ЦЕНТРАЛЬНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13.05.2024 року м.Дніпро Справа № 904/329/24

Центральний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого судді: Іванова О.Г. (доповідач),

суддів: Паруснікова Ю.Б., Верхогляд Т.А.,

розглянувши у порядку письмового провадження без повідомлення (виклику) сторін в приміщенні Центрального апеляційного господарського суду апеляційну скаргу Акціонерного товариства "ДніпроАЗОТ" на ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 07.03.2024 (суддя Васильєв О.Ю.) за результатом розгляду зустрічного позову Акціонерного товариства "ДніпроАЗОТ", м. Кам`янське Дніпропетровської області до Товариства з обмеженою відповідальністю "Юнайтед Енерджі", м. Київ про зобов`язання вчинити певні дії у справі № 904/329/24

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Юнайтед Енерджі", м. Київ

до Акціонерного товариства "ДніпроАЗОТ", м. Кам`янське Дніпропетровської області

про стягнення 3 414 223,44 грн.

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 07.03.2024 у справі № 904/329/24 повернуто зустрічну позовну заяву АТ "ДніпроАЗОТ" і додані до неї документи без розгляду.

Не погодившись із зазначеною ухвалою, до Центрального апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою звернулося Акціонерне товариство "ДніпроАЗОТ", в якій просить скасувати зазначену ухвалу та направити справу до суду першої інстанції для вирішення питання про прийняття зустрічного позову АТ "ДніпроАЗОТ" до спільного розгляду з первісним позовом та об`єднання вимог за зустрічним позовом в одне провадження з первісним позовом.

В обґрунтування своєї скарги апелянт посилається на те, що суд першої інстанції, не обґрунтував своє рішення в частині заявленого АТ «ДНІПРОАЗОТ» клопотання про поновлення строку на звернення із зустрічним позовом, не надав правової оцінки викладеним в зустрічному позові аргументам про поважність пропуску такого строку, чим позбавив АТ «ДНІПРОАЗОТ» гарантованого Конституцією України права на звернення до суду за захистом своїх порушених прав.

Відповідач за зустрічним позовом правом на подання відзиву не скористався, що не є перешкодою для перегляду в апеляційному порядку ухвали суду.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 11.03.2024 для розгляду справи визначена колегія суддів у складі: головуючого судді Іванова О.Г. (доповідач), судді Парусніков Ю.Б., Верхогляд Т.А.

З огляду на відсутність в суді апеляційної інстанції матеріалів справи на час надходження скарги, ухвалою суду від 12.03.2024 здійснено запит матеріалів справи №904/329/24 із Господарського суду Дніпропетровської області та відкладено вирішення питання про рух апеляційної скарги до надходження матеріалів справи до суду апеляційної інстанції.

20.03.2024 матеріали справи №904/329/24 надійшли до суду апеляційної інстанції.

Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 20.03.2024 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Акціонерного товариства "ДніпроАЗОТ" на ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 07.03.2024 у справі № 904/329/24; розгляд апеляційної скарги ухвалено провести у порядку спрощеного позовного провадження, без повідомлення (виклику) учасників справи, за наявними у справі матеріалами, в порядку письмового провадження.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, дослідивши матеріали справи, перевіривши відповідність оскаржуваної ухвали нормам діючого законодавства, Центральний апеляційний господарський суд дійшов висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ст. 269 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Відповідно до положень ч.1 ст.74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень.

Судом першої інстанції та судом апеляційної інстанції встановлені наступні неоспорені обставини справи.

ТОВ "Юнайтед Енерджі" (позивач за первісним позовом) звернулося до Господарського суду Дніпропетровської області з позовною заявою до АТ "ДніпроАЗОТ" (відповідач за первісним позовом) про стягнення заборгованості за двостороннім договором купівлі-продажу електричної енергії №21/11/26-6 від 29.10.2021 у розмірі 3 414 223,44грн.

Ухвалою суду від 29.01.2024 відкрито провадження у справі №904/329/24, справу призначено до розгляду за правилами загального провадження у підготовчому засіданні на 13.02.2024.

12.02.2024 через систему "Електронний суд" від АТ "ДніпроАЗОТ" (відповідач) подано відзив на позовну заяву.

04.03.2024 АТ "ДніпроАЗОТ" звернувся із зустрічним позовом до ТОВ "Юнайтед Енерджі" про зобов`язання ТОВ "Юнайтед Енерджі" надати АТ "ДніпроАЗОТ" належним чином оформлений рахунок на оплату електричної енергії, поставленої у листопаді 2021 року за умовами двохстороннього договору купівлі-продажу електричної енергії №21/10/29-6 від 29.10.2021.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 07.03.2024 у справі № 904/329/24 повернуто зустрічну позовну заяву АТ "ДніпроАЗОТ" і додані до неї документи без розгляду.

Зазначений процесуальний документ і є предметом апеляційного оскарження.

Повертаючи зустрічну позовну заяву, господарський суд першої інстанції виходив з того, що АТ "ДніпроАЗОТ" звернулося із зустрічною позовною з порушенням строку для пред`явлення зустрічного позову.

Колегія суддів погоджується з такими висновками суду першої інстанції з огляду на наступне.

Як вбачається з матеріалів справи, ухвалою від 29.01.2024 прийнято позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Юнайтед Енерджі" до розгляду та відкрито провадження у справі. Встановлено сторонам строк для подання заяв по суті справи.

Згідно з п. 3 ч. 2 ст. 46 Господарського процесуального кодексу України, крім прав та обов`язків, визначених у статті 42 цього Кодексу, відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.

Частинами 1-6 ст. 180 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом. Зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 162, 164, 172, 173 цього Кодексу. До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною четвертою цієї статті, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу. Зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої цієї статті, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

Отже, за приписами наведеної норми зустрічний позов подається у строк для подання відзиву. Наслідками пропуску такого строку є повернення зустрічної позовної заяви заявнику.

Як встановлено судом, відповідачу у даній справі встановлено строк для подання відзиву на позов з усіма документами (доказами) до нього - протягом 15 днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі.

Дану ухвалу отримано АТ «Дніпроазот» до електронного кабінету 30.01.2024 о 20:49 годині. Відтак, ухвала вважається врученою відповідачу 31.01.2024.

З урахуванням наведеного відповідач мав право подати зустрічний позов до 15.02.2024 (включно).

АТ "ДніпроАЗОТ" звернулося із зустрічною позовною заявою через канцелярію суду, 04.03.2024, тобто з порушенням строку для пред`явлення зустрічного позову.

Відповідно до статті 119 ГПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду. Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого законом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, без повідомлення учасників справи.

Як вбачається з матеріалів справи, оскільки зустрічний позов був поданий 04.03.2024, тобто з порушенням встановленого Кодексом строку, АТ «ДНІПРОАЗОТ» посилаючись на поважні причини пропуску строку в зустрічному позову просило суд поновити строк для подання зустрічного позову.

В обґрунтування підстав для поновлення строку на подачу зустрічного позову АТ «ДНІПРОАЗОТ» зазначило, що було позбавлене можливості вчасного надання зустрічного позову, оскільки внаслідок військової агресії Російської Федерації проти України АТ «ДНІПРОАЗОТ» позбулося можливості безпечно та належним чином здійснювати, зокрема, і адміністративно-господарську діяльність з огляду на небезпечність перебування виробничого та адміністративного персоналу на території підприємства, яке становить джерело підвищеної небезпеки у разі ворожої атаки, та складність забезпечення оперативної роботи адміністративного персоналу в дистанційному режимі.

Враховуючи пов`язані з воєнними діями негативні обставини, наявність цілозмінних простоїв у структурних підрозділах, беручи до уваги наявні факти обстрілів та ураження об`єктів інфраструктури України, суттєвий ризик та небезпеку заподіяння при продовженні виробничих процесів в умовах воєнних дій непоправної шкоди навколишньому природному середовищу, працівникам та обладнанню підприємства, населенню міста та області, а також з метою недопущення аварійних ситуацій, які можуть призвести до техногенної катастрофи, АТ «ДНІПРОАЗОТ» видано наказ від 25.02.2022 № 198 «Про простій в АТ «ДНІПРОАЗОТ», яким затверджено Акт про простій у структурних підрозділах АТ «ДНІПРОАЗОТ» від 25.02.2022 (Додаток № 1 до цього наказу) з 8:00 години 25.02.2022 (копія наказу з додатком додавалась до відзиву на позов).

Заявник наголосив, що наведені обставини суттєво перешкоджають адміністративній діяльності персоналу АТ «ДНІПРОАЗОТ», в тому числі і юридичному відділу, більшість працівників якого звільнились з підприємства після 24.02.2022.

Згідно зі ст. 118 ГПК України, право на вчинення процесуальних дій втрачається із закінченням встановленого законом або призначеного судом строку. Заяви, скарги і документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Отже, враховуючи зазначене та згідно ч. 1 ст. 118 ГПК України скаржник втратив право на подання зустрічного позову.

Виходячи з приписів статей 55, 129 Конституції України, застосування та користування правами на судовий захист здійснюється у випадках та в порядку, встановлених законом.

Тобто, реалізація конституційного права, зокрема, на судовий захист ставиться у залежність від положень процесуального закону, в даному випадку - норм ГПК України.

Таким чином, право на пред`явлення зустрічної позовної заяви не є абсолютним, подаючи зустрічну позовну заяву заявник повинен дотримуватись вимог ГПК України щодо її подання.

Відповідно до частин першої, другої та четвертої статті 13 ГПК України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін; учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом; кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Апеляційний суд зазначає, що дійсно, господарський суд першої інстанції не розглянув клопотання АТ «ДНІПРОАЗОТ» про поновлення строку на подання зустрічного позову, проте це не призвело до прийняття неправильного рішення відносно повернення зустрічного позову.

Посилання апелянта на військову агресію Російської Федерації проти України не приймаються оскільки: по-перше, не зазначено як ці обставини унеможливили своєчасність подання ним зустрічного позову, а по-друге, саме лише посилання скаржника на введення на території України воєнного стану не є безумовним доказом наявності поважних причин пропуску строку на звернення з позовною заявою. При цьому, при встановленні в ухвалі про відкриття апеляційного провадження строків для подання відзиву, відповідач (апелянт) тим не менш, відзив на позов подав у встановлені строки, в той час, як зустрічну позовну заяву поза межами строків на її подання.

Твердження апелянта про відмову у доступі до правосуддя не підтверджуються, адже порядок подання зустрічної позовної заяви в господарському процесі, її повернення і дії господарського суду при розгляді цього питання врегульовані Господарським процесуальним кодексом України, а відтак, суд діяв у порядку, встановленому законом.

Скаржник, як учасник справи, знав про встановлені строки; знав або/та мав знати, які процесуальні дії він має/може вчинити для здійснення ефективного захисту інтересів учасника у справі; знав, які процесуальні дії мало /може вчинити для продовження строків для вчинення дій.

Колегія суддів також вважає за необхідне зазначити, що в Україні визнається і діє принцип верховенства права, одним з елементів якого є принцип правової визначеності.

Суб`єкти (учасники спору) завжди повинні мати можливість орієнтувати свою поведінку таким чином, щоб вона відповідала вимогам норми на момент вчинення дії.

У справі "Sunday Times v. United Kingdom" Європейський суд з прав людини наголосив, що вжитий у Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) термін "передбачено законом" має на увазі дотримання такого принципу права як принцип визначеності. Суд стверджує, що термін "передбачено законом" стосується не лише писаного права, а саме норм писаних законів, а й неписаного, тобто усталених у суспільстві правил та засад моральності суспільства.

Конвенція вимагає, щоб усе право, чи то писане, чи неписане, було достатньо чітким, щоб дати змогу громадянинові у разі потреби досить точно передбачити за певних обставин наслідки, що може спричинити певна дія.

Отже, правові норми та судова практика мають застосовуватися таким чином, яким вони є найбільш очевидними та передбачуваними для учасників цивільного обороту в Україні.

Правова позиція щодо подання зустрічної позовної заяви із пропуском строку, встановленого для подання відзиву, є достатньою підставою для її повернення, є послідовною та викладена у низці постанов Верховного Суду, зокрема у постановах Верховного Суду від 04.03.2019 у справі № 920/342/17, від 04.04.2019 у справі № 918/361/18, від 29.07.2019 у справі № 925/872/18, від 18.09.2019 у справі № 910/16837/18, від 07.11.2019 у справі № 910/2892/19.

Суд апеляційної інстанції також наголошує, що повернення зустрічного позову в межах цієї справи не є перешкодою у доступі до правосуддя, адже учасник справи не позбавляється можливості подання такого позову як окремого на загальних підставах.

Вказане спростовує доводи скаржника, викладені в апеляційній скарзі.

Відтак, належних та допустимих доказів у розумінні ст.ст.75, 76 ГПК України на підтвердження своєї правової позиції, викладеної в апеляційній скарзі, скаржник не надав.

Колегія суддів вважає, що судом першої інстанції вірно встановлені всі фактичні обставини справи, їм дана належна правова оцінка, отже підстави для скасування постановленого судового рішення у справі відсутні. Апеляційну скаргу слід залишити без задоволення.

Зважаючи на відмову у задоволенні апеляційної скарги, судові витрати, понесені у зв`язку із апеляційним оскарженням, згідно статті 129 Господарського процесуального кодексу України, покладаються на заявника цієї скарги та відшкодуванню не підлягають.

Керуючись ст.ст. 269, 275, 276, 282-284 Господарського процесуального кодексу України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства "ДніпроАЗОТ" на ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 07.03.2024 у справі № 904/329/24 - залишити без задоволення.

Ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 07.03.2024 у справі № 904/329/24 - залишити без змін.

Судові витрати Акціонерного товариства "ДніпроАЗОТ" за подання апеляційної скарги на ухвалу суду покласти на заявника апеляційної скарги.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і не підлягає касаційному оскарженню крім випадків, передбачених пунктом 2 ч. 3 ст. 287 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст постанови виготовлено та підписано 13.05.2024.

Головуючий суддя О.Г. Іванов

Суддя Т.А. Верхогляд

Суддя Ю.Б. Парусніков