УХВАЛА

09 травня 2024 року

м. Київ

cправа № 922/3166/23

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Ємця А.А. (головуючий), Бенедисюка І.М., Малашенкової Т. М.

перевіривши матеріали касаційної скарги Першого заступника керівника Харківської обласної прокуратури

на рішення Господарського суду Харківської області від 05.12.2023 та

на постанову Східного апеляційного господарського суду від 14.02.2024

у справі № 922/3166/23

за позовом Керівника Немишлянської окружної прокуратури м. Харкова в інтересах держави, м. Харків в особі:

1. Харківської міської ради, м. Харків

2. Департаменту охорони здоров`я Харківської міської ради, м. Харків

3. Комунального некомерційного підприємства "Міська клінічна багатопрофільна лікарня №25" Харківської міської ради, м. Харків

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Медичні гази", м. Харків

про стягнення 141 392,05 грн

ВСТАНОВИВ:

Керівник Немишлянської окружної прокуратури м. Харкова в інтересах держави, в особі Харківської міської ради, Департаменту охорони здоров`я Харківської міської ради, Комунального некомерційного підприємства "Міська клінічна багатопрофільна лікарня №25" Харківської міської ради звернувся до Господарського суду Харківської області з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Медичні гази" в якому, з урахуванням заяви про зміну предмета позову від 29.09.2023, просив суд стягнути з відповідача на користь Харківської міської ради збитки, завдані неналежним виконанням умов договору №КРК-3210 від 09.12.2020 в сумі 141 392,05 грн.

Рішенням Господарського суду Харківської області від 05.12.2023 у справі №922/3166/23 у позові відмовлено повністю.

Постановою Східного апеляційного господарського суду від 14.02.2024 у справі №922/3166/23 апеляційну скаргу Харківської обласної прокуратури залишено без задоволення; рішення Господарського суду Харківської області від 05.12.2023 у справі №922/3166/23 скасовано в частині відмови у задоволенні позову Керівника Немишлянської окружної прокуратури м. Харкова в інтересах держави в особі Комунального некомерційного підприємства "Міська клінічна багатопрофільна лікарня №25" Харківської міської ради; прийнято в цій частині нове рішення, яким позовні вимоги Керівника Немишлянської окружної прокуратури м. Харкова в інтересах держави в особі Комунального некомерційного підприємства "Міська клінічна багатопрофільна лікарня №25" Харківської міської ради залишити без розгляду; в іншій частині рішення Господарського суду Харківської області від 05.12.2023 у справі №922/3166/23 залишено без змін.

Перший заступник керівника Харківської обласної прокуратури 19.03.2024, засобами поштового зв`язку, звернувся до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду з касаційною скаргою, у якій просить скасувати рішення Господарського суду Харківської області від 05.12.2023 та постанову Східного апеляційного господарського суду від 14.02.2024 у справі №922/3166/23 (повний текст постанови складено - 26.02.2024) та ухвалити нове, яким задовольнити позов прокурора.

Ухвалою Верховного Суду від 08.04.2024 касаційну скаргу Прокурора залишено без руху на підставі частини другої статті 292 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України); визначено скаржнику усунути недолік шляхом належного обґрунтування підстав касаційного оскарження у відповідності до частини другої статті 287 ГПК України; надано скаржнику строк для усунення недоліків касаційної скарги тривалістю 10 днів з дня вручення копії цієї ухвали; роз`яснено, що у разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційну скаргу буде повернуто.

На виконання вимог ухвали про залишення касаційної скарги без руху, у строк встановлений судом, через підсистему «Електроний суд», 19.04.2024 Прокурором подано до Верховного Суду із заяву про усунення недоліків в якій міститься касаційна скарга в новій редакції, у якій скаржник обґрунтовує підставу касаційного оскарження судового рішення із посиланням на пункт 3 частини другої статті 287 ГПК України.

Колегія суддів Касаційного господарського суду дійшла висновку, що матеріали касаційної скарги Прокурора відповідають вимогам статті 290 ГПК України щодо її форми і змісту та на стадії прийняття не є очевидно неприйнятними і є достатніми для відкриття касаційного провадження на підставі пункту 3 частини другої статті 287 ГПК України.

Згідно з частиною третьою статті 174 ГПК України якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 176 цього Кодексу.

За приписами пункту 1 частини першої статті 293 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) суд касаційної інстанції відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо касаційну скаргу подано на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню.

Відповідно до пункту 2 частини третьої статті 287 ГПК України не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у малозначних справах та у справах з ціною позову, що не перевищує п`ятиста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім випадків, якщо: а) касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики; б) особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи; в) справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу; г) суд першої інстанції відніс справу до категорії малозначних помилково.

Частина сьома статті 12 ГПК України визначає, що для цілей цього Кодексу розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб вираховується станом на 1 січня календарного року, в якому подається відповідна заява або скарга, вчиняється процесуальна дія чи ухвалюється судове рішення.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2023 рік" встановлено у 2023 році прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2023 року у сумі 2 684,00 грн.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 163 ГПК України у позовах про стягнення грошових коштів ціна позову визначається сумою, яка стягується, або сумою, оспорюваною за виконавчим чи іншим документом, за якими стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку.

Предметом позову у цій справі є стягнення 141 392,05 грн, а отже, ціна позову у цій справі не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 2023 рік (500 х 2 684,00 грн = 1 342 000,00грн).

Верховний Суд у складі колегії суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду зазначив, що для оскарження судових рішень у малозначних справах та у справах з ціною позову, що не перевищує п`ятиста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, скаржникові необхідно довести та обґрунтувати наявність передбачених пунктом 2 частини третьої статті 287 ГПК України підстав (постанова від 21.05.2021 у справі № 905/1623/20).

При цьому тягар доказування наявності підстав, передбачених пунктом 2 частини третьою статті 287 ГПК України, покладається на скаржника.

Скаржник у тексті касаційної скарги зазначає про наявність підстав для перегляду в касаційному порядку оскаржуваних судових рішень у малозначних справах на те, що справа становить значний суспільний інтерес для учасника справи, який подає касаційну скаргу (підпункт "в" пункту 2 частини третьої статті 287 ГПК України).

Пунктом 5 частини другої статті 290 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України), у касаційній скарзі повинно бути зазначено підставу (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 287 цього Кодексу підстави (підстав).

У касаційній скарзі (в новій редакції) Скаржник зазначає, що відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах, а саме частин 3, 4 статті 853, статті 857, частин 1, 2 статті 883 ЦК України щодо стягнення збитків, понесених учасниками бюджетних відносин внаслідок невиконання або неналежного виконання умов договору підряду, у даному випадку, завищення вартості виконаних підрядних робіт, шляхом включення до цієї вартості роботи, які фактично не виконані (підстава касаційного оскарження згідно з пунктом 3 частини другої статті 287 ГПК України).

Отже, колегія суддів, беручи до уваги обставини справи та предмет спору, вважає, що на момент відкриття касаційного провадження доводи Першого заступника керівника Харківської обласної прокуратури стосовно того, що справа становить значний суспільний інтерес для учасника справи, не є очевидно неприйнятними, а відтак подані матеріали достатні для касаційного розгляду на підставі пункту 3 частини другої статті 287 ГПК України.

З огляду на викладене Касаційний господарський суд вважає, що подані матеріали достатні для касаційного розгляду.

Згідно з частиною четвертою статті 301 ГПК України, перегляд рішень суду першої інстанції та постанов апеляційної інстанції у справах, ціна позову в яких не перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, здійснюється без повідомлення учасників справи, крім справ, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного провадження.

За приписами частини тринадцятої статті 8 ГПК України, розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Отже розгляд даної справи належить здійснити в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами без повідомлення учасників справи.

Згідно із статтею 295 ГПК України, учасники справи мають право подати до суду касаційної інстанції відзив на касаційну скаргу в письмовій формі протягом строку, встановленого судом касаційної інстанції в ухвалі про відкриття касаційного провадження.

Оскільки подання відзиву на касаційну скаргу є правом учасників справи, у разі реалізації такого права суд касаційної інстанції встановлює відповідний строк для подання зазначеного відзиву.

Верховний Суд звертає увагу, що з 04 листопада 2023 року набрав чинності Закон України від 19.10.2023 №3424-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо уточнення обов`язків учасників судової справи». Зокрема, приписами частини шостої статті 6 ГПК України (у редакції Закону, з урахуванням змін) унормовано, що адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Ураховуючи доводи касаційної скарги, які не є очевидно неприйнятними, письмову форму матеріалів справи №922/3166/23, з огляду на технічний стан функціонування та наповнення Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи на момент прийняття ухвали, Суд доходить висновку про необхідність витребування матеріалів справи, необхідних для розгляду скарги.

Керуючись статтями 234, 287-290, 294, 295, 301 ГПК України, Суд,

УХВАЛИВ:

1. Відкрити касаційне провадження у справі №922/3166/23 за касаційною скаргою Першого заступника керівника Харківської обласної прокуратури на рішення Господарського суду Харківської області від 05.12.2023 та постанову Східного апеляційного господарського суду від 14.02.2024 у справі №922/3166/23 у порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи.

2. Учасники справи мають право подати відзиви на касаційну скаргу до 28 травня 2024 року до Верховного Суду Касаційного господарського суду за адресою: м. Київ, вул. О. Копиленка, 6, або через «Електронний суд». Відсутність відзиву на касаційну скаргу не перешкоджає перегляду судового рішення.

5. Повідомити учасників справи, що з 05.10.2021 офіційно розпочали функціонування три підсистеми (модулі) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи: «Електронний кабінет», «Електронний суд», підсистема відеоконференцзв`язку, у зв`язку з чим відповідно до частини шостої статті 6 ГПК України адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, державні органи, органи місцевого самоврядування та суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в добровільному порядку.

6. Витребувати із Господарського суду Харківської області та/або Східного апеляційного господарського суду матеріали справи №922/3166/23.

7. Надіслати копію цієї ухвали Господарському суду Харківської області та Східному апеляційному господарському суду.

8. Інформацію по справі, що розглядається можна отримати на сторінці суду на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: http://supreme.court.gov.ua.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя А. Ємець

Суддя І. Бенедисюк

Суддя Т. Малашенкова