ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
УХВАЛА

07 травня 2024 року м. ХарківСправа № 922/2819/19

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Шарко Л.В.

секретарі Федоровій Т.О.

розглянувши матеріали справи

за позовом ТОВ "Дагаз-2009 ЛТД", м. Харків
до Комунального підприємства "Харківські теплові мережі", м. Харків Асоціації "Єдність", м. Харків
про За участі представників: стягнення 593060,29 грн.
позивача - Антон МОСЕЙЧУК (адвокат)

Олександр ЩЕПАК (керівник)

відповідача (КП "Харківські теплові мережі") - Тетяна ВАЩЕНКО (адвокат)

відповідача (Асоціація "Єдність") - Ольга ТАРАСЕНКО (довіреність)

ВСТАНОВИВ:

ТОВ "Дагаз-2009 ЛТД" (м. Харків) звернулось до Господарcького суду Харківської області з позовною заявою, в якій просить стягнути з КП "Харківські теплові мережі" (м. Харків) та Асоціація "Єдність" (м. Харків) суму 593060,29 грн. Судові витрати позивач просить покласти на відповідачів.

Ухвалою суду від 02.09.19р. прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження.

Протокольною ухвалою від 11.04.2024 закрито підготовче провадження по справі та призначено до судового розгляду справи по суті в судовому засіданні.

29.04.2024 після оголошення промов учасниками справи на стадії розгляду справи по суті від ТОВ "Дагаз-2009 ЛТД" надійшло клопотання про призначення повторної комплексної судової будівельно - технічної та бухгалтерсько-економічної експертизи, на вирішення якої поставити наступні питання:

- Який розмір матеріального збитку завдано ТОВ "ДАГАЗ-2009 ЛТД", (61204, м. Харків, пр. Перемоги, буд. 66-В, кв. 183) внаслідок аварії від 30.01.2018 року, а саме залиття (пошкодження, знищення) товарно-матеріальних цінностей, які знаходилися на складі у підвальному приміщені у будівлі № 3 літера "А-2" по вул. Тарасівській у м. Харкові?

- Чи підтверджується документально вказана в Акті інвентаризації 100% втраченого товару (Акті контрольної перевірки інвентаризації цінностей на "ЧРЕЗВЬІЧАЙНЬІЙ" СКЛАД від 17 квітня 2018 року) кількість та вартість втрачених товарно-матеріальних цінностей, які знаходилися на складі у підвальному приміщені по вул. Тарасівській, 3 ум. Харкові 30 січня 2018 року?

- Яка різниця між Актом інвентаризації 100% втраченого товару (Актом контрольної перевірки інвентаризації цінностей на "ЧРЕЗВЬІЧАЙНЬІЙ" СКЛАД від 17 квітня 2018 року) та фактичним завданим матеріальним збитком, завданим ТОВ "ДАГАЗ-2009 ЛТД", (61204, м. Харків, пр. Перемоги, буд. 66-В, кв. 183)внаслідок аварії від 30.01.2018 року, а саме залиття (пошкодження, знищення) товарно-матеріальних цінностей, які знаходилися на складі у підвальному приміщені у будівлі № 3 літера "А-2" по вул. Тарасівській у м. Харкові?

- Чи підтверджується документально кількість та вартість пошкодженого та знищеного товару, вказаного у Звіті про оцінку розміру прямого збитку (матеріального збитку), заподіяного власнику товарно-матеріальних цінностей в результаті залиття, які знаходились на складі за адресою: м. Харків, вул. Тарасівська, 3?

- Визначити та провести розрахунок втраченої вигоди (упущеної вигоди) ТОВ "ДАГАЗ-2009 ЛТД", (61204, м. Харків, пр. Перемоги, буд. 66-В, кв. 183) внаслідок аварії від 30.01.2018 року, а саме залиття (пошкодження, знищення) товарно-матеріальних цінностей, які знаходилися на складі у підвальному приміщені у будівлі № 3 літера "А-2" по вул. Тарасівській у м. Харкові та необхідності, доцільності укладання кредитного договору № 011/1647/405315 від 30.05.2018 та договору овердрафту № 015/1647/394151 від 19.03.2018 для здійснення фінансово-господарської діяльності?

- Яким діючим будівельним нормам та правилам повинна відповідати герметизація вводу трубопроводу теплової мережі у будівлю № 3 літера "А-2" по вул. Тарасівській у м. Харкові станом на 30.01.2018 року, по якому подається теплоносій на потреби опалення від теплової камери МК - 1134/3 до зазначеної будівлі, для запобігання проникнення води і газу у будівлю, і хто є відповідальною особою за належний стан герметизації вводу трубопроводу теплової мережі у будівлю № 3 літера "А-2" по вул. Тарасівській у м. Харкові?

- Чиї дії знаходяться у причинно-наслідковому зв`язку з виникненням аварії (затоплення) 30.01.2018 року у будівлю № 3 літера "А-2" по вул. Тарасівській у м. Харкові і хто є відповідальною особою за дотримання діючих будівельних нормам та правилам задля уникнення аварії (затоплення) 30.01.2018 року у будівлю № 3 літера "А-2" по вул. Тарасівській у м. Харкові?

- Чи знаходиться у причинно-наслідковому зв`язку наявність герметизації вводу трубопроводу до підземної частини будівлі при умові якісного її (герметизації) виконання відповідно до вимог діючих будівельних норм та правил з можливістю протікання води по підвалу будівлі № 3 літера "А-2" по вул. Тарасівській у м. Харкові та настання негативних наслідків (аварії) від 30.01.2018 року?

Позивач в клопотанні вказує, що на вимогу ухвали Господарського суду Харківської області від 29.02.2024 року від експерта Харківського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру Міністерства внутрішніх справ України Башкірова Геннадія Борисовича та судового експерта Харківського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру Міністерства внутрішніх справ України Лукавенко Кристини Сергіївни 15.03.2024 року надійшли відповіді, в яких, за твердженнями позивача, так і не було надано відповіді на поставлені запитання згідно яких експерти фактично самоусунулись та не надали конкретні змістовні відповіді на жодне із вищевказаних запитань.

За твердженнями позивача, АСОЦІАЦІЯ "ЄДНІСТЬ" є відповідальною особою за підтримку в технічно справному стані герметизації інженерних уводів та виводів будівлі(споруди) за договором №135 купівлі - продажу теплової енергії в гарячій воді від 01.03.2011 року, укладеного між Асоціацією "ЄДНІСТЬ" та КП "Харківські теплові мережі"; неналежний стан яких, як вказує позивач, знаходиться у причинно - наслідковому зв`язку між затопленням та причинами аварії , яка відбулась 30.01.2018 року у підвалі будівлі № 3 літера "А-2" по вул. Тарасівській у м. Харкові та відповідно винною особою у настанні аварії.

Отже, на переконання позивача, вина відповідачів встановлена та доведена належними та допустимими доказами, про що було зазначено представником відповідача АСОЦІАЦІЄЮ "ЄДНІСТЬ", яка вказала, що предметом судового розгляду є саме визначення матеріального збитку завданого позивачу, а не встановлення винних осіб, також, на переконання позивача, позивачем надано усі первинні документи разом із роз`ясненнями, внутрішніми наказами, які в повній мірі надають можливість встановити розмір матеріального збитку, проте для реалізації свого права з боку позивача, неповноти та неясності висновку експертів від 12.01.24 року № КСЕ-19/121-23/11971 за результатами проведення комплексної судової експертизи, необхідності надання оцінки новим доказам, які долучені судом до матеріалів справи, визнання своєї вини відповідачами щодо наявності вини у завданні збитків та не згода виключно із розміром матеріального збитку, завданого позивачу внаслідок затоплення виникла необхідність у призначенні повторної судової експертизи.

У клопотанні позивач стверджує, що враховуючи, що в ході судового засідання 24 квітня 2024 року відповідачі визнали свою вину та заперечували тільки розмір завданих збитків є необхідність їх встановлення за допомогою спеціальних знань та вивчення усіх матеріалів судовими експертами, враховуючи нові докази.

03.05.2024 від КП "ХАРКІВСЬКІ ТЕПЛОВІ МЕРЕЖІ" надійшли заперечення проти клопотання позивача про призначення повторної експертизи.

За твердженнями відповідача (КП "ХАРКІВСЬКІ ТЕПЛОВІ МЕРЕЖІ"), висновок експерта Харківського науково-дослідного експертно - криміналістичного центру МВС України від 12.01.2021 № КСЕ-19/121-23/11971 складений на підставі тих документів, які знаходились в матеріалах справи під час проведення дослідження; додаткові матеріали позивачем на виконання клопотання експерта подані не були.

КП "ХАРКІВСЬКІ ТЕПЛОВІ МЕРЕЖІ" вважає, що клопотання позивача про призначення повторної експертизи - це спроба ввести суд в оману та стягнути у якості збитків вартість товарів, які не знаходились на складі по вул. Тарасівській, 3 у м. Харкові, оскільки цей склад не був пристосований для зберігання паперової та канцелярської продукції, а надані позивачем разом з відповіддю на відзив первісні бухгалтерські документи, а саме оборотно-сальдові відомості по субрахунках 281, 282, 283 свідчать про наявність у позивача інших складів.

Також, відповідач стверджує, що у підготовчому засіданні 11.04.2024, на якому були присутні представники всіх учасників справи, у тому числі позивача, які були ознайомлені з Висновком експерта від 12.01.2024 і мали можливість та висловили свої позиції, представник позивача ніяких клопотань не надавав.

06.05.2024 від відповідача (Асоціація "Єдність") надійшла заява щодо клопотання позивача про призначення по справі повторної експертизи, в якій просить суд в задоволені клопотання про призначення повторної комплексної експертизи відмовити.

Так, відповідач (Асоціація "Єдність") зазначає, що клопотання представника позивача про призначення повторної експертизи не містить жодного посилання на сумніви щодо правильності висновку експерта, не вказує в чому саме полягає необґрунтованість та яким матеріалам справи суперечить наявний в матеріалах справи висновок експерта. Клопотання у своїй описовій частині містить низку запитань, які по суті не відносяться до предмету позову. Зокрема такі: чи відповідає формі, змісту "Акт контрольної перевірки інвентаризації цінностей на «ЧРЕЗВЫЧАЙНЫЙ» СКЛАД від 17 квітня 2018р" запитуваного експертом "Акту інвентаризації 100% втраченого товару"? В чому полягає різниця між "Актом інвентаризації 100% втраченого товару" та "Акт контрольної перевірки інвентаризації цінностей на «ЧРЕЗВЫЧАЙНЫЙ» СКЛАД від 17 квітня 2018р"? Або таке запитання: "Просимо роз`яснити експерта, які саме документи йому не вистачили для надання відповіді на запитання та чим саме це передбачено…".

Представник відповідача (Асоціація "Єдність") зазначив, що ним було підтримано висловлену раніше позицію про невизнання позову та зауважено, що предметом розгляду не є невиконання (порушення) умов договору оренди, або невиконання Асоціацією Правил підготовки теплових господарств до опалювального сезону. Предметом розгляду даної господарської справи є відшкодування завданої шкоди; крім цього було зазначено, що деякі оголошені під час судового розгляду питання, які пропонувалось поставити на вирішення повторної експертизи, виходити за межі заявлених позовних вимог, зокрема питання пов`язане із відшкодуванням упущеної вигоди.

Також, представник відповідача (Асоціація "Єдність") вказує, що Асоціація "Єдність" ніколи не визнавала позов.

Разом з цим, як стверджує в заяві відповідач (Асоціація "Єдність"), із самого клопотання та запитань до експертів вбачається, що представником позивача здійснено підміну фактичної події. Так аварія, а саме порив на магістральній мережі № 11 на ділянці між МК-1134/2 та МК-1134/3 по вул. Старомосковській внаслідок пошкодження трубопроводу централізованого теплопостачання, внаслідок чого стався витік гарячої води і наступне затоплення приміщень, що були надані в оренду позивачу, замінена на аварію (затоплення) 30.01.2018 року у будівлі № 3 літера "А-2" по вул. Тарасівській у м. Харкові; ураховуючи таку підміну, серед запропонованих запитань відсутні запитання, які б безпосередньо стосувались аварії, а саме пориву на магістральній мережі № 11 на ділянці між МК-1134/2 та МК-1134/3 по вул. Старомосковській внаслідок пошкодження трубопроводу централізованого теплопостачання.

Відповідач (Асоціація "Єдність") зазначає, що згідно положень пункту 8 частини 2 статті 182 ГПК України питання про призначення експертизи вирішується судом у підготовчому засіданні. З Висновком експерта та додатковими роз`ясненнями до нього сторони по справі мали можливість ознайомитись, надати свої зауваження, доповнення, клопотання тощо до закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Суд, розглянувши клопотання позивача про призначення повторної комплексної судової будівельно - технічної та бухгалтерсько-економічної експертизи, суд зазначає наступне.

За приписами чч.1-4 ст.13 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Згідно з пп. 2, 3, 6 ч.1 ст.42 ГПК України учасники справи мають право подавати докази; брати участь у судових засіданнях; подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб; користуватися іншими визначеними законом процесуальними правами.

В той же час згідно з пп.1, 2, 4, 6 ч.2 ст.42 ГПК України учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази; виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Відповідно до ст. 177 ГПК України завданнями підготовчого провадження є:

1) остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу;

2) з`ясування заперечень проти позовних вимог;

3) визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів;

4) вирішення відводів;

5) визначення порядку розгляду справи;

6) вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання.

Підготовче провадження має бути проведене протягом шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. У виняткових випадках для належної підготовки справи для розгляду по суті цей строк може бути продовжений не більше ніж на тридцять днів за клопотанням однієї із сторін або з ініціативи суду.

ГПК України встановлено відповідні процесуальні строки на вчинення учасниками справи певних процесуальних дій, зокрема, на подання заяв по суті спору, подання заяв та клопотань, подання доказів.

При розгляді справи в порядку загального позовного провадження докази, заяви та клопотання подаються сторонами та вирішуються судом на стадії підготовчого провадження, у встановлені законом або судом строки.

Як вбачається з матеріалів справи, протокольною ухвалою суду від 11.04.2024, після з`ясування у представників сторін наявності та відсутності клопотань, судом закрито підготовче провадження по справі та призначено справу до розгляду в судовому засіданні.

Так, позивачем подано до суду клопотання про проведення повторної експертизи (від 29.04.2024) вже під час розгляду справи по суті, що не відповідає положенням ГПК України.

Відповідно до положень ч.ч. 1-2 ст. 98 ГПК України, висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством.

Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань.

Як зазначається в рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Дульський проти України", експертиза призначена судом, є одним із засобів з`ясування або оцінки фактичних обставин справи і тому, складає невід`ємну частину судової процедури.

Згідно ч.1 ст.99 ГПК України, суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:

1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) жодною стороною не наданий висновок експерта з цих самих питань або висновки експертів, надані сторонами, викликають обґрунтовані сумніви щодо їх правильності, або за клопотанням учасника справи, мотивованим неможливістю надати експертний висновок у строки, встановлені для подання доказів, з причин, визнаних судом поважними, зокрема через неможливість отримання необхідних для проведення експертизи матеріалів.

У відповідності до ч. 2 ст. 107 ГПК України за наявності сумнівів у правильності висновку експерта (необґрунтованість, суперечність з іншими матеріалами справи тощо) за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи суд може призначити повторну експертизу, доручивши її проведення іншим експертам.

У відповідності до положень п. 1.2.14 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, повторною є експертиза, під час проведення якої досліджуються ті самі об`єкти і вирішуються ті самі питання, що й при проведенні первинної (попередніх) експертизи (експертиз).

Як на підставу необхідності призначення повторної комплексної судової будівельно - технічної та бухгалтерсько-економічної експертизи позивач посилається на те, що експертами не було надано відповіді на поставлені запитання, згідно яких експерти фактично самоусунулись та не надали конкретні змістовні відповіді на жодне із вищевказаних запитань.

Згідно з пунктом 3.6 Інструкції №53/5 у разі призначення експертизи (залучення експерта) для проведення додаткової або повторної експертизи, крім матеріалів, зазначених у пункті 3.3 цього розділу, до експертної установи (експертові) надаються також висновки попередніх експертиз з усіма додатками (фотознімками, порівняльними зразками тощо), а також додаткові матеріали, що стосуються предмета експертизи, які були зібрані після надання первинного висновку.

У разі необхідності проведення додаткової або повторної експертизи у документі про призначення експертизи (залучення експерта) зазначаються мотиви та підстави для її призначення.

Повторна судова експертиза призначається з ініціативи суду або за клопотанням учасників процесу, якщо висновок експерта визнано необґрунтованим чи таким, що суперечить іншим матеріалам справи, або коли він викликає сумнів у його правильності, або за наявності істотного порушення норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи. Істотними можуть визнаватися, зокрема, порушення, які призвели до обмеження прав сторін чи інших осіб.

Повторну судову експертизу може бути призначено також, якщо є розходження у висновках кількох експертів і їх неможливо усунути шляхом одержання додаткових пояснень експертів у судовому засіданні.

Суд вважає за необхідне зазначити про те, що висновок експерта Харківського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України від 12.01.2021 № КСЕ-19/121-23/11971 складений на підставі тих документів, які знаходились в матеріалах справи під час проведення дослідження.

У дослідницькій частині висновку експерта на стор. 7 зазначено, що проведеним вивченням додатково наданих матеріалів встановлено, що у відповідь на клопотання експерта № КСЕ-19/121-23/11971 від 22.06.2023 сторонами не надано документів, зазначених в п.п. 1-5 клопотання експерта.

Так, саме позивачем на виконання ухвали суду від 14.08.2023 не надані витребувані експертом документи, оскільки додатково витребувані документи - це документи, які утворені в процесі здійснення позивачем господарської діяльності.

Повторною визнається судова експертиза, у проведенні якої експерт досліджує ті ж самі об`єкти і вирішує ті ж самі питання, які досліджувалися і вирішувалися у первинній судові експертизі.

Проте, як вбачається з клопотання позивача про проведення повторної експертизи, позивач вказує про необхідність проведення такої експертизи на підставі поданих раніше доказів (поданих для проведення експертизи призначеної ухвалою суду від 10.05.2023) та додатково поданих доказів, що суперечить положенням ГПК України та Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень.

Положеннями частини 1, пункту 2 частини 2 статті 73 ГПК України унормовано, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються, зокрема, висновками експертів.

За змістом вимог частини 1 статті 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. При цьому, згідно ст. ст. 76 - 79 ГПК України, докази мають бути належними, допустимими, достовірними та вірогідними на підтвердження обставин вимог.

Статтею 80 ГПК України на позивача покладено обов`язок подання доказів разом з позовною заявою.

При цьому суд наголошує, що необґрунтоване затягування строків розгляду справи і перебування в стані невизначеності учасників процесу свідчить про порушення положень частини 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, що покладає на національні суди обов`язок здійснити швидкий та ефективний розгляд справ упродовж розумного строку.

Виходячи з аналізу положень статті 2 ГПК України, на господарське судочинство покладено обов`язок забезпечення розумності строків розгляду справ, а на сторони - неприпустимість зловживання процесуальними правами. Крім того, виходячи з аналізу статті 5 ГПК України, звернення до господарського суду повинно мати ефективний спосіб захисту порушених прав.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінку сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч.1 ст. 6 Конвенції (рішення ЄСПЛ від 27.04.2000 у справі "Фрідлендер проти Франції", рішення ЄСПЛ від 08.11.2005 у справі "Смірнова проти України"). Роль національних судів полягає у швидкому та ефективному розгляді справ (рішення ЄСПЛ від 30.11.2006 у справі "Красношапка проти України").

Аналогічна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 25.05.2018р. у справі № 910/31771/18, від 02.06.2020р. у справі № 910/6674/19.

Суд звертає увагу, що відповідно до ч.1, п.1 ч.2 ст.43 ГПК України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

З урахуванням вищевикладеного, суд приходить до висновку про відсутність законних підстав для задоволення клопотання представника позивача про призначення повторної комплексної судової будівельно - технічної та бухгалтерсько-економічної експертизи.

На підставі вищевикладеного та керуючись статтями 2, 5, 13, 42, 43, 113, 118, 177, 230, 232-235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Заперечення проти клопотання позивача про призначення повторної експертизи, які надійшли 03.05.2024 від Комунального підприємства "Харківські теплові мережі", долучити до матеріалів справи.

2. Заяву від 06.05.2024, яка надійшла від Асоціації "Єдність", долучити до матеріалів справи.

3. В задоволенні клопотання позивача від 30.04.2024 про призначення у справі № 922/2819/19 повторної комплексної судової будівельно - технічної та бухгалтерсько-економічної експертизи - відмовити.

Дана ухвала не входить до переліку ухвал які оскаржуються окремо від рішення суду, в порядку ст. 255 ГПК України. Заперечення на дану ухвалу можуть бути викладені в апеляційній скарзі на відповідне рішення суду.

Повна ухвала підписана 13.05.2024.

Суддя Л.В. Шарко