ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

"06" травня 2024 р. м ХарківСправа № 953/4958/20

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Ємельянової О.О.

розглянувши матеріали

позовної заяви фізичної особи ОСОБА_1
до відповідача 1 фізичної особи ОСОБА_2 , відповідача 2 Публічного акціонерного товариства Акціонерний банк "Південний", 65059, м. Одеса, вул. Краснова, буд. 6/1
провизнання недійсним договору, скасування рішення, поновлення в реєстрі права власності

ВСТАНОВИВ:

У 2020 році фізична особа ОСОБА_1 звернулась до Київського районного суду у м. Харкові із позовом до фізичної особи ОСОБА_2 (відповідач 1), Публічного акціонерного товариства Акціонерний банк "Південний" (відповідач 2) про:

- визнання недійсним договору купівлі - продажу від 21.02.2020 року квартири АДРЕСА_1 між ОСОБА_2 та Публічним акціонерним товариством Акціонерний банк "Південний";

- скасування рішення про державну реєстрацію прав (індексний номер: 51272648 від 21.02.2020 року) на квартиру АДРЕСА_1 ;

- поновлення в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та Реєстрі прав власності на нерухоме майно відомості щодо ОСОБА_1 , як власника квартири АДРЕСА_1 .

Також до стягнення заявлені судові витрати.

Постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 07 лютого 2024 року у справі № 953/4958/20 (провадження № 61-1267св23) касаційну скаргу задоволено частково. Рішення Київського районного суду м. Харкова від 01 жовтня 2021 року та постанову Харківського апеляційного суду від 21 грудня 2022 року скасовано. Провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Публічного акціонерного товариства Акціонерного банку «Південний», третя особа - приватний нотаріус Одеського міського нотаріального округу Одеської області Дімітрової Тетяни Андріївни, про визнання недійсним договору купівлі-продажу та скасування рішення про державну реєстрацію прав закрито. Повідомлено ОСОБА_1 , що розгляд справи віднесений до юрисдикції господарського суду. Роз`яснено ОСОБА_1 , що вона має право протягом десяти днів із дня отримання цієї постанови звернутись до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду із заявою про направлення справи за встановленою юрисдикцією.

Ухвалою Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 13 березня 2024 року у справі № 953/4958/20 (провадження № 61-1267св23) заяву представника ОСОБА_1 - адвоката Колісниченка Артура Сергійовича про направлення справи за встановленою юрисдикцією задоволено. Справу № 953/4958/20 передано для продовження розгляду до Господарського суду Харківської області.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, визначено склад суду, а саме: головуючий суддя (суддя-доповідач): Ємельянова О.О.

Відповідно до частин 6, 7 статті 176 Господарського процесуального кодексу України, у разі якщо відповідачем у позовній заяві вказана фізична особа, що не є підприємцем, суд не пізніше двох днів з дня надходження позовної заяви до суду звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) такої фізичної особи. Інформація про місце проживання (перебування) фізичної особи має бути надана протягом п`яти днів з моменту отримання відповідним органом реєстрації місця проживання та перебування особи відповідного звернення суду.

На виконання вищезазначених вимог Господарського процесуального кодексу України судом було здійснено запит до Головного управління Державної міграційної служби України в Одеській області щодо надання інформації, щодо зареєстрованого місця проживання відповідача 1.

01.05.2024 року від Головного управління Державної міграційної служби України в Одеській області через канцелярію суду надійшла відповідач на запит суду (вх. № 11483/24).

Суд, дослідивши матеріали позовної заяви, із урахуванням закриття провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Публічного акціонерного товариства Акціонерного банку «Південний», третя особа - приватний нотаріус Одеського міського нотаріального округу Одеської області Дімітрової Тетяни Андріївни, про визнання недійсним договору купівлі-продажу та скасування рішення про державну реєстрацію прав відповідно до постанови Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 07 лютого 2024 року у справі № 953/4958/20 (провадження № 61-1267св23) дійшов висновку що позовна заява яка надійшла до Господарського суду Харківської області 02.04.2024 року повинна відповідати вимог Господарського процесуального кодексу України, у зв`язку із чим, суд дійшов до висновку про залишення позовної заяви без руху, з огляду на наступне.

Частиною 1 статті 162 Господарського процесуального кодексу України визначено, що у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Згідно частини 3 статті 162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява повинна містити:

1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта (для фізичних осіб - громадян України), якщо такі відомості відомі позивачу, вказівку на статус фізичної особи - підприємця (для фізичних осіб - підприємців), відомі номери засобів зв`язку та адресу електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету;

3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються;

4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них;

5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; правові підстави позову;

6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору - у випадку, якщо законом встановлений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи;

10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Згідно вимог статті 164 Господарського процесуального кодексу України, до позовної заяви додаються документи, які підтверджують:

1) направлення іншим учасникам справи копій позовної заяви і доданих до неї документів з урахуванням положень статті 42 цього Кодексу;

2) сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів). У разі необхідності до позовної заяви додається клопотання про призначення експертизи, витребування доказів тощо. До заяви про визнання акта чи договору недійсним додається також копія (або оригінал) оспорюваного акта чи договору або засвідчений витяг з нього, а у разі відсутності акта чи договору у позивача - клопотання про його витребування. До позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

При цьому, як встановлено судом, позовна заява яка надійшла до суду 02.04.2024 року не відповідає вищезазначеним вимогам Господарського процесуального кодексу України.

Позивачем в порушення вимог Господарського процесуального кодексу не зазначено, перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Крім того, як вбачається із позовної заяви, позивачем заявлено позовні вимоги про:

- визнання недійсним договору купівлі - продажу від 21.02.2020 року квартири АДРЕСА_1 між ОСОБА_2 та Публічним акціонерним товариством Акціонерний банк "Південний";

- скасування рішення про державну реєстрацію прав (індексний номер: 51272648 від 21.02.2020 року) на квартиру АДРЕСА_1 ;

- поновлення в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та Реєстрі прав власності на нерухоме майно відомості щодо ОСОБА_1 , як власника квартири АДРЕСА_1 .

Проте, матеріали позовної заяви не містять обґрунтування позовної вимоги про поновлення в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та Реєстрі прав власності на нерухоме майно відомості щодо ОСОБА_1 , як власника квартири АДРЕСА_1 у відповідності до вимог Господарського процесуального кодексу України.

Крім того, 18.10.2023 року введено в дію Закон України №3200-IX "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами".

Згідно з частиною 6 статті 6 Господарського процесуального кодексу України адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку. Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат. Якщо реєстрація електронного кабінету в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суперечить релігійним переконанням особи, яка зобов`язана його зареєструвати відповідно до цієї частини, передбачені цим Кодексом процесуальні наслідки звернення до суду такою особою без реєстрації електронного кабінету у вигляді залишення її документа без руху, його повернення або залишення без розгляду не застосовуються за умови, що особа заявила про такі обставини одночасно із поданням відповідного документа шляхом подання окремої обґрунтованої письмової заяви.

Відповідно до пункту 2 частини 3 статті 162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява повинна містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта (для фізичних осіб - громадян України), якщо такі відомості відомі позивачу, вказівку на статус фізичної особи - підприємця (для фізичних осіб - підприємців), відомі номери засобів зв`язку та адресу електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

При цьому, позовна заява не містить відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету у позивача, представника позивача та відповідачів.

Враховуючи вищевикладене, позивачем в порушення вимог пункту 2 частини 3 статті 162 Господарського процесуального кодексу України не зазначено відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету.

Щодо сплати судового збору, суд зазначає наступне.

Як вбачається із матеріалів справи, постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 07 лютого 2024 року у справі № 953/4958/20 (провадження № 61-1267св23) зокрема провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Публічного акціонерного товариства Акціонерного банку «Південний», третя особа - приватний нотаріус Одеського міського нотаріального округу Одеської області Дімітрової Тетяни Андріївни, про визнання недійсним договору купівлі-продажу та скасування рішення про державну реєстрацію прав закрито. Повідомлено ОСОБА_1 , що розгляд справи віднесений до юрисдикції господарського суду.

Закриваючи провадження у справі Верховний Суд зазначив, що з огляду на те що суди попередніх інстанцій розглянули справу з порушенням правил юрисдикції, колегія суддів Верховного Суду дійшла висновку про наявність підстав для скасування судових рішень із закриттям провадження у справі відповідно до пункту 1 частини першої статті 255 Цивільного процесуального кодексу України, оскільки спір підлягає розгляду в порядку господарського судочинства.

При цьому, статтею 255 Цивільного процесуального кодексу України визначено, суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо: 1) справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства; 2) відсутній предмет спору; 3) набрали законної сили рішення суду або ухвала суду про закриття провадження у справі, ухвалені або постановлені з приводу спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав, або є судовий наказ, що набрав законної сили за тими самими вимогами; 4) позивач відмовився від позову і відмова прийнята судом; 5) сторони уклали мирову угоду і вона затверджена судом; 6) суд встановить обставини, які є підставою для відмови у відкритті провадження у справі відповідно до пунктів 4, 5 частини першої статті 186 цього Кодексу; 7) настала смерть фізичної особи або оголошено її померлою чи припинено юридичну особу, які були однією із сторін у справі, якщо спірні правовідносини не допускають правонаступництва; 8) після відкриття провадження у справі між сторонами укладено угоду про передачу спору на вирішення до третейського суду, якщо тільки суд не визнає, що така угода є недійсною, втратила чинність або не може бути виконана.

Про закриття провадження у справі суд постановляє ухвалу, а також вирішує питання про розподіл між сторонами судових витрат, повернення судового збору з державного бюджету.

З аналізу вищевикладених викладених норм та вимог статті 255 Цивільного процесуального кодексу України слідує, що суд вирішує питання про розподіл між сторонами судових витрат, повернення судового збору з державного бюджету. У зв`язку із чим, позивач має право звернутись до суду щодо розподілу між сторонами судових витрат, повернення судового збору з державного бюджету за розгляд справи в порядку цивільного судочинства.

При цьому, пунктом 2 частини 1 статті 164 Господарського процесуального кодексу України визначено, що до позовної заяви додаються документи, які підтверджують: сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до підпункту 2 пункту 2 частини 4 Закону України "Про судовий збір" ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: за подання до господарського суду: 1) позовної заяви майнового характеру -1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) позовної заяви немайнового характеру 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з частиною 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2024 рік" станом на 01.01.2024 рік прожитковий мінімум для працездатних осіб у місячному розмірі становив 3 028,00 грн. При цьому, за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру судовий збір становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. За подання до суду позовної заяви немайнового характеру ставка судового збору становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Як вбачається із матеріалів позовної заяви яка надійшла до суду 02.04.2024 року, позивачем заявлено три вимоги немайнового характеру, за які позивач мав сплати судовий збір у розмірі 6 056,00 грн. (3 028,00 +3 028,00 із урахуванням похідних вимог) при цьому, матеріали справи не містять належних доказів сплати судового збору до Господарського суду у встановленому законом порядку та розмірі, або документу, який підтверджує підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Проте, позовна заява не містить доказів сплати судового збору у відповідності до вимог Господарського процесуального кодексу України.

Враховуючи вищевикладене, позовна заява фізичної особи ОСОБА_1 (№ 953/4958/20) яка надійшла до суду 02.05.2024 року не відповідає вимогам Господарського процесуального кодексу України.

Згідно частини 1, частини 2 статті 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху та надати позивачу час на усунення недоліків.

Суд звертає увагу позивача, що за умовами частини 3, частини 4 статті 174 Господарського процесуального кодексу України, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до Господарського суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 176 цього Кодексу. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

На підставі викладеного та керуючись статтями 162, 164, 174, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву фізичної особи ОСОБА_1 (№ 953/4958/20) залишити без руху.

Встановити фізичній особі ОСОБА_1 строк на усунення недоліків позовної заяви - п`ять дні з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Встановити фізичній особі ОСОБА_1 спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом:

- надати до суду позовну заяву у відповідності до вимог Господарського процесуального кодексу України;

- зміст позовних вимог щодо кожного із відповідачів (із урахуванням прохальної частини позовної заяви);

- письмові пояснення та обґрунтування позовних вимог у відповідності до вимог Господарського процесуального кодексу України в частині - поновлення в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та Реєстрі прав власності на нерухоме майно відомості щодо ОСОБА_1 , як власника квартири АДРЕСА_1 ;

- письмові пояснення та обґрунтування позовних вимог у відповідності до вимог Господарського процесуального кодексу України щодо 3-ї особи;

- перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

- попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи;

- підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав;

- зазначення відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету у позивача, представника позивача та відповідачів;

- документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі (6 056,00 грн.), або документів, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону із урахуванням пункту 7 статті 6 Закону України "Про судовий збір".

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Інформацію щодо роботи суду та щодо розгляду конкретних судових справ можна отримати на сайті суду, а також за допомогою Телеграм-бота Господарського суду Харківської області https://t.me/GospSud_kh_bot.

Ухвала підписана 06 травня 2024 року

Суддя О.О. Ємельянова