911 538,03 грн основний борг, 22 166 986,13 грн пеня, 1 330 019,16 грн 3% річних, 3 980 271,21 інфляційні втрати, а також витрати по сплаті судового збору у розмірі 939 400,00 грн, відповідно до якої накладено арешт на грошові кошти/електронні гроші, що містяться на відкритих рахунках/електронних гаманцях, а також на кошти/електронні гроші на рахунках/електронних гаманцях, що будуть відкриті після винесення постанови про арешт коштів, крім коштів/електронних грошей, що містяться на рахунках/електронних гаманцях, що мають спеціальний режим використання, накладення арешту та/або звернення стягнення на які заборонено законом та належить боржнику Акціонерному товариству «Оператор газорозподільної системи «Дніпропетровськгаз» у межах суми звернення стягнення, з урахуванням виконавчого збору, основною винагороди приватного виконавця, витрат виконавчого провадження, штрафів, яка становить 129061454,38 грн.

Отже, зміст винесеної приватним виконавцем постанови від 12.03.2024 про арешт коштів боржника відповідає приписам статей 18, 48 Закону України "Про виконавче провадження" та визначеним Законом повноваженням державного виконавця, зокрема в частині заборони накладення арешту та звернення стягнення на кошти, які містять на рахунках із спеціальним режимом використання.

При цьому, суд враховує, що відповідно до алгоритму дій, визначених у ч. 3 ст. 52 Закону України «Про виконавче провадження» саме банк чи інша фінансова установа, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, зобов`язаний повідомити виконавця про цільове призначення рахунку та повернути постанову виконавця без виконання в частині арешту коштів, що знаходяться на таких рахунках, у разі надходження постанови виконавця про арешт коштів, що знаходяться на таких рахунках.

Відповідно до ч. 3, 4 ст. 59 Закону України "Про виконавче провадження" у разі виявлення порушення порядку накладення арешту, встановленого цим Законом, арешт з майна боржника знімається згідно з постановою начальника відповідного відділу державної виконавчої служби, якому безпосередньо підпорядкований державний виконавець. Підставою для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини є отримання виконавцем документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом.

Матеріали справи не містять відомостей, які б свідчили про направлення державному виконавцю повідомлення банківською установою про цільове використання того чи іншого рахунку скаржника у справі з посиланням на спеціальний режим використання такого рахунку та у зв`язку з цим повернення без виконання постанови державного виконавця від 12.03.2024 про арешт коштів.

Тобто, саме банк, який виконує відповідну постанову органу ДВС про арешт коштів боржника, згідно з ч. 3 ст. 52 Закону України "Про виконавче провадження" повинен визначити статус коштів і рахунка, на якому вони знаходяться, та вказану інформацію довести до відома виконавця, а за наявності коштів на рахунку, на які заборонено накладення арешту, - повернути постанову без виконання. Такі дії будуть підставою для зняття виконавцем арешту із цих коштів згідно із ч. 4 ст. 59 Закону України "Про виконавче провадження".

Також виконавець вправі самостійно зняти арешт з усіх або частини коштів на рахунку боржника у банківській установі в разі отримання документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом (ч. 4 ст. 59 Закону України "Про виконавче провадження").

Аналогічні висновки Верховного Суду викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 20.04.2022 у справі № 756/8815/20.

Скаржник зазначає, що вказаною вище постановою було накладено арешт на грошові кошти/електронні гроші, що містяться на відкритих рахунках/електронних гаманцях, крім інших рахунків: № НОМЕР_1 ; № НОМЕР_2 ; № НОМЕР_3 в АТ «Ощадбанк», 01601, м. Київ, вул. Госпітальна, буд. 12-г. Скаржник стверджує, що рахунки: № НОМЕР_1 ; № НОМЕР_2 ; № НОМЕР_3 , що відкритті в АТ «Ощадбанк» мають спеціальні режими використання, а тому кошти, які містяться на цих рахунках не підлягають арешту.

Як вбачається з наявних у справі документів, АТ «Дніпропетровськгаз» звернулось до приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Крайчинського Сергія Станіславовича з заявою № Вих-СЛ-686-Дн/0424 від 11.04.2024 про зняття арешту з грошових коштів боржника, що містяться на відкритих рахунках № НОМЕР_1 ; № НОМЕР_2 ; № НОМЕР_3 в АТ «Ощадбанк». До вказаної заяви було додано копію договору від 09.02.2015 № 11-24-094, копію довідки від 10.02.2015 № 11-26/557 та копію договору від 01.12.2021 № 02122138/1.

Так, 01.12.2021 між АТ «Ощадбанк» та АТ «Дніпропетровськгаз» було укладено договір банківського рахунку № 02122138/1 (далі договір № 02122138/1).

Відповідно до п.2.1. договору № 02122138/1 банк протягом трьох банківських днів після надання всіх необхідних документів зобов`язується відкрити клієнту поточний (і) рахунок (-ки) із спеціальним режимом використання для зарахування коштів, що надходять як плата за послуги розподілу природного газу: № UA1002689 в гривні України, № UA0002689 в гривні України, та надавати послуги з розрахункового обслуговування відповідно до умов цього договору, законодавства України, в т.ч., але не виключно, Закону, Постанови, інших нормативно-правових актів кабінету Міністрів України, Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг та Національного банку України.

Стосовно визнання неправомірною бездіяльності приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Крайчинського Сергія Станіславовича щодо не зняття арешту з грошових коштів АТ «Дніпропетровськгаз», що містяться на рахунку № НОМЕР_1 в АТ «Ощадбанк» господарський суд зазначає наступне.

Скаржник зазначає, що 09.02.2015 між АТ «Ощадбанк» та АТ «Дніпропетровськгаз» було укладено договір банківського рахунку № 11-24-094 (у національній валюті) (далі договір № 11-24-094).

Відповідно до п. 2.1. договору № 11-24-094 банк протягом трьох робочих днів після надання всіх необхідних документів зобов`язується відкрити клієнту окремий поточний рахунок 2689 в гривні України та надавати послуги з розрахунково касового обслуговування, відповідно до вимог законодавства України, в т.ч. нормативно-правових актів Національного банку України та умов цього договору.

Скаржник зазначає, що відповідно до довідки від 10.02.2015 № 11-26/557 філією Дніпропетровське обласне управління АТ «Ощадбанк» 09.02.2015 відкрито поточний рахунок № 2689/980 для зарахування страхових коштів АТ «Дніпропетровськгаз» .

Згідно з ч. 2 ст. 26 Закону України "Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування" страхувальник відкриває окремий поточний рахунок для зарахування страхових коштів у банках у порядку, встановленому Національним банком України. Страхувальник, який є бюджетною установою, відкриває окремий рахунок для зарахування страхових коштів в органі, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує та реалізує державну фінансову політику. Кошти, що надходять на зазначений рахунок, обліковуються на окремому субрахунку. Страхові кошти, зараховані на окремий поточний рахунок у банку або на окремий рахунок в органі, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів (далі - окремий рахунок), можуть бути використані страхувальником виключно на здійснення застрахованим особам страхових виплат за страхуванням у зв`язку з тимчасовою втратою працездатності. Страхові кошти, зараховані на окремий рахунок, не можуть бути спрямовані на задоволення вимог кредиторів, на стягнення на підставі виконавчих та інших документів, за якими здійснюється стягнення відповідно до закону.

Відповідно до ч. 3 ст. 69 Закону України "Про страхування" страховий посередник, який отримує страхові та/або перестрахові премії та страхові та/або перестрахові виплати від клієнтів та/або страховиків, та/або перестраховиків, зобов`язаний укласти договір страхування відповідальності страхового посередника на умовах, визначених цим Законом, та мати такі окремі поточні рахунки в банку:

1) поточний рахунок для цілей провадження господарської діяльності;

2) поточний рахунок із спеціальним режимом використання для цілей зарахування та перерахування страхових та/або перестрахових премій та страхових та/або перестрахових виплат за договорами страхування та/або перестрахування, винагороди за реалізацію страховому посереднику.

Кошти на поточному рахунку із спеціальним режимом використання страхового посередника зараховуються та списуються в порядку, визначеному нормативно-правовими актами Регулятора. Страховий посередник використовує кошти, що знаходяться на окремому поточному рахунку із спеціальним режимом використання, виключно для здійснення зарахування та перерахунку страхових та/або перестрахових премій, зарахування та перерахування страхових та/або перестрахових премій головному офісу представництва брокера-нерезидента, страхових та/або перестрахових виплат клієнту та/або вигодонабувачу, інших платежів, що пов`язані з виконанням договору страхування (перестрахування), винагороди за реалізацію страховому посереднику як частини страхової/перестрахової премії, яка може бути перерахована на банківський рахунок страхового посередника, призначений для провадження господарської діяльності. Використання зазначених коштів для будь-яких інших цілей забороняється (ч. 4 ст. 69 Закону України "Про страхування").

На кошти, що надійшли на поточний рахунок із спеціальним режимом використання, не може бути накладено арешт та звернено стягнення за зобов`язаннями страхового посередника, а також ці кошти не включаються до складу ліквідаційної маси у разі визнання страхового посередника банкрутом (неплатоспроможним) (ч. 5 ст. 69 Закону України "Про страхування").

Враховуючи викладене, рахунок № НОМЕР_1 в АТ «Ощадбанк» є рахунком, на який в силу закону не може бути накладено арешт.

Відповідно до абзацу другого ч. 2 ст. 59 Закону України "Про виконавче провадження" виконавець зобов`язаний зняти арешт з коштів на рахунку боржника не пізніше наступного робочого дня з дня надходження від банку документів, які підтверджують, що на кошти, які знаходяться на рахунку, заборонено звертати стягнення згідно із цим Законом, а також у випадку, передбаченому пунктами 10, 15 частини першої статті 34 цього Закону.

За змістом п. 1 ч. 4 ст. 59 Закону України "Про виконавче провадження" підставами для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини є отримання виконавцем документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом.

У пункті 74 постанови від 20.04.2022 в справі № 756/8815/20 Велика Палата Верховного Суду дійшла висновку про те, що передбачене абзацом 2 ч. 2 ст. 59 Закону України "Про виконавче провадження" зобов`язання виконавця зняти арешт на підставі повідомлення банку не виключає зняття такого арешту на підставі повідомлення боржника, та за наслідками здійснення контролю за правильністю стягнення на підставі наданих звітів про стягнення, оскільки у відповідності до підпункту 1 частини четвертої статті 59 цього закону підставами для зняття виконавцем арешту з майна боржника або його частини є отримання ним документального підтвердження, що звернення стягнення на такі кошти боржника заборонено законом.

Проте, виконавець в порушення Закону України "Про виконавче провадження" арешт з

рахунків із спеціальним режимом використання: № НОМЕР_1 , № НОМЕР_2 та № НОМЕР_3 не зняв.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку про обґрунтованість скарги щодо визнання неправомірною бездіяльності приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Крайчинського Сергія Станіславовича щодо не зняття арешту з грошових коштів АТ «Дніпропетровськгаз», що містяться на відкритих рахунках: № НОМЕР_1 , № НОМЕР_2 ; № НОМЕР_3 в АТ «Ощадбанк».

Господарський суд зазначає, що заперечення приватного виконавця спростовуються матеріалами справи, тому відхиляються господарським судом.

В той же час господарський суд вважає за доцільне зазначити, що приватний виконавець в своїх запереченнях зазначає, що статтею 341 ГПК України визначено, що скаргу може бути подано до суду у десятиденний строк з дня, коли особа дізналась або повинна була дізнатися про порушення її права. Постанова від 12.03.2024 про арешт коштів отримана боржником 14.03.2024, що підтверджується відповідним поштовим рекомендованим повідомленням №228. Отже, строк оскарження відповідної постанови, встановлений статтею 341 ГПК України, на момент подання скарги, а саме 09.05.2024 сплинув.

Господарський суд наголошує, що в даному випадку не оскаржується постанова виконавця про накладення арешту. Скаржником у даній скарзі оскаржується бездіяльність виконавця, яка полягає у незнятті арешту зі спірних рахунків за заявою боржника та при наданні документального підтвердження, що вказані рахунки мають спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом.

Господарський суд зазначає, що враховуючи положення ч.1 ст.9 Конституції України та беручи до уваги ратифікацію Законом України від 17.07.1997 № 475/97-ВР Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і Першого протоколу та протоколів № 2,4,7,11 до Конвенції та прийняття Закону України від 23.02.2006 № 3477-IV (3477-15) "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", суди також повинні застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та рішення Європейського суду з прав людини як джерело права.

Відповідно до пункту 58 рішення Європейського суду з прав людини "Серявін та інші проти України" від 10.02.2010 у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" від 09.12.1994, пункт 29).

У рішенні Суду у справі "Трофимчук проти України" від 28.10.2010 Європейським судом з прав людини також зазначено, що вимога щодо обґрунтованості рішень не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довід сторін.

Тому суд вважає за необхідне відзначити, що інші доводи та міркування учасників справи судом розглянуті, але до уваги та врахування при вирішенні даної справи не приймаються, оскільки на результат вирішення спору не впливають.

Сторони виконавчого провадження мають право звернутися до суду із скаргою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця під час виконання судового рішення, ухваленого відповідно до цього Кодексу, порушено їхні права (ч. 1 ст. 339 Господарського процесуального кодексу України).

За результатами розгляду скарги суд постановляє ухвалу (ч. 1 ст. 343 Господарського процесуального кодексу України).

У разі встановлення обґрунтованості скарги суд визнає оскаржувані рішення, дії чи бездіяльність неправомірними і зобов`язує державного виконавця або іншу посадову особу органу державної виконавчої служби, приватного виконавця усунути порушення (поновити порушене право заявника) (ч.2 ст. 343 Господарського процесуального кодексу України).

Враховуючи вищевикладене, господарський суд вважає за доцільне скаргу Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Дніпропетровськгаз" на бездіяльність приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Крайчинського Сергія Станіславовича задовольнити.

Керуючись ст. 234, 235, 339-343 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

УХВАЛИВ:

Скаргу Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Дніпропетровськгаз" на бездіяльність приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Крайчинського Сергія Станіславовича задовольнити.

Визнати неправомірною бездіяльність приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Крайчинського Сергія Станіславовича щодо не зняття арешту з грошових коштів АТ «Дніпропетровськгаз», що містяться на відкритих рахунках: № НОМЕР_1 , № НОМЕР_2 ; № НОМЕР_3 в АТ «Ощадбанк», 01601, м. Київ, вул. Госпітальна, буд. 12-г.

Зобов`язати приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Крайчинського Сергія Станіславовича усунути порушення (поновити порушене право АТ «Дніпропетровськгаз») шляхом винесення постанови у ВП №74421580 про зняття арешту з грошових коштів АТ «Дніпропетровськгаз», що містяться на відкритих рахунках: № НОМЕР_1 , № НОМЕР_2 ; № НОМЕР_3 в АТ «Ощадбанк», 01601, м. Київ, вул. Госпітальна, буд. 12-г.

Зобов`язати приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Крайчинського Сергія Станіславовича усунути порушення (поновити порушене право АТ «Дніпропетровськгаз») шляхом вжиття всіх необхідних заходів, пов`язаних із зняттям арешту у ВП №74421580 з грошових коштів АТ «Дніпропетровськгаз», що містяться на відкритих рахунках: № НОМЕР_1 , № НОМЕР_2 ; № НОМЕР_3 в АТ «Ощадбанк», 01601, м. Київ, вул. Госпітальна, буд. 12-г., а саме: надіслати постанову про зняття арешту органу (установі), якому була надіслана для виконання постанова про арешт коштів АТ «Дніпропетровськгаз».

Ухвала набирає законної сили 20.05.2024.

Ухвала може бути оскаржена в порядку та строки, передбачені статтями 256, 257 Господарського процесуального кодексу України.

Суддя І.В. Мілєва