ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
УХВАЛА

"08" травня 2024 р. м ХарківСправа № 922/1577/24

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Калініченко Н.В.

розглянувши матеріали

позовної заяви Фізичної особи-підприємця Казанова Віктора Вікторовича, місто Київ,
до Департаменту житлово-комунального господарства Харківської міської ради, місто Харків,
простягнення коштів, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач, Фізична особа-підприємець Казанов Віктор Вікторович, звернувся до Господарського суду Харківської області із позовною заявою до відповідача, Департаменту житлово-комунального господарства Харківської міської ради, про стягнення грошових коштів, а саме: 302 284,60 грн основна заборгованість, 2 708,00 грн 3% річних, 2 119,62 грн інфляційні втрати, 26 799,81 грн пеня. Також, до стягнення заявлені витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 10 000,00 грн. Підставою позову визначено договір № 25 від 28 липня 2023 року.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення її без руху, зважаючи на наступне.

Частиною 4 статті 11 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права. Так, згідно з рішеннями Європейського суду з прав людини від 20 травня 2010 року у справі "Пелевін проти України" та від 30 травня 2013 року у справі "Наталія Михайленко проти України", право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб те ресурсів суспільства та окремих осіб.

Отже, доступ до правосуддя здійснюється шляхом точного, послідовного і неухильного дотримання процесуального алгоритму, що передбачений, зокрема, Господарським процесуальним кодексом України.

ВІДНОСНО СКЕРУВАННЯ ПОЗОВУ

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 164 ГПК України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують: направлення іншим учасникам справи копій позовної заяви і доданих до неї документів з урахуванням положень статті 42 цього Кодексу. Згідно із ч. 1 ст. 172 ГПК України позивач, особа, яка звертається з позовом в інтересах іншої особи, зобов`язані до подання позовної заяви надіслати учасникам справи її копію та копії доданих до неї документів листом з описом вкладення. Таке надсилання може здійснюватися в електронній формі через електронний кабінет з урахуванням положень статті 42 цього Кодексу.

Тобто, п. 1 ч. 1 ст. 164 та ч. 1 ст. 172 ГПК України встановлюють механізм скерування позову відповідачу шляхом представлення до суду листа з описом вкладеного або скерування в електронний кабінет відповідачу у системі «Електронний суд».

Як вбачається із додатків до позову, позивач надає скріншот скерування позову на електронну пошту, водночас, такі докази не передбачені ГПК, як підтвердження належного скерування позову відповідачу.

ВІДНОСНО МІСЦЕЗНАХОДЖЕННЯ ОРИГІНАЛІВ ДОКАЗІВ

Відповідно до п. 8 ч. 3 ст. 162 ГПК України позовна заява повинна містити: зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Всупереч означеному положенню, позивач не зазначив цих відомостей.

За таких обставин, подана позивачем позовна заява не відповідає імперативним вимогам статей 162, 164, 172 Господарського процесуального кодексу України.

Якщо подана позовна заява не відповідає приписами статей 162, 164, 172 Господарського процесуального кодексу України законодавець передбачив механізм залишення позовної заяви без руху задля забезпечення позивачу можливості у встановлений судом строк усунути недоліки позовної заяви, що забезпечить можливість вважати її такою, що подана у день її первинного подання та прийняття її судом до розгляду (частина 1 статті 174 Господарського процесуального кодексу України). Залишення позовної заяви без руху - це тимчасовий захід, який застосовується судом з метою усунення позивачем недоліків позовної заяви та дотримання порядку її подання, визначеного Господарським процесуальним кодексом України.

З метою усунення вище вказаних недоліків позовної заяви позивачу необхідно надати: 1) документи (опис вкладеного до цінного листа), які підтверджують направлення відповідачу копії позовної заяви і доданих до неї документів з урахуванням положень статті 42 цього Кодексу; 2) відомості щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Суд звертає увагу позивача на те, що відповідно до частини 3 статі 174 Господарського процесуального кодексу України позовна заява вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом.

На підставі викладеного, керуючись статтями 6, 161, 162, 164, 172, 174, 232-236 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд Харківської області, -

УХВАЛИВ:

Залишити позовну заяву Фізичної особи-підприємця Казанова Віктора Вікторовича без руху.

Надати позивачеві строк для усунення недоліків позовної заяви - три дні, з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, шляхом надання до суду:

1) підтвердження направлення відповідачу копії позовної заяви і доданих до неї документів, з урахуванням положень статті 42 цього Кодексу (лист з описом вкладеного або скерування в електронний кабінет відповідачу у системі «Електронний суд»);

2) відомостей щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Попередити позивача, що відповідно до частини 4 статті 174 Господарського процесуального кодексу України, у разі якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Ухвалу підписано 08 травня 2024 року.

Суддя Н.В. Калініченко