ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

13 травня 2024 року м. Черкаси Справа № 925/597/24

Господарський суд Черкаської області у складі судді Гладуна А.І., розглянувши клопотання позивача про призначення комплексної судової електротехнічної та трасологічної експертизи у справі

за позовом Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1

до Публічного акціонерного товариства "Черкасиобленерго" в особі відокремленого структурного підрозділу "Золотоніські енергетичні мережі" публічного акціонерного товариства "Черкасиобленерго

про визнання неправомірним та скасування рішення комісії,

ВСТАНОВИВ:

1. 10.05.2024 Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 звернулася до Господарського суду Черкаської області з позовом до Публічного акціонерного товариства "Черкасиобленерго" в особі відокремленого структурного підрозділу "Золотоніські енергетичні мережі" публічного акціонерного товариства "Черкасиобленерго.

2. Змістом позову позивача є немайнова вимога до відповідача про визнання неправомірним та скасування рішення комісії, оформленого протоколом від 11.04.2024 №48, прийнятого за результатами розгляду акту №007827 від 15.11.2023 про порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії.

3. 13.05.2024 суд ухвалив позовну заяву прийняти до розгляду та відкрити провадження у справі №925/597/24. Справу вирішив розглядати за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання призначив на 14 год. 00 хв. 10.06.2024. Встановив строки для подання відзиву на позов, відповіді на відзив, заперечень.

4. Одночасно з позовом позивач подав до суду клопотання про призначення комплексної судової електротехнічної та трасологічної експертизи у справі, у якому просив на вирішення експерта поставити наступні питання:

1. Чи має вплив сторонній елемент всередині корпусу лічильника MT174-D2A42R56- L21-M3K03Z зав. №20 року випуску на правильність обліку електричної енергії

2. Яка природа стороннього елементу всередині корпусу лічильника МТ174- D2A42R56-L21-M3K03Z зав. №20 року випуску та ймовірність його встановлення споживачем?

3. Чи підтверджується факт пошкодження цілісності пломб, встановлених на лічильнику електричної енергії типу MT174-D2A42R56-L21-M3K03Z зав. №20 року випуску?

Проведення експертизи просив доручити експертам Національного наукового центру "Інститут судових експертиз ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса" Міністерства юстиції України (адреса: м. Харків, вул. Золочівська, 8-А). Позивач гарантував оплату за проведення експертизи.

5. В обґрунтування клопотання про призначення комплексної судової електротехнічної та трасологічної експертизи у справі позивач зазначив, що на замовлення відповідача проведено експертне електротехнічне дослідження. На розгляд експерту поставлено єдине питання: Чи наявні всередині корпусу лічильника типу MT174-D2A42R56-L21-M3K03Z зав. №20 року випуску сторонні елементи не характерні конструкції даного типу лічильника, якщо є, то чи можуть вони впливати на правильність обліку електричної енергії?

6. Висновком експерта від 13.02.2024 року №10294 встановлено, що всередині корпусу наданого на дослідження лічильника електричної енергії типу MT174-D2A42R56-L21-M3K03Z зав. №20 року випуску на його друкованій платі виявлені сторонні елементи не характерні конструкції даного типу лічильника. Додатково встановлений пристрій всередині корпусу лічильника електричної енергії типу MT174-D2A42R56-L21-M3K03Z зав. №20 року випуску при його вмиканні за допомогою дистанційного пульта керування, може впливати на правильність обліку спожитої електричної енергії.

7. Позивач ствердив, що наявний експертний висновок не підтверджує та не спростовує обставин та підстав визначених п. 8.4,2. глави 8.4 ПРРЕЕ, для правильного вирішення даного спору є необхідним встановлення наявності або відсутності обставин стороннього втручання в роботу електричного лічильника. Відтак, для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо.

8. Розглянувши клопотання позивача про призначення комплексної судової електротехнічної та трасологічної експертизи у справі, суд дійшов висновку відмовити у клопотанні.

9. Відповідно до пунктів 1.2.5 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України 08 жовтня 1998 р. №53/5, у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26 грудня 2012 р. №1950/5, однією із основних видів (підвидів) судових експертиз є, зокрема, інженерно-технічна, підвидом якої є електротехнічна судова експертиза.

10. Відповідно до частини 1 статті 98 Господарського процесуального кодексу України висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством.

11. Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань (частини 2 статті 98 Господарського процесуального кодексу України).

12. Судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування. Питання про призначення судової експертизи повинно вирішуватися лише після ґрунтовного вивчення обставин справи і доводів сторін щодо необхідності такого призначення. Такий висновок наведений у постанові Верховного Суду від 17.07.2018 у справі №910/4071/17.

13. Згідно з пунктом 12 Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки матеріалів та призначення судових експертиз, затверджених Наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 №53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 30.12.2004 №144/5) основним завданням електротехнічної експертизи є встановлення причин виникнення аварійних режимів в електричних мережах та електрообладнанні, вплив цих режимів на роботу електроприладів та електробезпеку людини, аналіз роботи електроустановок та їх відповідність нормативним вимогам. Об`єктами електротехнічної експертизи є електрообладнання, електроприлади, їх частини, фрагменти електропроводів і кабелів, улаштування електрозахисту, електрокомутаційне влаштування, електричні схеми тощо.

14. Відповідно до пункту 5 вищезазначених Науково-методичних рекомендацій головними завданнями трасологічної експертизи є ідентифікація або визначення родової (групової) належності індивідуально визначених об`єктів за матеріально-фіксованими слідами- відображеннями їх слідоутворювальних поверхонь; діагностика (установлення властивостей, станів) об`єктів; ситуалогічні завдання (установлення механізму слідоутворення тощо). Трасологічною експертизою можна також установлювати факти, які належать до просторових, функціональних, структурних, динамічних і деяких інших характеристик процесу слідоутворення, а також особливостей слідоутворювальних об`єктів. Перед трасологічною експертизою можуть ставитись питання про наявність на предметах обстановки місця події слідів взаємодії з іншими предметами, придатність цих слідів для ідентифікації або про наявність у цих слідах ознак, що орієнтують на пошук зазначених об`єктів.

15. Обставин стороннього втручання в роботу електричного лічильника та наявність сторонніх елементів у конструкції лічильника входять до предмету доказування у справі. Для їх встановлення існує потреба у спеціальних знаннях. Такі обставини можуть бути встановлені шляхом проведення електротехнічної експертизи.

16. Відповідно до пункту 4 частини 3 статті 129 Конституції України одним з принципів судочинства свободу в наданні сторонами суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, суд дійшов висновку, що господарським судом у межах наданих йому повноважень, створені належні умови для надання сторонами доказів та заперечень, а тому вважає за можливе розглядати справу за наявними у ній матеріалами.

17. Відповідно до ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", суди застосовують при розгляді справ Конвенцію ("Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод") та практику Суду (Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини) як джерело права.

18. Захищене статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод право на справедливий судовий розгляд передбачає право на змагальність провадження. Кожна сторона провадження має бути поінформована про подання та аргументи іншої сторони та отримувати нагоду коментувати чи спростовувати їх. Європейський суд з прав людини розглядає реалізацію принципу змагальності крізь призму забезпечення рівності прав учасників судового розгляду, тобто за цієї позиції обвинувачення і захист діють на одному рівні, під контролем відносно пасивного суду.

19. Принцип рівності сторін у процесі є лише одним з елементів більш широкого поняття справедливого судового розгляду, яке також включає фундаментальний принцип змагальності процесу. Принцип рівності сторін у процесі - у розумінні "справедливого балансу" між сторонами - вимагає, щоб кожній стороні надавалася розумна можливість представити справу в таких умовах, які не ставлять цю сторону у суттєво невигідне становище відносно другої сторони. Такий висновок наведений у постанові Верховного Суду у справі №922/2017/17 від 30.05.2018.

20. Відповідно до статті 14 Господарського процесуального кодексу України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у господарських справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

21. Згідно із статтею 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і неупередженим судом.

22. Недотримання порядку призначення та проведення судової експертизи має наслідком затягування судового процесу і суперечить вимогам статті 6 Конвенції стосовно права кожного на розгляд його справи упродовж розумного строку.

23. У постанові Верховного Суду від 11.06.2018 у справі №922/2716/17 Об`єднана палата Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду зазначила, що суду слід виходити з того, що при призначенні судової експертизи, як процесуальної дії суду, яка у будь-якому випадку збільшує строк розгляду справи, що, відповідно, може мати наслідком порушення прав і охоронюваних законом інтересів учасників справи, а тому у кожному разі має бути обґрунтованою. При цьому призначення судової експертизи з порушенням зазначених вимог має наслідком безпідставне збільшення строку розгляду справи, тобто вихід за межі розумного строку розгляду справи, що суперечитиме статті 6 Конвенції (п. 18).

24. Призначення експертизи є правом, а не обов`язком суду, суд враховує всі подані докази у їх взаємозв`язку, враховуючи їх вірогідність, жоден з документів не має наперед визначеної доказової сили.

25. Відповідно до частини 3 статті 98 Господарського процесуального кодексу України висновок експерта може бути наданий на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи.

26. Відповідно до частини 1 статті 99 Господарського процесуального кодексу України суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) жодною стороною не наданий висновок експерта з цих самих питань або висновки експертів, надані сторонами, викликають обґрунтовані сумніви щодо їх правильності, або за клопотанням учасника справи, мотивованим неможливістю надати експертний висновок у строки, встановлені для подання доказів, з причин, визнаних судом поважними, зокрема через неможливість отримання необхідних для проведення експертизи матеріалів.

27. Підставою проведення судової експертизи позивач вказав, що висновк експерта проведеної за замовленням відповідача не підтверджує та не спростовує обставин та підстав визначених п. 8.4,2. глави 8.4 ПРРЕЕ. Для правильного вирішення даного спору є необхідним встановлення наявності або відсутності обставин стороннього втручання в роботу електричного лічильника. Відтак, для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо.

28. Водночас позивач не вказав та не довів, які обставини роблять неможливим подання висновку експерта позивачем самостійно, зокрема через неможливість отримання необхідних для проведення експертизи матеріалів.

29. Отже, позивач не довів існування у сукупності, передбачених частиною 1 статті 99 Господарського процесуального кодексу України, умов, що зумовлюють право суду призначати у справі судову експертизу.

30. Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про відмову у клопотанні позивача про призначення у справі комплексної судової електротехнічної та трасологічної експертизи.

Керуючись ст. 99, 234- 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання позивача про призначення комплексної судової електротехнічної та трасологічної експертизи у справі відмовити.

Ухвала суду набирає законної сили негайно після її підписання, в порядку передбаченому частиною першою статті 235 Господарського процесуального кодексу України, і окремо від рішення суду оскарженню не підлягає.

Суддя А.І. Гладун