ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

"02" травня 2024 р. м. Київ Справа № 911/182/24

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю РЕГІОНАЛЬНА ГАЗОВА КОМПАНІЯ (01010, м. Київ, вул. Острозьких Князів, буд. 32/2)

до Акціонерного товариства ОПЕРАТОР ГАЗОРОЗПОДІЛЬНОЇ СИСТЕМИ КИЇВОБЛГАЗ (08150, Київська обл., Фастівський р-н, м. Боярка, вул. Шевченка Т., буд. 178)

про стягнення 461695,71 грн. за договором № 07/300920-12-РГК-GIS від 30.09.2020 р., у тому числі 415200,00 грн. основного боргу, 36407,06 грн. пені, 3410,93 грн. 3% річних, 6677,72 грн. інфляційних втрат,

Суддя В.М. Бабкіна

секретар судового засідання: Невечера С.А.

Представники сторін:

від позивача: Волощук П.Ю. (довіреність № 19Др-5-0124 від 12.01.2024 р..; посвідчення адвоката № 000081 від 12.07.2017 р.);

від відповідача: Широкопояс О.В. (ордер на надання правової допомоги серії СА № 1080742 від 21.03.2024 р.; посвідчення адвоката № 1420 від 01.08.2022 р.).

Обставини справи:

Господарським судом Київської області розглядається справа за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю РЕГІОНАЛЬНА ГАЗОВА КОМПАНІЯ до Акціонерного товариства ОПЕРАТОР ГАЗОРОЗПОДІЛЬНОЇ СИСТЕМИ КИЇВОБЛГАЗ про стягнення 461695,71 грн. за договором № 07/300920-12-РГК-GIS від 30.09.2020 р., у тому числі 415200,00 грн. основного боргу, 36407,06 грн. пені, 3410,93 грн. 3% річних, 6677,72 грн. інфляційних втрат.

28.02.2024 р. через систему «Електронний суд» до Господарського суду Київської області від відповідача надійшло клопотання б/н від 27.02.2024 р. про призначення експертизи (вх. № 1661 від 28.02.2024 р.), відповідно до якого останній просить суд призначити у даній справі експертизу електронних комунікацій.

21.03.2024 р. до Господарського суду Київської області від відповідача у даній справі надійшла зустрічна позовна заява б/н від 21.03.2024 р. до Товариства з обмеженою відповідальністю РЕГІОНАЛЬНА ГАЗОВА КОМПАНІЯ про визнання недійсним пункту договору № 07/300920-12-РГК-GIS від 30.09.2020 р.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 21.03.2024 р. було відкладено підготовче засідання на 02.05.2024 р.

Поряд з цим, ухвалою Господарського суду Київської області від 26.03.2024 р. було повернуто Акціонерному товариству ОПЕРАТОР ГАЗОРОЗПОДІЛЬНОЇ СИСТЕМИ КИЇВОБЛГАЗ зустрічну позовну заяву б/н від 21.03.2024 р. (вх. № 2421 від 21.03.2024 р.).

26.06.2024 р. через систему «Електронний суд» від позивача надійшло клопотання б/н від 26.04.2024 р. (вх. № 4547/24 від 26.04.2024 р.) про приєднання до матеріалів справи судової практики у подібних спорах.

У судовому засіданні 02.05.2024 р. представник позивача заперечував проти клопотання відповідача про призначення експертизи; представник підтримувала клопотання про призначення експертизи.

Розглянувши у судовому засіданні 02.05.2024 р. клопотання відповідача б/н від 27.02.2024 р. (вх. № 1661 від 28.02.2024 р.) про призначення експертизи електронних комунікацій, суд без виходу до нарадчої кімнати протокольною ухвалою відмовляє в його задоволенні з огляду на таке.

Відповідно до ст. 99 Господарського процесуального кодексу України суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) жодною стороною не наданий висновок експерта з цих самих питань або висновки експертів, надані сторонами, викликають обґрунтовані сумніви щодо їх правильності, або за клопотанням учасника справи, мотивованим неможливістю надати експертний висновок у строки, встановлені для подання доказів, з причин, визнаних судом поважними, зокрема через неможливість отримання необхідних для проведення експертизи матеріалів.

Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Зі змісту вказаної норми випливає, що судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про судову експертизу», судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Відповідно до п. 1.2.2 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України № 53/5 від 08.10.1998 р., одним з основних видів (підвидів) експертизи є експертиза електронних комунікацій.

Як вбачається з клопотання відповідача б/н від 27.02.2024 р. про призначення експертизи (вх. № 1661 від 28.02.2024 р.) останній просить суд призначити у справі № 911/182/24 експертизу електронних комунікацій, проведення якої доручити Київському науково-дослідному інституту судових експертиз. На вирішення експертизи електронних комунікацій заявник просить поставити наступні питання: 1) встановити чи було фактичне надання послуг, тобто чи надавався доступ до програмного продукту RGC GIS - геоінформаційна система, яка призначена для збору, зберігання, аналізу та графічної візуалізації просторових (географічних) даних і пов`язаної з ними інформації про необхідні об`єкти, а саме: газорегуляторна установка (ГРУ); комбінований будинковий регулятор тиску газу (КБТР); газорегуляторний пункт( ГРП), установка катодного захисту (УКЗ); шафовий газорегуляторний пункт (ШГРП), колодязь; розподільчі газопроводи; газопроводи-вводи у жовтні, листопаді 2023 р. на підставі договору № 07/300920-12-РГК-GIS від 30.09.2019 р.? 2) встановити чи мав АТ «КИЇВОБЛГАЗ» фактичний доступ до програмного продукту RGC GIS - геоінформаційна система у жовтні, листопаді 2023 р. договору № 07/300920-12-РГК-GIS від 30.09.2019 р.? 3) встановити чи знаходились в робочому стані програмний продукт RGC GIS - геоінформаційна система у жовтні, листопаді 2023 р.?

В обгрунтування зазначеного клопотання відповідач зазначає, що для з`ясування обставин, що мають значення для справи, а сааме підтвердження факту фактичного надання послуг (права строкового платного користування програмними продуктами) за договором у жовтні, листопаді 2023 р. необхідні спеціальні знання, без яких, на його думку, встановити відповідні обставини ненадання послуг неможливо. При цьому, зважаючи на те, що обладнання, яке підлягатиме експертизі, перебуває у володінні позивача, відповідач не має можливості самостійно організувати проведення експертизи.

У своїх запереченнях б/н від 19.03.2024 р. (вх. № 2920/24 від 19.03.2024 р.) на клопотання відповідача про призначення експертизи позивач зазначає, що з урахуванням предмету та підстав позову у даній справі, поставлені на вирішення експертизи питання не стосуються предмету доказування у справі, а встановлення фактичних обставин, зокрема, щодо підтвердження фату надання послуг за договором, може бути самостійно здійснено судом без потреби у спеціальних знаннях та на підставі належних та допустимих доказів, що наявні у матеріалах справи. До того ж, матеріали справи містять докази (первинні документи), з яких можливо встановити вартість та обсяг наданої послуги за договором. Наявність вищевказаних доказів дає можливість суду вирішити спір по суті без призначення судової експертизи. Натомість, судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях, без яких неможливо встановити обставини справи, тобто, у тому разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування. Однак, у даному випадку, з огляду на наявні у матеріалах справи докази, надані позивачем, та відсутність будь-якої вмотивованої відмови відповідача від прийняття актів приймання-передачі послуг за договором під час їх надання у спірному періоді, відсутність претензій та зауважень у відповідача до доступу до програмного продукту, забезпеченого протягом жовтня-листопада 2023 р., та/або надання відповідачем іншого доказу на підтвердження власних тверджень, свідчить про не доведення АТ «КИЇВОБЛГАЗ» необхідності у призначенні судової експертизи. Щодо питань, поставлених на вирішення експертизи електронних комунікацій, позивач звертає увагу на те, що перше питання, поставлене відповідачем, з приводу того, щоб експерт встановив чи було фактичне надання послуг (права доступу АТ «КИЇВОБЛГАЗ» до програмних продуктів), зводиться до встановлення обсягу наявних у матеріалах справи доказів та їх допустимості, а тому є правовими питаннями, вирішення яких віднесено до компетенції суду. Натомість, вирішення інших двох питань, а саме чи мав АТ «КИЇВОБЛГАЗ» фактичний доступ до програмного продукту RGC GIS - геоінформаційна система, яка призначена для збору, зберігання, аналізу та графічної візуалізації просторових (географічних) даних і пов`язаної з ними інформації про необхідні об`єкти у жовтні, листопаді 2023 р., та встановити, чи знаходився в робочому стані програмний продукт RGC GIS - геоінформаційна система у жовтні, листопаді 2023 р., на думку позивача, взагалі не може бути віднесено до компетенції судового експерта в комунікаційній галузі, оскільки вони стосуються вчинення (або не вчинення) певних фізичних дій відповідальними працівниками АТ «КИЇВОБЛГАЗ», на які позивач впливати не міг.

Слід зазначити, що згідно зі ст. 2 Господарського процесуального кодексу України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності та розглядом інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Основними засадами (принципами) господарського судочинства, серед іншого, є верховенство права, змагальність сторін, диспозитивність, пропорційність, розумність строків розгляду справи судом.

Відповідно до ст. 73 Господарського процесуального кодексу України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обгрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно з ч. 1 ст. 74 Господарського процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухвалення судового рішення (ст. 76 Господарського процесуального кодексу України).

Згідно з ч. 1 ст. 77 Господарського процесуального кодексу України, обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання (ст. 79 Господарського процесуального кодексу України).

Поряд з цим, дідповідно до ст. 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Суд відзначає, що аналіз наведених вище правових норм свідчить про те, що питання визначення обсягу та належності доказів, поданих учасниками справи на підтвердження тих чи інших обставин, є прерогативою суду та відноситься до його безпосередніх обов`язків під час встановлення фактичних обставин справи. Саме тому встановлення обставин щодо визначення певного кола доказів у справі не може бути покладено на судового експерта у жодній сфері.

Підсумовуючи викладене, суд констатує, що відповідачем не наведено обґрунтованого мотивування та не доведено необхідності призначення судової експертизи у даній справі, у зв`язку з чим клопотання позивача про призначення експертизи електронних комунікацій слід залишити без задоволення, оскільки відповідач просить поставити на вирішення судової експертизи питання, вирішення яких віднесено до компетенції суду.

Водночас, оцінка наявних в матеріалах справи доказів, яка здійснюватиметься судом під час розгляду справи по суті, не потребує спеціальних знань, у зв`язку з чим підстави для задоволення клопотання відповідача про призначення судової експертизи, за висновком суду, є відсутніми.

У судовому засіданні 02.05.2024 р. присутні представники учасників процесу заявили про подання всіх наявних у сторін доказів, що мають значення для вирішення спору, та про наявність підстав для закриття підготовчого провадження і призначення справи до судового розгляду по суті.

Відповідно до частини першої статті 177 Господарського процесуального кодексу України, завданнями підготовчого провадження є остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з`ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; вирішення відводів; визначення порядку розгляду справи; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Враховуючи, що судом вчинено всі необхідні процесуальні дії, передбачені частиною другою статті 182 ГПК України, для виконання завдань підготовчого провадження у даній справі, суд дійшов висновку про наявність підстав для закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Згідно з пунктом 3 частини другої статті 185 ГПК України за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу, зокрема, про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 185, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

постановив:

1. Закрити підготовче провадження та призначити справу до судового розгляду по суті на 30 травня 2024 р. о 14:40.

Засідання відбудеться в приміщенні Господарського суду Київської області за адресою: м. Київ, вул. С. Петлюри, 16/108.

2. Повідомити учасників процесу про судове засідання (присутніх представників позивача і відповідача - під розписку)

3. Інформацію по справі учасники справи можуть отримувати на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет (http://court.gov.ua/fair/).

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення відповідно до статті 235 Господарського процесуального кодексу України.

Ухвала не може бути оскаржена окремо від рішення суду відповідно до ст.ст. 254, 255 Господарського процесуального кодексу України.

Суддя В.М. Бабкіна