ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД МИКОЛАЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
======================================================================
УХВАЛА

08 травня 2024 року Справа № 915/158/24

Господарський суд Миколаївської області у складі судді Алексєєва А.П., розглянувши матеріали позовної заяви керівника Миколаївської окружної прокуратури, код 02910048 (м. Миколаїв, вул. Бузький бульвар, 15), яка пред`явлена в інтересах держави в особі Миколаївської обласної державної адміністрації (Миколаївської обласної військової адміністрації), код 00022579 (м. Миколаїв, вул. Адміральська, 22) до відповідача 1: Головного управління Держгеокадастру у Миколаївській області, код 39825404 (м. Миколаїв, пр. Миру, 34), відповідача 2: Ольшанської селищної ради, код 04375553 (смт.Ольшанське, Миколаївська область, вул. К.Ольшанського, 1-А), про усунення перешкод у користуванні та розпорядженні земельною ділянкою державного лісового фонду шляхом визнання незаконними і скасування наказів, скасування державної реєстрації земельної ділянки,

ВСТАНОВИВ:

Прокурор звернувся до суду із позовом, в якому просить усунути перешкоди Миколаївській обласній військовій адміністрації у користуванні та розпорядженні земельною ділянкою державного лісового фонду, розташованої в межах території Яснополянської сільської ради Миколаївського району Миколаївської області, шляхом визнання незаконними і скасування наказів ГУ ДГК в області, скасування державної реєстрації земельної ділянки.

У позові прокурор зазначає, що при виконанні повноважень визначених ст. 131-1 Конституції України та ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" встановлені порушення вимог земельного законодавства при формуванні земельних ділянок сільськогосподарського призначення за рахунок земель державного лісового фонду та їх передачі у комунальну власність.

Прокурор дійшов висновку, що на підставі наказу ГУ ДГК в області від 09.10.2019 року №7560/0/14-19-СГ, яким затверджено технічну документацію із землеустрою щодо інвентаризації земель, на підставі якої сформовано земельну ділянку з кадастровим №:06:000:0007 та віднесено до земель сільськогосподарського призначення, в односторонньому та позасудовому порядку з перевищенням наданих законом повноважень, незаконно вилучено поза волею належного розпорядника - держави в особі Кабінету Міністрів України та постійного землекористувача - філії "Миколаївське лісове господарство ДСГП "Ліси України" спірну земельну ділянку із земель лісогосподарського призначення зі зміною її цільового призначення та всупереч встановленого мораторію на вилучення земель, які перебувають у постійному користуванні державного підприємства.

На підставі наказу ГУ ДГК в області від 10.12.2020 року №41-ОТГ спірну земельну ділянку передано у комунальну власність територіальній громаді в особі Ольшанської селищної ради Миколаївського району Миколаївської області, про що у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно вчинено відповідний запис.

Прокурор зазначає, що з урахуванням положень ст. ст. 16, 391 ЦК України, ст. 152 ЗК України в даній справі ефективним захистом інтересів держави є усунення перешкод Миколаївській обласній державній адміністрації у користуванні та розпорядженні земельною ділянкою лісогосподарського призначення шляхом визнання незаконними і скасування відповідних наказів ГУ ДГК в області в частині формування та передачі територіальній громаді в особі Ольшанської селищної ради у комунальну власність земельної ділянки площею 9 га з кадастровим номером № :06:000:0007 та скасування вчиненої 13.01.2021 року у Державному земельному кадастрі державної реєстрації такої земельної ділянки. На час прийняття ГУ ДГК в області спірних наказів Кабінет Міністрів України, відповідно до ст. ст. 84, 122, 149 ЗК України (в редакції станом на момент прийняття спірних наказів), був розпорядником земельних ділянок лісогосподарського призначення для нелісогосподарських потреб. Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення системи управління та дерегуляції у сфері земельних відносин», окремі положення якого набрали чинності 27.05.2021 року, внесено зміни до ст. ст. 122, 149 3К України та визначено, що обласні державні адміністрації здійснюють розпорядження землями державного лісового фонду за межами населеного пункту та припиняють право користування ними. Таким чином, на дату звернення до суду із позовом розпорядником земельних ділянок лісогосподарського призначення за межами населених пунктів, в тому числі спірної земельної ділянки площею 9 га, є Миколаївська обласна державна адміністрація. Відповідно до ст. ст. 319, 386 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Усім власникам забезпечуються рівні умови здійснення своїх прав. Держава забезпечує рівний захист прав усіх суб?єктів права власності. Власник, який має підстави передбачати можливість порушення свого права власності іншою особою, може звернутися до суду з вимогою про заборону вчинення нею дій, які можуть порушити його право, або з вимогою про вчинення певних дій для запобігання такому порушенню. Згідно зі ст. ст. 15, 16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, у тому числі шляхом звернення до суду. Статтею 17 ЦК України передбачено, що орган державної влади здійснює захист цивільних прав та інтересів у межах, на підставах та у спосіб, що встановлені Конституцією України та законом. Рішення, прийняте зазначеними органами щодо захисту цивільних прав та інтересів, не є перешкодою для звернення за їх захистом до суду. Отже, Миколаївська обласна державна адміністрація має право звернутися до суду за захистом порушеного права як власник та розпорядник земель державного лісового фонду, однак заходів до усунення порушень законодавства нею не вжито. Окружною прокуратурою 03.02.2022 року скеровано до Миколаївської обласної державної адміністрації запит № 50-783вих-22, в якому зазначено про конкретні порушення законодавства при вилученні та зміні цільового призначення спірної ділянки та запропоновано надати інформацію про вжиті або заплановані заходи, у тому числі шляхом звернення до суду з позовом про усунення перешкод у користуванні та розпорядженні у т.ч. земельною ділянкою з кадастровим номером :06:000:0007 шляхом визнання незаконними і скасування наказів та скасування державної реєстрації такої ділянки, як об?єкта цивільних прав. У відповідь на вказаний запит облдержадміністрацією 15.02.2022 року листом за №05-67/488/5-22 проінформовано про те, що сума видатків на утримання облдержадміністрації не дозволяє здійснити видатки на сплату судового збору в обсязі достатньому для звернення до суду з відповідним позовом, тому не заперечує щодо пред?явлення прокуратурою позову з метою захисту інтересів держави та усунення виявлених порушень чинного законодавства. При цьому, облдержадміністрацією не вжито інших заходів на захист інтересів держави, які не потребують фінансування, проте є очевидними й очікуваними за даних обставин. Наприклад, не проінформовано про вивчення правових підстав відведення спірної ділянки, не розпочато листування з органами прокуратури для отримання копій документів з приводу встановлених порушень закону для подальшого реагування, не повідомлено про заходи (у т.ч. які вживатимуться у майбутньому) з метою передбачення в наступному кошторисі витрат коштів на сплату судового збору. На повторні запити Миколаївської окружної прокуратури від 18.08.2022 року №50-4450вих-22, від 02.11.2023 року №50-6689вих-23 та від 27.12.2023 року №50-7880вих-23 обласною державною адміністрацією 25.08.2022 року, 13.11.2023 року та 02.01.2024 року відповідно, повідомлено, що адміністрацією в судовому порядку заходи щодо спірної земельної ділянки не вживались. Крім того, обласна державна адміністрація не заперечує щодо пред?явлення органами прокуратури позову з метою захисту інтересів держави та усунення виявлених порушень чинного законодавства. Позиція позивача засвідчила не тільки той факт, що заходи на захист інтересів держави відносно спірних земельних ділянок ним не вживатимуться, а й викликала цілком обґрунтований сумнів у тому, що вони взагалі заплановані та/або проводитимуться у майбутньому. Враховуючи, що спірна ділянка частково відноситься до земель державного лісового фонду, які перебувають під особливою охороною держави, невжиття Миколаївською облдержадміністрацією протягом розумного строку заходів до їх поновлення, є підставою звернення прокурора до суду.

Таким чином, прокурором визначено, що Миколаївська обласна державна адміністрація є тим органом державної влади, який уповноважений здійснювати захист інтересів держави у спірних правовідносинах. Як на підставу представництва інтересів держави прокурор послався на неналежне виконання позивачем обов`язків із захисту інтересів держави.

Відповідно до ч. 4 ст. 53 ГПК прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 174 цього Кодексу.

Із змісту позову вбачається, що прокурором обґрунтовано, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, вказано на підстави для звернення прокурора до суду, зазначено орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Загальне позовне провадження, крім судового засідання, у якому здійснюється розгляд справи по суті, передбачає підготовче провадження, яке унормоване ст. ст. 177-185 Господарського процесуального кодексу України.

Завданнями підготовчого провадження є:

- остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу;

- з`ясування заперечень проти позовних вимог;

- визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів;

- вирішення відводів;

- визначення порядку розгляду справи;

- вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання.

Дії, які здійснюються судом у підготовчому засіданні, визначені ст. 182 Господарського процесуального кодексу України.

Керуючись ст. 32, 176, 120, 121, 235, 242 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у справі.

2. Справу розглядати за правилами загального позовного провадження.

3. Повідомити керівника Миколаївської окружної прокуратури, позивача, відповідача 1 та відповідача 2 про призначення підготовчого засідання на 12 серпня 2024 року о 15:00 год. у приміщенні господарського суду Миколаївської області, яке розташоване за адресою: 54614, м. Миколаїв, Миколаївська область, вул. Фалєєвська, 14.

4. Встановити відповідачам строк у 20 днів із дати отримання цієї ухвали для подання відзиву на позовну заяву.

5. Копію цієї ухвали направити прокурору, позивачу та відповідачам за допомогою підсистем ЄСІТС до їх електронних кабінетів.

Зазначена ухвала набирає законної сили із дати її підписання та оскарженню не підлягає.

Відповідно до ч. 3 ст. 255 Господарського процесуального кодексу України заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя А.П. Алексєєв

Роз`яснення.

І. Щодо відзиву.

Вимоги до відзиву встановлені ст. 165 ГПК.

У справах загального позовного провадження відзив подається у строк встановлений судом і відповідно до положень ст. 119 ГПК цей строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку. Початок строку для подання відзиву відраховується від дня наступного за днем отримання ухвали про відкриття провадження у справі.

Порядок подання відзиву встановлений ст. ст. 165, 178 ГПК (особливості подання відзиву у спрощеному позовному провадженні наведено у ст. 247 ГПК).

У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 9 ст. 165 ГПК).

Суд має право вирішити справу за наявними матеріалами також у разі, якщо відзив подано особою, яка відповідно до частини шостої статті 6 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його і не навела поважних причин невиконання такого обов`язку (ч. 10 ст. 165 ГПК).

Згідно ч. 3 ст. 165 ГПК відзив, зокрема повинен містити:

1. У разі повного або часткового визнання позовних вимог - вимоги, які визнаються відповідачем (тобто, у разі визнання позову повністю або частково відповідачу необхідно навести у відзиві перелік позовних вимог, або позовну вимогу і зазначити які вимоги або вимога відповідачем визнаються або визнається.

2. Обставини, які визнаються відповідачем, а також правова оцінка обставин, надана позивачем, з якою відповідач погоджується (тобто, у разі визнання відповідачем обставин, які наведені у позові, відповідачу необхідно письмово зазначити ці обставини та письмово підтвердити згоду з ними.

Також у разі погодження із правовою оцінкою, яка надана позивачем викладеним у позові обставинам, відповідачу необхідно зазначити цю правову оцінку і зазначити про згоду з нею;

3. Заперечення (за наявності) щодо наведених позивачем обставин та правових підстав позову, з якими відповідач не погоджується, із посиланням на відповідні докази та норми права (для правильного сприйняття судом суті заперечень у відзиві бажано навести обставини, з якими відповідач не погоджується, зробити у тексті посилання на докази, якими ці обставини спростовуються. Аналогічним чином необхідно викласти заперечення з приводу наведених позивачем правових підстав позову)

ІІ. Щодо надання відповіді на відзив та заперечення.

У справах загального позовного провадження строки для подання відповіді на відзив та заперечення встановлюються судом у підготовчому засіданні (п. 15 ч. 2 ст. 182 ГПК).

ІІІ. Щодо прав та обов`язків сторін.

Права та обов`язки учасників справи зазначені у ст. ст. 42, 46 ГПК.

ІV. Щодо обов`язку реєстрації електронного кабінету та його використання.

Адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку. (ч. 6 ст. 6 ГПК).

Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат (абз. 2 ч. 6 ст. 6).

Електронний кабінет - це персональний кабінет (веб-сервіс чи інший користувацький інтерфейс) у підсистемі (модулі) Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, за допомогою якого особі, яка пройшла електронну ідентифікацію, надається доступ до інформації та сервісів Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремих підсистем (модулів), у тому числі можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, а також між учасниками судового процесу. Електронна ідентифікація особи здійснюється з використанням кваліфікованого електронного підпису чи інших засобів електронної ідентифікації, які дають змогу однозначно встановити особу (абз. 2 ч. 5 ст. 6 ГПК).

V. Щодо зазначення про наявність у учасника справи оригіналів доказів.

Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу (ч. 5 ст. 91 ГПК).

Учасник справи, який подає копію електронного доказу, повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу електронного доказу (ч. 4 ст. 96 ГПК).

VІ. Щодо електронних доказів.

Електронні докази подаються у формі документів, на які накладено кваліфікований електронний підпис відповідно до вимог законів України Про електронні документи та електронний документообіг та Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги. Законом може бути передбачено інший порядок засвідчення електронної копії електронного доказу (ч. 2 ст. 96).

Учасники справи мають право подавати електронні докази в паперових копіях, посвідчених в порядку, передбаченому законом. Паперова копія електронного доказу не вважається письмовим доказом (ч. 3 ст. 96).

VІІ. Щодо подання заяв і клопотань.

При розгляді справи судом учасники справи викладають свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення, міркування щодо процесуальних питань у заявах та клопотаннях, а також запереченнях проти заяв і клопотань (ч. 1 ст. 169 ГПК).

Загальні вимоги до форми та змісту письмової заяви, клопотання, заперечення визначені у ст. 170 ГПК.

З огляду на положення ст. 207 ГПК заяви та клопотання мають заявлятися учасниками справи протягом підготовчого провадження (у випадку розгляду справи за правилами загального позовного провадження).

Суд залишає без розгляду заяви та клопотання, які без поважних причин не були заявлені в підготовчому провадженні або в інший строк, визначений судом (у випадку розгляду справи за правилами загального позовного провадження).

VІІІ. Щодо веб-адреси сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію по справі, що розглядається.

Учасники справи можуть отримати інформацію по справі, що розглядається, на веб-сторінці Господарського суду Миколаївської області на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за посиланням: http://mk.arbitr.gov.ua/sud5016/.

ІХ. Щодо прийняття участі в режимі відеоконференції.

Учасники справи мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду.

Ризики технічної неможливості участі у відеоконференції поза межами приміщення суду, переривання зв`язку тощо несе учасник справи, який подав відповідну заяву (ч. 5 ст. 197 ГПК).

Інструкція користувача підсистеми відеоконференцзв`язку розміщується на веб-сторінці технічної підтримки користувачів ЄСІТС за веб-адресою https://wiki.court.gov.ua.

X. Щодо повідомлень та викликів.

З огляду на положення ч. 1 ст. 120 ГПК суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою.

У разі якщо явка учасників справи є не обов`язковою суд повідомляє їх про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії (ч. 2 ст. 120 ГПК).