ЦЕНТРАЛЬНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17.05.2024 року м.Дніпро Справа № 904/291/24

Центральний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

Головуючого судді: Кощеєва І.М. (доповідач)

суддів: Чус О.В., Дарміна М.О.

розглянувши у порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи апеляційну скаргу Акціонерного товариства "Марганецький гірничо-збагачувальний комбінат" на ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 12.03.2024р. про повернення зустрічного позову Акціонерного товариства "Марганецький гірничо-збагачувальний комбінат" до Товариства з обмеженою відповідальністю "Юнайтед Енерджі", про зобов`язання вчинити певні дії (суддя Назаренко Н.Г., м. Дніпро, повний текст ухвали складено 13.03.2024р.) у справі

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Юнайтед Енерджі", м. Київ

до Акціонерного товариства "Марганецький гірничо-збагачувальний комбінат", м. Марганець, Дніпропетровська область

про стягнення заборгованості в розмірі 12 213 611,03 грн. за договором про постачання електричної енергії споживачу

за зустрічним позовом Акціонерного товариства "Марганецький гірничо-збагачувальний комбінат", м. Марганець, Дніпропетровська область

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Юнайтед Енерджі", м. Київ

про зобов`язання вчинити певні дії

ВСТАНОВИВ:

1. Короткий зміст заявлених вимог

Товариство з обмеженою відповідальністю "Юнайтед Енерджі" звернулося до Господарського суду Дніпропетровської області з позовом до Акціонерного товариства "Марганецький гірничо-збагачувальний комбінат" про стягнення заборгованості, в розмірі 12 213 611,03 грн. за договором про постачання електричної енергії споживачу № 21/12/15-4 від 15.12.2021р..

08.03.2024р. від Акціонерного товариства "Марганецький гірничо-збагачувальний комбінат" надійшла зустрічна позовна заява, в якій позивач за зустрічним позовом просив поновити Акціонерному товариству "Марганецький гірничо-збагачувальний комбінат" строк на подання зустрічного позову у справі № 904/291/24 та зобов`язати Товариство з обмеженою відповідальністю "Юнайтед Енерджі" надати Акціонерному товариству "Марганецький гірничо-збагачувальний комбінат" належним чином оформлені рахунки на оплату електричної енергії, поставленої за умовами договору про постачання електричної енергії споживачу № 21/12/15-4 від 15.12.2021р..

2. Короткий зміст оскаржуваного судового рішення у справі

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 12.03.2024р. в задоволенні клопотання про поновлення процесуального строку на подання зустрічного позову відмовлено та повернуто зустрічний позов.

3. Короткий зміст вимог апеляційної скарги

Не погодившись з вказаною ухвалою суду, Акціонерне товариство "Марганецький гірничо-збагачувальний комбінат", подало апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 12.03.2024 р. у справі № 904/291/24 про повернення Акціонерному товариству "Марганецький гірничо- збагачувальний комбінат" зустрічної позовної заяви та доданих до неї документів. Направити справу до суду першої інстанції для вирішення питання про прийняття зустрічного позову Акціонерного товариства "Марганецький гірничо-збагачувальний комбінат" до спільного розгляду з первісним позовом та об`єднання вимог за зустрічним позовом в одне провадження з первісним позовом. Розглянути апеляційну скаргу в судовому засіданні за участі представника Акціонерного товариства "Марганецький гірничо-збагачувальний комбінат".

4. Узагальнені доводи особи, яка подала апеляційну скаргу

В обгрунтування апеляційної скарги Скаржник посилається на те, що зустрічна позовна заява у справі № 904/291/24 була подана з дотриманням норм чинного законодавства, а її подання у строк, що перевищує наданий судом для подання відзиву на позовну заяву у справі, обґрунтовано у клопотанні із зазначенням причини, які є поважними та такими, що не залежали від волі AT «Марганецький ГЗК», що є підставою для його поновлення.

Зокрема, Скаржник зазначає, що АТ «Марганецький гірничо-збагачувальний комбінат» є промисловим підприємством з видобування та збагачення марганцевої руди. Підприємство та його виробничі потужності розташовані на території Марганецької міської територіальної громади - Нікопольського району Дніпропетровської області. Нікопольський район Дніпропетровської області та Марганецька міська територіальна громада перебувають під щоденними загрозами артилерійських обстрілів та обстрілів з реактивних систем залпового вогню з боку військових підрозділів РФ, які базуються в районі м. Енергодар на протилежному березі Каховського водосховища. З огляду на це, Марганецьку міську територіальну громаду, згідно наказу Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 22.12.2022р. № 309 (із внесеними змінами та доповненнями), було включено до Переліку територій активних бойових дій, на яких функціонують державні електронні інформаційні ресурси - відображено в підрозділі 3.1. Розділу III Переліку, а з 25.01.2024р. відображено в підрозділі 1 Розділу І Переліку території, на яких ведуться (велися) бойові дії. Підприємство перебуває під щоденними загрозами артилерійського та ракетного обстрілу.

Скаржник вказує на те, що вищенаведені обставини та фактори, настання яких не залежало від волі сторін, призвели до повного призупинення роботи та вимушеного простою виробництва AT «Марганецький ГЗК» з 01.10.2023р. - до відновлення виробничої діяльності. Крім того, вищезазначені обставини впливають як на роботу AT «Марганецький ГЗК», так і на роботу мережі Інтернет та електропостачання об`єктів підприємства.

Скаржник зауважує на тому, що AT «Марганецький ГЗК» було позбавлене можливості вчасного надання зустрічного позову разом з відзивом на позовну заяву з огляду на вищезазначені обставини та разом із зустрічним позовом просило поновити строк для подання зустрічного позову у справі № 904/291/24.

5. Узагальнений виклад позиції інших учасників справи

Товариство з обмеженою відповідальністю "Юнайтед Енерджі" не скористалося своїм правом згідно ч. 1 ст. 263 ГПК України та не надало суду відзив на апеляційну скаргу, що згідно ч. 3 ст. 263 ГПК не перешкоджає перегляду оскаржуваної ухвали суду першої інстанції.

6. Рух справи в суді апеляційної інстанції

Відповідно до протоколу автоматизованогорозподілу судової справи між суддями від 01.04.2024р. для розгляду справи визначена колегія суддів у складі: головуючого судді Кощеєв І.М. (доповідач), судді Чус О.В., Дармін М.О.

Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 05.04.2024р. витребувано у Господарського суду Дніпропетровської області матеріали справи/копії матеріалів справи №904/291/24. Розгляд питання про залишення апеляційної скарги без руху, про повернення апеляційної скарги, відмову у відкритті апеляційного провадження або про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою Акціонерного товариства "Марганецький гірничо-збагачувальний комбінат" на ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 12.03.2024р. у справі № 904/291/24 відкласти до надходження матеріалів оскарження до суду апеляційної інстанції.

10.04.2024 р. матеріали справи № 904/291/24 надійшли до Центрального апеляційного господарського суду.

Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 15.04.2024р. апеляційну скаргу Акціонерного товариства "Марганецький гірничо-збагачувальний комбінат" на ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 12.03.2024р. залишено без руху, надано апелянту строк для усунення недоліків, а саме, для надання суду доказів сплати судового збору.

Ч. ч. 1, 2 ст. 271 ГПК України передбачено, що апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції розглядаються в порядку, передбаченому для розгляду апеляційних скарг на рішення суду першої інстанції з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.

Апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції, зазначені в пунктах 1, 5, 6, 8, 9, 12, 18, 31, 32, 33, 34 ч. 1 ст. 255 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 270 ГПК України, в суді апеляційної інстанції справи переглядаються за правилами розгляду справ у порядку спрощеного позовного провадження з урахуванням особливостей, передбачених у цій главі.

Відповідно до ч. 13 ст. 8 ГПК України, розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Суд констатує, що предметом оскарження є судова ухвала, котрою повернуто зустрічну позовну заяву заявникові.

Враховуючи, що п. 6 ч. 1 ст. 255 ГПК України, стосовно перегляду ухвали суду про повернення заяви позивачеві ( заявникові ), міститься в переліку ч. 2 ст. 271 ГПК України, перегляд оскаржуваного судового рішення місцевого господарського суду підлягає здійсненню без повідомлення учасників справи в порядку письмового провадження.

Після усунення недоліків апеляційної скарги, ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 23.04.2024р. відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Акціонерного товариства "Марганецький гірничо-збагачувальний комбінат" на ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 12.03.2024р. про повернення зустрічної позовної заяви у справі № 904/291/24, для розгляду у порядку письмового провадження, без повідомлення учасників справи.

7. Встановлені судом першої та апеляційної інстанції обставини справи.

Товариство з обмеженою відповідальністю "Юнайтед Енерджі" звернулося до Господарського суду Дніпропетровської області з позовом до Акціонерного товариства "Марганецький гірничо-збагачувальний комбінат" про стягнення заборгованості, в розмірі 12 213 611,03 грн. за договором про постачання електричної енергії споживачу № 21/12/15-4 від 15.12.2021р..

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 31.01.2024р. прийнято позовну заяву до розгляду за правилами загального позовного провадження, відкрито провадження у справі та призначено підготовче засідання на 12.02.2024р.. Роз`яснено Відповідачу, що відповідно до ст. 178 ГПК України, він має право надати відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст. 165 ГПК України, а також всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову, в строк протягом 15 днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі (направленої поштовим чи електронним зв`язком). У випадку подання відзиву на позов, відповідач направляє його копію на адресу позивача, докази чого надає суду (розрахунковий чек, опис вкладення до цінного листа).

09.02.2024р. від відповідача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

12.02.2024р. через систему "Електронний суд" від позивача надійшла заява про розгляд справи без участі сторони.

12.02.2024р. сторони в судове засідання не з`явились, представників в судове засідання не направили, про дату та час судового засідання повідомлений належним чином.

12.02.2024р. від позивача через систему "Електронний суд" надійшла заява про рзгляд справи без участі сторони, в якій просить суд провести підготовче засідання без участі представника позивача та закрити підготовче провадження у справі та призначити розгляд справи по суті.

Ухвалою від 12.02.2024р. судом було відкладено підготовче засідання на 19.02.2024р..

12.02.2024р. від відповідача надійшов відзив, в якому відповідач зазначає, що позивачем не було дотримано умов Договору щодо своєчасності, повноти формування та надання відповідачу рахунків на оплату. Відповідач вказує, що строк виконання зобов`язання з опати рахунків не встановлений і за умов Договору не настав, що свідчить про відсутність порушення грошового зобов`язання відповідачем. Додатково відповідач вказує, що на момент розгляду справи наявні форс-мажорні обставини, які призупиняють перебіг строку виконання зобов`язань за Договором.

08.03.2024р. від Акціонерного товариства "Марганецький гірничо-збагачувальний комбінат" надійшла зустрічна позовна заява, в якій позивач за зустрічним позовом просить: поновити Акціонерному товариству "Марганецький гірничо-збагачувальний комбінат" строк на подання зустрічного позову у справі № 904/291/22 та зобов`язати Товариство з обмеженою відповідальністю "Юнайтед Енерджі" надати Акціонерному товариству "Марганецький гірничо-збагачувальний комбінат" належним чином оформлені рахунки на оплату електричної енергії, поставленої за умовами договору про постачання електричної енергії споживачу № 21/12/15-4 від 15.12.2021р..

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 12.03.2024р. в задоволенні клопотання про поновлення процесуального строку на подання зустрічного позову відмовлено та повернуто зустрічний позов.

8. Оцінка аргументів учасників справи і висновків суду першої інстанції

Відповідно до ст. 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги (ч. 1). Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї (ч. 2). Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього (ч. 3). Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права (ч. 4).

Заслухавши доповідь судді-доповідача, дослідивши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, перевіривши повноту встановлених місцевим господарським судом обставин справи та правильність їх юридичної оцінки, колегія суддів дійшла висновку про те, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Мотивуючи оскаржувану ухвалу, суд першої інстанції вказав, що АТ "Марганецький гірничо-збагачувальний комбінат", скориставшись правом подачі відзиву на позов у визначений судом строк, зустрічний позов не подав. Відтак, з огляду на звернення Відповідача з зустрічною позовною заявою у справі № 904/291/24 з порушенням вимог ч. 1 ст.180 ГПК України, суд дійшов висновку про повернення останньої на підставі ч.6 цієї статті Кодексу.

Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції, з огляду на таке.

Конституційне право на судовий захист передбачає як невід`ємну частину такого захисту можливість поновлення порушених прав і свобод громадян, правомірність вимог яких установлена в належній судовій процедурі та формалізована в судовому рішенні, і конкретні гарантії, які дозволяли б реалізовувати його в повному обсязі та забезпечувати ефективне поновлення в правах за допомогою правосуддя, яке відповідає вимогам справедливості, що узгоджується також зі ст.13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Виходячи з норм ст. 55, 129 Конституції України, застосування та користування правами на судовий захист здійснюється у випадках та в порядку, встановлених законом.

Тобто, реалізація конституційного права, зокрема, на судовий захист ставиться у залежність від положень процесуального закону, в даному випадку - норм Господарського процесуального кодексу України.

Отже, право на пред`явлення зустрічної позовної заяви не є абсолютним, подаючи зустрічну позовну заяву заявник повинен дотримуватись вимог Господарського процесуального кодексу України щодо її подання.

Частиною першою ст. 46 Господарського процесуального кодексу України (далі ГПК України) передбачено, що сторони користуються рівними процесуальними правами.

Пунктом 3 ч. 2 ст. 46 ГПК України визначено, що крім прав та обов`язків, визначених у ст. 42 цього Кодексу, відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.

Зустрічний позов - це позов, що подається відповідачем до позивача для одночасного розгляду з первісним позовом. Зустрічний позов характеризується самостійністю матеріально-правової вимоги відповідача до позивача.

Відповідно до положень ст. 180 ГПК України, Відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам ст. ст. 162, 164, 172, 173 цього Кодексу.

З аналізу наведених правових норм суд апеляційної інстанції вбачає, що право відповідача подати до позивача зустрічний позов для його спільного розгляду з первісним позовом не є абсолютним. Зазначене право може бути реалізовано за умови дотримання загальних правил подання позовів, а також правил пред`явлення зустрічних позовів, встановлених процесуальним законодавством.

За змістом п. 8 ч. 2 ст. 176 ГПК України, строк для подання відзиву на позов суд встановлює в ухвалі про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі.

Відповідно до ч. 8 ст. 165 ГПК України, відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. Суд має встановити такий строк подання відзиву, який дозволить відповідачу підготувати його та відповідні докази, а іншим учасникам справи - отримати відзив не пізніше першого підготовчого засідання у справі.

Таким чином право на подання зустрічного позову може бути реалізовано відповідачем виключно у строк, встановлений для подання відзиву на позов, а процесуальним наслідком пропуску такого строку є втрата права на вчинення стороною відповідної процесуальної дії.

Подібну правову позицію викладено у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 24.12.2019р. у справі №910/5172/19.

Обрахування строку на подання відзиву на позов починається відповідно для кожного учасника справи з наступного дня після дати отримання ним ухвали місцевого господарського суду про відкриття провадження у справі.

Як вбачається з матеріалів оскарження, ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 31.01.2024р. прийнято позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Юнайтед Енерджі" до розгляду за правилами загального позовного провадження, відкрито провадження у справі та призначено підготовче засідання на 12.02.2024р.. Також зазначеною ухвалою роз`яснено Відповідачу, що відповідно до ст. 178 ГПК України, він має право надати відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст. 165 ГПК України, а також всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову, в строк протягом 15 днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі (направленої поштовим чи електронним зв`язком).

Вищезазначена ухвала суду від 31.01.2024р., про відкриття провадження у справі, автоматично направлена до електронного кабінету відповідача 05.02.2024р..

Відтак, з огляду на наведені норми, зокрема норми ч. 1 ст. 180 ГПК, відповідач мав право подати відзив на позовну заяву, а відповідно й пред`явити зустрічний позов, у строк до 20.02.2024р. (включно).

Як зазначено вище, відзив на позов від відповідача надійшов до Господарського суду Дніпропетровської області 12.02.2024 р.. Водночас, скориставшись правом подачі відзиву на позов, останній не подав у визначений судом строк зустрічний позов.

Відповідач звернувся із зустрічним позовом лише 08.03.2024р., тобто через тривалий термін після закінчення строку для подання відзиву та із пропуском строку.

Згідно з ч. 6 ст. 180 ГПК України, зустрічна позовна заява, подана з порушенням ч.ч. 1 та 2 цієї статті, ухвалою суду повертається заявнику.

Як вже зазначалось раніше, у зустрічному позові заявлено клопотання про поновлення строку на подання зустрічного позову у даній справі.

В обгрунтування свого клопотання позивач за зустрічним позовом посилається на те, що неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями впровадженими у зв`язку з дією на території України військового стану, наявністю форс-мажорних обставин та на необхідність використання додаткового часу для повної перевірки всіх необхідних документів та підготовки зустрічного позову у справі.

Відповідно до положень ст. 118 ГПК України, право на вчинення процесуальних дій втрачається із закінченням встановленого законом або призначеного судом строку. Заяви, скарги і документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

За змістом ст. 119 ГПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду. Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого судом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк. Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подані заява, скарга, документи тощо), стосовно якої пропущено строк.

Доказів звернення до суду з повідомленням про необхідність продовження строку для подання зустрічного позову матеріали справи не містять.

Наведені норми пов`язують можливість відновлення процесуального строку з обов`язковою наявністю поважної причини (чи причин) пропуску відповідного строку. Якщо відновлення процесуального строку здійснюється за заявою сторони, заявник повинен обґрунтувати поважність причини (причин) пропуску строку, в разі необхідності - з поданням доказів цього.

Закон встановлює рівні можливості для сторін і гарантує їм право на захист своїх інтересів. Принцип рівності учасників судового процесу перед законом і судом є важливим засобом захисту їх прав і законних інтересів, що унеможливлює ущемлення будь-чиїх процесуальних прав. Це дає змогу сторонам вчиняти передбачені законодавством процесуальні дії, реалізовувати надані їм законом права і виконувати покладені на них обов`язки. Особи, які беруть участь у справі, вправі вільно розпоряджатися своїми процесуальними правами, в тому числі подавати докази на підтвердження обставин, на які вони посилаються.

Пропуск процесуального строку - це юридичний факт, який настає внаслідок бездіяльності уповноваженої особи в момент настання (або закінчення) цього строку з поважних причин чи з причини, що не можуть бути визнані такими, і такий, що породжує відповідні правові наслідки.

Поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними та пов`язані з дійсними істотними труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій.

Господарський процесуальний кодекс України не пов`язує право суду відновити пропущений процесуальний строк лише з певним колом обставин, що спричинили пропуск строку. Отже, у кожному випадку суд повинен з урахуванням конкретних обставин пропуску строку оцінити доводи, що наведені на обґрунтування клопотання про його відновлення, та зробити мотивований висновок щодо поважності чи неповажності причин пропуску строку.

Таким чином, пропущений процесуальний строк може бути поновлений лише за заявою учасника справи у разі, якщо суд визнає наведені причини пропуску цього строку поважними, в той час як продовжити встановлений процесуальний строк суд має право також із власної ініціативи, однак у цьому разі відповідне продовження строку може мати місце лише до його закінчення.

Наведену правову позицію викладено у постановах Верховного Суду від 18.02.2019 р. у справі № 922/1161/18, від 02.12.2019 р. у справі № 921/230/19.

Вирішення питання щодо поновлення строку перебуває в межах дискреційних повноважень суду, який за заявою сторони, прокурора чи зі своєї ініціативи може визнати причину пропуску встановленого законом процесуального строку поважною і відновити пропущений строк, крім випадків, передбачених положеннями Господарського процесуального кодексу України. Отже, вирішуючи це питання, суд з урахуванням конкретних обставин справи має оцінити на предмет поважності причини пропуску встановленого законом процесуального строку, і залежно від встановленого - вирішити питання про поновлення або відмову у поновленні цього строку (наведену правову позицію викладено у постанові Верховного Суду від 09.10.2019р. у справі № 910/22695/13).

Питання щодо поновлення/продовження процесуального строку безпосередньо пов`язана з відповідним конкретним учасником справи, його процесуальним правом і обов`язком та спрямоване на реалізацією саме його суб`єктивних процесуальних прав (обов`язків).

Чітко визначені та однакові для всіх учасників справи строки звернення до суду, а також здійснення інших процесуальних дій є гарантією забезпечення рівності сторін та інших учасників справи.

Як вірно встановив суд першої інстанції, доказів неможливості подання зустрічного позову у строки, встановлені ч. 8 ст. 165 ГПК України ні зустрічна позовна заява, ні клопотання про поновлення пропущеного строку для подання зустрічної позовної заяви не містять. При цьому, зустрічна позовна заява за текстом схожа з відзивом, не потребувала додаткового часу для її виготовлення та подання.

Посилання апелянта про неможливість вчасно подати зустрічний позов, через те, що Марганецька міська територіальна громада перебуває під щоденними загрозами артилерійських обстрілів відхиляються, оскільки, як вбачається з матеріалів справи, вказані обставин не завадили Відповідачу у визначений судом строк, подати відзив на позов.

Відтак, апеляційний суд зауважує, що наслідки пропуску строку для подання зустрічної позовної заяви знаходяться виключно у площині відповідальності самого позивача за зустрічним позовом.

Положеннями ч. 3 ст. 13 ГПК України передбачено, що кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до ст. ст. 73, 74, 77 ГПК України, доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких господарський суд у визначеному законом порядку встановлює наявність чи відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Відповідно до ст. 86 ГПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказі.

Враховуючи наведене, колегія суддів зазначає, що суд першої інстанції дійшов вірного висновку про те, що зустрічна позовна заява подана з порушенням ч.1 ст.180 ГПК України, відтак, повертається заявнику.

Крім того, судова колегія наголошує на тому, що повернення зустрічної позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею до господарського суду в загальному порядку. Проте, право особи подати зустрічний позов може бути реалізовано лише за умови дотримання вимог процесуального законодавства.

Викладені в апеляційній скарзі аргументи Скаржника не можуть бути підставами для скасування оскаржуваної у справі ухвали, оскільки вони суперечать положенням процесуального законодавства та не спростовують висновків місцевого суду.

Враховуючи викладене, а також беручи до уваги наведені положення законодавства, колегія суддів зазначає, що підстав для скасування оскарженої ухвали не вбачається.

9. Висновки за результатами розгляду апеляційної скарги

За змістом ст. 236 ГПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню господарського судочинства, визначеному цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів Скаржника та їх відображення у судовому рішенні, питання вичерпності висновків суду, позиція суду апеляційної інстанції ґрунтується на висновках, що їх зробив Європейський суд з прав людини у справі "Проніна проти України" (рішення Європейського суду з прав людини від 18.07.2006 р.). Зокрема, Європейський суд з прав людини у своєму рішенні зазначив, що п. 1 ст. 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі ст. 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.

У справі, що розглядається, колегія суддів апеляційного господарського суду дійшла висновку, що Скаржникові було надано вичерпну відповідь на всі істотні питання, що виникають при кваліфікації спірних відносин, як у матеріально-правовому, так і у процесуальному сенсах, а доводи, викладені в апеляційній скарзі не спростовують обґрунтованого та правомірного висновку місцевого господарського суду про повернення зустрічного позову.

Отже, доводи заявника апеляційної скарги про порушення норм матеріального та процесуального права судом попередньої інстанцій під час прийняття оскаржуваного процесуального документу не знайшли свого підтвердження.

За таких обставин та з урахуванням меж розгляду апеляційної скарги в порядку ст. 269 ГПК України, апеляційна скарга задоволенню не підлягає, а оскаржувана ухвала підлягає залишенню без змін.

10. Судові витрати

У зв`язку з відмовою в задоволенні апеляційної скарги, згідно вимог ст. 129 ГПК України, витрати по сплаті судового збору за її подання і розгляд покладаються на Скаржника.

На підставі вищевикладеного, керуючись статтями 269, 270, 273, 275 - 285, 287 ГПК України, Центральний апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства "Марганецький гірничо-збагачувальний комбінат" залишити без задоволення.

Ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 12.03.2024р. у справі № 904/291/24 залишити без змін.

Судовий збір за розгляд апеляційної скарги покладається на Апелянта . Акціонерне товариство "Марганецький гірничо-збагачувальний комбінат".

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття. Право касаційного оскарження, строк на касаційне оскарження та порядок подання касаційної скарги передбачено статтями 286-289 ГПК України.

Головуючий суддя І.М. Кощеєв

Суддя О.В.Чус

Суддя М.О.Дармін