ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

"07" травня 2024 р. м. Київ Справа №911/1146/24

Господарський суд Київської області у складі судді Третьякової О.О., розглянувши матеріали

За позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Малинський деревопереробний комплекс» (11602, Житомирська обл., м.Малин, вул.Неманихіна, 2)

до Товариства з обмеженою відповідальністю «Т.Б.Фрут» (07301, Київська обл., м.Вишгород, пр.Т.Шевченка, 3)

про стягнення 181062,66 грн

встановив:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Малинський деревопереробний комплекс» (далі позивач) звернулось до Господарського суду Київської області із позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю «Т.Б.Фрут» (далі відповідач) про стягнення 181062,66 грн заборгованості за договором купівлі-продажу.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що між позивачем як продавцем та відповідачем як покупцем був укладений договір купівлі-продажу від 04.10.2022 №04-10/22, за яким позивач поставив відповідачу товар паливну тріску на загальну суму 4616067,20 грн, а відповідач поставлений йому товар оплатив лише частково в сумі 4453340,08 грн.

З наведених підстав позивач просить суд стягнути з відповідача 162727,12 грн основного боргу, 6791,68 грн 3% річних, 11543,86 грн інфляційних втрат, а також судові витрати позивача та зазначити в рішенні суду про стягнення з відповідача 3% річних, починаючи з 23.04.2024 та до моменту фактичного виконання рішення суду.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд вважає за необхідне залишити її без руху, зважаючи на наступне.

У ст.162 Господарського процесуального кодексу України встановлені вимоги, які мають бути дотримані позивачем при поданні позовної заяви.

Суд при цьому зазначає, що дотримання необхідних вимог до позовної заяви, які встановлені статтею 162 цього Кодексу, пов`язане з виконанням завдання господарського судочинства щодо справедливого, неупередженого та своєчасного вирішення спору.

В пункті 2 ч.3 ст.162 цього Кодексу встановлено, що позовна заява повинна містити в тому числі: відомості про наявність або відсутність електронного кабінету у учасників справи.

В позовній заяві Товариства з обмеженою відповідальністю «Малинський деревопереробний комплекс» зазначено про наявність у позивача електронного кабінету, однак про наявність чи відсутність у відповідача електронного кабінету не зазначено.

Суд зауважує, що відомості про наявність або відсутність у обох сторін спору електронного кабінету є істотними реквізитами (відомостями про сторін спору в позовній заяві), оскільки наявність електронного кабінету пов`язана з реалізацією процесуального обов`язку надсилання копій документів учасникам справи.

Так, відповідно до ч.5 ст.6 Господарського процесуального кодексу України суд направляє судові рішення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу до їхніх електронних кабінетів, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Згідно з приписами частини 7 статті 42 Господарського процесуального кодексу України якщо цим Кодексом передбачено обов`язок учасника справи щодо надсилання копій документів іншим учасникам справи, такі документи в електронній формі можуть направлятися з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а в разі відсутності в іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність в іншого учасника справи електронного кабінету - у паперовій формі листом з описом вкладення. Якщо інший учасник справи відповідно до частини шостої статті 6 цього Кодексу зобов`язаний зареєструвати електронний кабінет, але не зареєстрував його, учасник справи, який подає документи до суду в електронній формі з використанням електронного кабінету, звільняється від обов`язку надсилання копій документів такому учаснику справи. Суд, направляючи такому учаснику справи судові виклики і повідомлення, ухвали у випадках, передбачених цим Кодексом, зазначає у цих документах про обов`язок такої особи зареєструвати свій електронний кабінет та про можливість ознайомлення з матеріалами справи через Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему або її окрему підсистему (модуль), що забезпечує обмін документами.

Отже, зазначення відомостей про наявність/відсутність електронного кабінету у учасників спору стосується не лише формального виконання вимог Господарського процесуального кодексу України, а спрямовано на забезпечення прав учасників судового процесу, передбачених частиною 7 статті 42 цього Кодексу з урахуванням частини 5 статті 165 цього Кодексу, зокрема щодо способу надсилання копій заяв по суті справи іншим учасникам справи, та способу надсилання інших процесуальних документів учасникам справи.

Крім того, в пунктах 5 та 8 ч.3 ст.162 цього Кодексу встановлено, що позовна заява повинна містити в тому числі: виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності). Відповідно до ч.2 ст.164 цього Кодексу позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Позивач в позовній заяві посилається на те, що він поставив відповідачу товар паливну тріску на загальну суму 4616067,20 грн, однак при цьому не зазначає в позовній заяві, якими саме доказами підтверджується ця обставина, відповідні докази (накладні) до позовної заяви не додані.

Позивач в позовній заяві зазначає, що заборгованість відповідача виникла у зв`язку із неоплатою товару за видатковими накладними саме №1397 від 19.11.2022 та №1410 від 22.11.2022. У розрахунку до позовної заяви позивач стверджує про часткову оплату видаткової накладної №1397 від 19.11.2022 (08.12.2022 оплата 8791,28 грн). В той же час, на підтвердження вказаної обставини часткової оплати, позивачем до позовної заяви додана копія платіжної інструкції від 08.12.2022 про сплату відповідачем позивачу коштів в сумі 120000,00 грн (призначення платежу «оплата за тріска паливна зг.рах.№1048 від 18.11.2022, в т.ч.ПДВ»), однак позивач в позовній заяві не виклав обставин того, яким чином позивач визначив, що сплата відповідачем позивачу коштів в сумі 120000,00 грн згідно з цією платіжною інструкцією від 08.12.2022 була частковою оплатою поставки товару саме за видатковою накладною №1397 від 19.11.2022 (частковою оплатою в сумі 8791,28 грн).

З урахуванням наведеного, позивачу необхідно належним чином виконати вимоги ч.3 ст.162 Господарського процесуального кодексу України та подати уточнення до позовної заяви, в яких зазначити:

- відомості про наявність або відсутність у відповідача електронного кабінету ЄСІТС;

- виклад обставин того, якими доказами підтверджується поставка позивачем відповідачу товару на загальну суму 4616067,20 грн, та надати такі докази до позовної заяви;

- виклад обставин часткової оплати відповідачем видаткової накладної №1397 від 19.11.2022 з посиланням на докази.

Наведене є недоліками позовної заяви.

Згідно з ч.1 ст.174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч.2 ст.174 цього Кодексу в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

При цьому, усунення позивачем недоліків позовної заяви повинне бути здійснене з урахуванням положень пункту 1 ч.1 ст.164 та ч.1 ст.172 цього Кодексу щодо обов`язковості надсилання учасникам справи позовної заяви та копії доданих до неї документів.

Суд звертає увагу на те, що відповідно до ч.3 ст.174 Господарського процесуального кодексу України позовна заява вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом.

Враховуючи вищевикладене та керуючись статтями 2, 162, 164, 172, 174, 233-235 Господарського процесуального кодексу України, суд

ухвалив:

1. Залишити позовну заяву без руху.

2. Встановити позивачу строк на усунення недоліків позовної заяви 10 (десять) днів з дня вручення цієї ухвали.

3. Встановити спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом подання до суду:

3.1. письмових уточнень до позовної заяви із зазначенням:

- відомостей про наявність або відсутність у відповідача електронного кабінету ЄСІТС;

- викладу обставин того, якими доказами підтверджується поставка позивачем відповідачу товару на загальну суму 4616067,20 грн, та надати такі докази до позовної заяви;

- викладу обставин часткової оплати відповідачем видаткової накладної №1397 від 19.11.2022 з посиланням докази.

3.2. доказів на підтвердження викладених позивачем обставин в уточненнях до позовної заяви з урахуванням даної ухвали господарського суду про залишення позову без руху, якщо такі докази не були подані разом з позовною заявою.

4. Подати суду докази направлення відповідачу документів, складених на усунення недоліків позовної заяви за цією ухвалою Господарського суду Київської області від 07.05.2024 №911/1146/24.

5. Попередити позивача про те, що згідно з ч.4 ст.174 Господарського процесуального кодексу України у разі, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та оскарженню окремо від рішення суду не підлягає.

Суддя О.О. Третьякова