ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"30" квітня 2024 р. Справа№ 911/952/23

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Руденко М.А.

суддів: Кропивної Л.В.

Пономаренка Є.Ю.

при секретарі: Реуцькій Т.О.

за участю представників сторін:

від позивача: Духін О.Є., ордер АІ № 1600453 від 29.04.2024;

від відповідачів: не з`явились;

від третьої особи: не з`явився;

розглянувши апеляційну скаргу ОСОБА_1

на ухвалу господарського суду Київської області від 25.10.2023 про залишення позову без розгляду

у справі № 911/952/23 (суддя - Ейвазова А.Р.)

за позовом ОСОБА_1

до

1) товариства з обмеженою відповідальністю "Авангард"

2) Вишгородської районної державної адміністрації

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - товариство з обмеженою відповідальністю "ТРЕЙВ-2004"

про визнання трудових відносин припиненими та зобов`язання вчинити дії,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до господарського суду Київської області з позовом до товариства з обмеженої відповідальністю (далі - ТОВ) "Авангард" та Вишгородської районної державної адміністрації (далі - Вишгородська РДА) про:

- визнання трудових відносин ОСОБА_1 з ТОВ "Аванград" припиненими з 09.08.2021, у зв`язку з його звільненням з посади директора за власним бажанням на підставі ст. 38 Кодексу законів про працю України (далі - КЗпП України);

- зобов`язання уповноважених осіб відділу державної реєстрації управління економіки Вишгородської РДА внести зміни до відомостей про юридичну особу ТОВ "Авангард", які містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (далі - ЄДР), а саме: у графі "Керівник юридичної особи, а також відомості про інших осіб, які можуть вчиняти дії від імені юридичної особи, у тому числі підписувати договори, тощо" запис " ОСОБА_1 - керівник. ОСОБА_1 " - вилучити та внести інший запис: "Трудові відносини ОСОБА_1 з ТОВ "АВАНГАРД" припинені з 09.08.2021, шляхом звільнення з посади директора за власним бажанням на підставі ч. 1 ст. 38 КЗпП України".

Позовні вимоги обґрунтовані бездіяльністю єдиного учасника відповідача-1 - ТОВ "ТРЕЙВ-2004" щодо вирішення питання звільнення позивача, як директора товариства, на загальних зборах, які не відбулись внаслідок неявки вказаного учасника товариства.

Ухвалою господарського суду Київської області від 05.04.2023 (а.с. 47-49 том 1) відкрито провадження у справі; вирішено розгляд справи здійснювати за правилами загального позовного провадження та призначено проведення підготовчого засідання на 26.04.2023; встановлено відповідачам строк для подання відзиву (ухвала отримана позивачем 20.04.2023; а.с. 52 том 1).

25.04.2023 до господарського суду надійшло клопотання позивача про розгляд справи за його відсутності (а.с. 53 том 1). Заявником також зазначено, що позовна заява містить всі відомі йому обставини, які підтверджуються наданими доказами і інших доказів він не має, у зв`язку з чим просив суд розглядати справу за наявними у справі матеріалами без його участі та без участі його представника.

У судове засідання, що відбулось 26.04.2023 представники сторін не з`явились (а.с. 54 том 1).

Ухвалою господарського суду Київської області від 26.04.2023 провадження у даній справі зупинено до закінчення перегляду в касаційному порядку справи № 127/27466/20 (а.с. 55-59 том 1).

Ухвалою господарського суду Київської області від 19.09.2023 поновлено провадження у даній справі та призначено підготовче засідання на 16.10.2023. В ухвалі також зазначено, що участь у підготовчому засіданні учасників справи не є обов`язковою (а.с. 73-74 том 1).

12.10.2023 до господарського суду від позивача надійшли додаткові пояснення з урахуванням постанови Великої Палати Верховного Суду від 06.09.2023 у справі № 127/2466/20, у яких позивач просив задовольнити позовні вимоги (а.с. 94-95 том 1).

16.10.2023 у підготовче засідання учасники справи не з`явилися.

Ухвалою господарського суду Київської області від 16.10.2023 судом з власної ініціативи залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - ТОВ "ТРЕЙВ-2004"; встановлено строк для подання третій особі пояснень щодо позову; відкладено підготовче засідання на 25.10.2023; викликано в підготовче засідання позивача, визнавши його явку обов`язковою, а також зазначено, що у разі неможливості явки позивач має повідомити суд про причини неявки, оскільки у разі неявки суд може залишити позов без розгляду (а.с. 98-100 том 1).

25.10.2023 у судове засідання учасники справи не з`явилися (а.с. 113 том 1).

Ухвалою господарського суду Київської області від 25.10.2023 (а.с. 114-117 том 1) позов залишено без розгляду.

Наводячи підстави залишення позову без розгляду судом першої інстанції зазначено, що позивач не з`являвся у судові засідання, які відбулись 16.10.2023 та 25.10.2023, і про причини своєї неявки не повідомляв, а отже, з огляду на нез`явлення позивача та неподання ним заяви про розгляд справи без його участі, відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України), позов підлягає залишенню без розгляду.

Не погоджуючись із вказаною ухвалою, ОСОБА_1 звернувся до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просив скасувати оскаржувану ухвалу та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

В обґрунтування апеляційної скарги апелянт зазначав, що оскаржувана ухвала не містить аргументованих та переконливих підстав для залишення позову без розгляду. При винесенні оскаржуваної ухвали суд першої інстанції не звернув уваги на те, що позивачем було подано заяву про розгляд справи за його відсутності, проте в порушення вимог ч. 4 ст. 202 ГПК України позовну заяву було залишено без розгляду, неправомірно позбавивши його можливості доступу до правосуддя.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 11.12.2023, у складі колегії суддів: Руденко М.А. (головуючий), Барсук М.А., Пономаренко Є.Ю., поновлено апелянту строк на апеляційне оскарження ухвали; відкрито апеляційне провадження; визначено розгляд апеляційної скарги здійснювати у порядку спрощеного провадження без повідомлення учасників справи.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 23.01.2024 ухвалено розгляд апеляційної скарги здійснювати з повідомленням учасників справи та призначено справу до розгляду на 13.02.2024.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 19.02.2024, у зв`язку з тим, що 13.02.2024 судове засідання не відбулось (перебування головуючого судді у відпустці), розгляд апеляційної скарги призначено на 26.03.2024.

26.03.2024 до апеляційного суду надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 01.04.2024, у складі колегії суддів: Руденко М.А. (головуючий), Кропивна Л.В., Пономаренко Є.Ю., враховуючи, що 26.03.2024 судове засідання не відбулось (перебування суддів Барсук М.А. та Пономаренко Є.Ю. у відпустці) прийнято апеляційну скаргу до провадження у визначеному складі суддів та призначено справу до розгляду на 30.04.2024.

У судовому засіданні, що відбулось 30.04.2024, представник позивача просив задовольнити апеляційну скаргу, скасувати оскаржувану ухвалу та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Інші представники сторін не з`явились; повідомлені про розгляд справи належним чином.

Відповідно до положень пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом... Також, відповідно до рішень Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ), що набули статусу остаточного, зокрема "Іззетов проти України", "Пискал проти України", "Майстер проти України", "Субот проти України", "Крюков проти України", "Крат проти України", "Сокор проти України", "Кобченко проти України", "Шульга проти України", "Лагун проти України", "Буряк проти України", "ТОВ "ФПК "ГРОСС" проти України", "Гержик проти України" суду потрібно дотримуватись розумного строку для судового провадження.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

З урахуванням практики ЄСПЛ критеріями розумних строків є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника (справи "Федіна проти України" від 02.09.2010, "Смірнова проти України" від 08.11.2005, "Матіка проти Румунії" від 02.11.2006, "Літоселітіс проти Греції" від 05.02.2004 та інші.

Відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, при цьому справа неодноразово відкладалась і за висновками суду неявка представників не перешкоджає розгляду апеляційної скарги за наявними у справі матеріалами.

Заслухавши пояснення представника позивача, розглянувши доводи апеляційної скарги, виходячи з вимог чинного законодавства, апеляційний господарський суд дійшов висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Порядок звернення до господарського суду, а також здійснення судового провадження у господарській справі регламентовано нормами Господарського процесуального кодексу (далі - ГПК) України.

Відповідно до частин 1-4 ст. 13 ГПК України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

За приписами п. 2 ч. 1 ст. 42 ГПК України учасники справи мають право, зокрема, брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом.

Згідно ч. 2 ст. 120 ГПК України суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою.

Разом з тим ч. 1 ст. 202 ГПК України передбачає, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Відповідно до ч. 2 ст. 202 ГПК України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав:

1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про направлення йому ухвали з повідомленням про дату, час і місце судового засідання;

2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними;

3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи;

4) необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження.

Згідно з ч. 3 ст. 202 ГПК України якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі:

1) неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки;

2) повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника) незалежно від причин неявки;

3) неявки представника в судове засідання, якщо в судове засідання з`явилася особа, яку він представляє, або інший її представник;

4) неявки в судове засідання учасника справи, якщо з`явився його представник, крім випадків, коли суд визнав явку учасника справи обов`язковою.

При цьому, у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору (ч. 4 ст. 202 ГПК України).

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України суд залишає позов без розгляду якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, або позивач (його представник) не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Аналіз змісту наведених норм свідчить, що обов`язковими умовами для застосування передбачених ч. 4 ст. 202, п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України процесуальних наслідків неявки позивача у судове засідання є одночасно його належне повідомлення про час і місце судового засідання та відсутність заяви позивача про розгляд справи за його відсутності.

У разі відсутності у позивача наміру брати участь у судовому засіданні, статті 202, 226 ГПК України передбачають подання позивачем заяви про розгляд справи за його відсутності. Тобто право позивача як особи, яка подала позов та зацікавлена в його розгляді, не бути присутнім у судовому засіданні кореспондується з його обов`язком подати до суду відповідну заяву про розгляд справи за його відсутності.

Такий правовий висновок викладений у постановах об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 05.06.2020 у справі № 910/16978/19 та від 16.10.2020 у справі № 910/8816/19, Верховного Суду від 25.11.2020 у справі № 910/15226/19, від 09.11.2022 у справі № 925/1376/21.

Дослідивши матеріали справи, суд першої інстанції дійшов висновку про наявність правових підстав для залишення позову без розгляду, з огляду на неявку позивача у судові засідання, з чим не погоджується суд апеляційної інстанції, оскільки матеріали справи свідчать про те, що 25.04.2023 позивач надав клопотання про розгляд справи за його відсутності (а.с. 53 том 1) із приміткою, що позовна заява містить всі відомі йому обставини, які підтверджуються наданими доказами і інших доказів він не має, а тому просив господарський суд розглядати справу без його участі та без участі його представника за наявними матеріалами.

Також, 12.10.2023 позивачем надано письмові пояснення (а.с. 94-95 том 1) в яких він підтримав свої позовні вимоги, з урахуванням висновків викладених у постанові Великої Палати Верховного Суду від 06.09.2023 у справі № 127/2466/20, з підстав розгляду якої було зупинено провадження у даній справі.

Враховуючи наведене, позивач реалізував своє право не бути присутнім у судових засіданнях щодо розгляду його позову шляхом подання відповідної заяви про розгляд справи за його відсутності.

Колегія суддів також звертає увагу на те, що зміст частини 4 статті 202 та пункту 4 частини 1 статті 226 ГПК України щодо залишення позову без розгляду з підстави нез`явлення позивача у судове засідання або неповідомлення про причини своєї неявки не залежить від того, чи була визнана судом явка позивача в судове засідання обов`язковою.

Відповідна правова позиція Об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду викладена в постанові від 17.03.2023 у справі № 910/17906/21.

Судовий процес, в першу чергу, спрямований на вирішення спору, шляхом винесення судового рішення.

Відповідно до практики ЄСПЛ право на суд включає не тільки право ініціювати провадження, але й право отримати вирішення спору судом (рішення від 01.03.2002 у справі "Кутіч проти Хорватії", заява № 48778/99).

Суворе трактування національним законодавством процесуального правила (надмірний формалізм) можуть позбавити заявників права звертатись до суду (рішення ЄСПЛ від 28.10.1998 у справі "Перес де Рада Каванил`ес проти Іспанії", заява № 28090/95).

За встановлених вище обставин колегія суддів погоджується з доводами апеляційної скарги та вважає, що суд першої інстанції допустив порушення норм процесуального права (пункту 4 частини 1 статті 226 ГПК України), що призвело до постановлення незаконної ухвали, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі.

Згідно п. 4 ч. 1 ст. 280 ГПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Пунктом 6 ч. 2 ст. 275 ГПК України передбачено право суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

З огляду на викладене, колегія суддів дійшла висновку про наявність підстав для задоволення апеляційної скарги та скасування ухвали господарського суду Київської області від 25.10.2023 з направленням справи для продовження розгляду суду першої інстанції.

У зв`язку зі скасуванням ухвали та передачею справи на розгляд суду першої інстанції, розподіл сум судового збору повинен бути здійснений судом першої інстанції за результатами розгляду ним справи, згідно із загальними правилами ст. 129 ГПК України.

Керуючись ст.ст. 269, 270, 271, 275, 280, 281-284 ГПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу господарського суду Київської області від 25.10.2023 у справі № 911/952/23 задовольнити.

Ухвалу господарського суду Київської області від 25.10.2023 у справі № 911/952/23 скасувати.

Матеріали справи № 911/952/23 направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена протягом двадцяти днів в порядку, визначеному ст.ст. 286-291 ГПК України.

Повний текст постанови складено 08.05.2024.

Головуючий суддя М.А. Руденко

Судді Л.В. Кропивна

Є.Ю. Пономаренко