ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

02 травня 2024 року м. Черкаси справа № 925/674/21(925/422/24)

Господарський суд Черкаської області в складі головуючого судді Чевгуза О.В., з секретарем судового засідання Брус Л.П., за участю представників:

позивача Іщенко Р.П. за довіреністю,

відповідача: Киришов О.В. адвокат, Татаркін О.Л. за довіреністю,

третьої особи 1 Франків Л.П. за довіреністю (в режимі відеоконференції),

третьої особи 2 Книш О.М. за довіреністю (в режимі відеоконференції),

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в приміщенні Господарського суду Черкаської області у місті Черкаси справу

за позовом Регіонального відділення Фонду державного майна України по Київській, Черкаській та Чернігівській областях

до Приватного акціонерного товариства «Черкасирибгосп»

треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача:

1. Державне агентство України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм,

2. Державне підприємство «АйФіш»

про зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

Регіональне відділення Фонду державного майна України по Київській, Черкаській та Чернігівській областях звернулося до Господарського суду Черкаської області з позовом до Приватного акціонерного товариства «Черкасирибгосп», якому просить суд зобов`язати Приватне акціонерне товариство «Черкасирибгосп» повернути балансоутримувачу Державному підприємству «АйФіш» шляхом підписання акта повернення майна з оренди, державне нерухоме майно гідротехнічні споруди в межах Жашківського, Городищенського, Черкаського, Канівського, Кам`янського районів Черкаської області в кількості 479 інвентарних об`єктів, передане Приватному акціонерному товариству «Черкасирибгосп» по договору оренди індивідуально визначеного нерухомого майна, що належить до державної власності, від 15.02.2019 № 1933.

Сплачений судовий збір позивач просить покласти на відповідача.

Ухвалою від 04.04.2024 Господарський суд Черкаської області прийняв справу № 925/674/21(925/422/24) для розгляду в межах справи про банкрутство Приватного акціонерного товариства «Черкасирибгосп» та відкрив провадження у справі, відмовив у задоволенні клопотання позивача про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження, справу вирішив розглядати за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 02.05.2024.

При відкритті провадження у справі було залучено третіми особами, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача: Державне агентство України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм, Державне підприємство «АйФіш».

15 квітня 2024 року та 18 квітня 2024 року суд постановляв ухвали про забезпечення проведення судового засідання, призначеного на 02.05.2024, для третіх осіб в режимі відеоконференції.

Відповідно до положень ст. 161 Господарського процесуального кодексу України (ГПК України) при розгляді справи судом в порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення. Подання заяв по суті справи є правом учасників справи. Суд може дозволити учаснику справи подати додаткові пояснення щодо окремого питання, яке виникло при розгляді справи, якщо визнає це необхідним.

Відповідач відзиву на позов не надав.

12 квітня 2024 року від третьої особи 1, а 17 квітня 2024 року від третьої особи 2 надійшли письмові пояснення щодо позову. Треті особи позовну заяву підтримують у повному обсязі.

У судовому засіданні, що відбулося 02.05.2024, представник відповідача заявив усне клопотання про залучення розпорядника майна Приватного акціонерного товариства «Черкасирибгосп» Новосельцева В.П. як третьої особи, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача, вважає за необхідне викликати розпорядника майна в судове засідання і заслухати його. Представники позивача та третьої особи 1 проти усного клопотання відповідача заперечили зокрема з тих підстав, що розпорядник майна не може втручатися в оперативно-господарську діяльність боржника, представник третьої особи 2 при вирішені клопотання покладається на розсуд суду.

Згідно з нормами ст. 50 Господарського процесуального кодексу України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї із сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи.

Відповідно до ч. 3 ст. 96 Цивільного кодексу України учасник (засновник) юридичної особи не відповідає за зобов`язаннями юридичної особи, а юридична особа не відповідає за зобов`язаннями її учасника (засновника), крім випадків, встановлених установчими документами та законом.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 1 Кодексу України з процедур банкрутства розпорядник майна арбітражний керуючий, призначений господарським судом для здійснення процедури розпорядження майном;

Частиною другою статті 50 ГПК України встановлено, що якщо суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до розгляду встановить, що рішення господарського суду може вплинути на права та обов`язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі у справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору.

Таким чином, розглядаючи справу позовного провадження у межах справи про банкрутство, суд має, як правило, право залучити розпорядника майном боржника до справи, при цьому видається статус розпорядника майном як третьої особи, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору найбільш наближеним до суті відносин, що виникають у межах основної справи про банкрутство між боржником, розпорядником майна, кредиторами та судом. Таке правило, на думку суду, кореспондується з нормою абзацу 3 частини другої статті 7 Кодексу України з процедур банкрутства, згідно з якою господарський суд розглядає спори, стороною в яких є боржник, за правилами, визначеними Господарським процесуальним кодексом України.

Водночас, розглядаючи конкретну справу позовного провадження, суд має вирішити питання залучення розпорядника майном, виходячи із сутнісного критерію впливу такого залучення на справу про банкрутство та можливістю виконання розпорядником його повноважень у справі про банкрутство.

При розгляді справи № 926/1275/21 у постанові від 23.06.2022 Верховний Суд вказав, що залучення арбітражного керуючого, на думку Верховного Суду, у такому випадку відповідатиме суті принципу концентрації спорів боржника у справі про банкрутство, оскільки таке залучення сприятиме досягненню мети банкрутства через більш повне встановлення реального майнового стану боржника та усвідомлення арбітражним керуючим обставин щодо майнового стану боржника.

Так, у постанові Верховного Суду від 21.01.2021 у справі № 924/881/16 (924/811/20), питання залучення розпорядника майном боржника розглядалося на стадії вжиття заходів забезпечення позову (елемент позовного провадження) в розрізі утруднення здійснення розпорядником майна інвентаризації майна боржника (специфічний елемент провадження у справі про банкрутство). І з цієї точки зору Верховний Суд у справі № 924/881/16 (924/811/20) дійшов висновку про те, що суд повинен був би дослідити це питання і з метою забезпечення цілей інвентаризації майна юридичної особи, що перебуває в процедурі банкрутства - вжити відповідних заходів, залучивши розпорядника майна. При цьому доцільно було вжити заходів забезпечення позову у межах позовного провадження задля забезпечення функцій розпорядника майна у основній справі про банкрутство.

Між тим, Верховний Суд схиляється до думки, що основною особою у справі про банкрутство, яка має протиставляти свої аргументи позивачеві при заявленому позові у межах справи про банкрутство є саме боржник, а не розпорядник майна. А розпорядник майна, вбачаючи пасивну роль боржника (його керівника) не позбавлений можливості клопотати перед судом, що розглядає справу про банкрутство, про усунення керівника та покладення виконання відповідних обов`язків на розпорядника майна (абз. 2 ч. 12 ст. 44 Кодексу України з процедур банкрутства).

Водночас розпорядник майна має відігравати певну субсидіарну роль на стороні боржника аби повідомити суду інформацію, яка буде суттєвою з огляду на розгляд справи позовного провадження саме у межах справи про банкрутство.

Враховуючи, наведені висновки Верховного Суду та суть спору, суд не вбачає, що залучення арбітражного керуючого в даному випадку сприятиме меті господарського судочинства

Арбітражний керуючий не був позбавлений права та можливості прибути у судове засідання та діяти від імені відповідача, як особа що представляє майнові інтереси відповідача, однак своїм правом не скористався, а тому суд не вбачає підстав здійснювати процесуальні заходи щодо залучення арбітражного керуючого розпорядника майна до участі у справі як третю особу без самостійних вимог на стороні відповідача.

Згідно з положеннями ст. 181 Господарського процесуального кодексу України для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 Господарського процесуального кодексу України завданнями підготовчого провадження є: остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з`ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; вирішення відводів; визначення порядку розгляду справи; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

У ході проведення підготовчого засідання господарський суд здійснив усі передбачені ч. 2 ст. 182 Господарського процесуального кодексу України дії, необхідні для забезпечення правильного і своєчасного розгляду справи по суті.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 185 Господарського процесуального кодексу України за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Підготовче провадження підлягає закриттю з призначенням справи до судового розгляду по суті.

Керуючись ст. 177, 180-185, 233-235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

Закрити підготовче провадження та призначити справу до судового розгляду по суті у судовому засіданні на 11 год 00 хв 25 червня 2024 року.

Засідання провести в приміщенні Господарського суду Черкаської області м. Черкаси, бул. Шевченка, 307, зал судових засідань 219, тел. канцелярії (0472) 31-21-49.

У судове засідання викликати повноважних представників учасників справи, яким надати документи, що підтверджують повноваження представників, відповідно до ст. 56 Господарського процесуального кодексу України (у разі самопредставництва) та ст. 60 Господарського процесуального кодексу України (у разі участі представника).

Веб-адреса сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію по справі, що розглядається: http://court.gov.ua/fair/.

Звернути увагу Приватного акціонерного товариства «Черкасирибгосп» на обов`язок зареєструвати електронний кабінет відповідно до статті 6 ГПК України.

Роз`яснити учасникам справи, що за загальним правилом, в силу положень п. 2 ч. 2 ст. 202 ГПК України неявка в судове засідання учасника справи без повідомлення про причини неявки не є підставою для відкладення засідання.

Попередити представників сторін про те, що їх неявка не перешкоджає суду провести розгляд справи по суті.

Ухвала набирає законної сили в порядку визначеному ст. 235 ГПК України і не може бути оскаржена окремо від рішення суду.

Суддя О.В. Чевгуз