ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЛЬВІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

24.04.2024 Справа № 914/227/24

Суддя Господарського суду Львівської області З.П. Гоменюк, за участю секретаря судового засідання Мельник Б.І., розглянувши матеріали справи

за позовом Виконуючого обов`язки керівника Франківської окружної прокуратури міста Львова Львівської області в інтересах держави в особі позивача 1 Львівської міської ради, м. Львів,

позивача 2 Західного офісу Держаудитслужби, м. Львів,

до відповідача 1 Товариства з обмеженою відповідальністю «Ін-прем», м. Київ,

до відповідача 2 Львівського міського комунального підприємства «Львівводоканал», м. Львів

за участі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача Західного міжобласного територіального відділення Антимонопольного комітету України, м. Львів

про визнання недійсним договору про закупівлю №03-818Т від 22.09.2017, визнання недійсної додаткової угоди №1 від 30.12.2017 до договору про закупівлю №03-818Т від 22.09.2017 та стягнення 7477703,88грн.

за участю представників:

прокурор: Панькевич Р.В.;

від позивача 1: не з`явився;

від позивача 2: не з`явився;

від відповідача 1: Угленко О.Ю.;

від відповідача 2: Стахів-Троцай Б.О.;

від третьої особи: не з`явився.

ВСТАНОВИВ:

На розгляд Господарського суду Львівської області надійшла позовна заява Виконуючого обов`язки керівника Франківської окружної прокуратури міста Львова Львівської області в інтересах держави в особі позивачів Львівської міської ради, Західного офісу Держаудитслужби до відповідачів Товариства з обмеженою відповідальністю «Ін-прем» та Львівського міського комунального підприємства «Львівводоканал», за участі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача Західного міжобласного територіального відділення Антимонопольного комітету України, про визнання недійсним договору про закупівлю №03-818Т від 22.09.2017, визнання недійсної додаткової угоди №1 від 30.12.2017 до договору про закупівлю №03-818Т від 22.09.2017 та стягнення 7477703,88грн.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 25.01.2024, справу №914/227/24 передано на розгляд судді Гоменюк З.П..

Ухвалою суду від 30.01.2024 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, розгляд справи постановлено здійснювати за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання у справі призначено на 21.02.2024.

07.02.2024 через систему «Електронний суд» (документ сформовано 06.02.2024) від позивача 2 надійшли пояснення у справі (вх.№3564/24).

15.02.2024 через систему «Електронний суд» (документ сформовано 14.02.2024) від відповідача 2 надійшов відзив на позовну заяву (вх.№4503/24).

19.02.2024 засобами поштового зв`язку від відповідача 1 надійшов відзив на позовну заяву (вх.№4719/24).

20.02.2024 через систему «Електронний суд» (документ сформовано 19.02.2024) від представника відповідача 1 надійшло клопотання про участь у судовому засіданні, що призначено на 21.02.2024 о 13:00 год., у режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів (вх.№4920/24).

Ухвалою від 20.02.2024 суд відмовив у задоволенні клопотання (вх.№4920/24 від 20.02.2024) Товариства з обмеженою відповідальністю «Ін-прем» про участь у судовому засіданні 21.02.2024 у режимі відеоконференції.

Ухвалою від 21.02.2024, занесеною до протоколу судового засідання від 21.02.2024, суд відклав підготовче засідання на 20.03.2024.

23.02.2024 засобами поштового зв`язку від прокурора надійшла відповідь на відзив (вх.№5345/24).

27.02.2024 через систему «Електронний суд» (документ сформовано 26.02.2024) від прокурора надійшла відповідь на відзив (вх.№5387/24).

28.02.2024 засобами поштового зв`язку від відповідача 2 надійшли заперечення на відповідь на відзив від 21.02.2024 (вх.№5781/24).

06.03.2024 засобами поштового зв`язку від відповідача 1 надійшли заперечення на відповідь на відзив (вх.№6588/24).

14.03.2024 на електронну адресу суду від представника відповідача 1 надійшло клопотання про участь у судовому засіданні, що призначено на 20.03.2024 о 13:30 год., у режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів на підставі ст.212 ЦПК України (вх.№7287/24).

15.03.2024 на електронну адресу суду від представника відповідача 1 надійшло клопотання про участь у судовому засіданні, що призначено на 20.03.2024 о 13:30 год., у режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів на підставі ст.197 ГПК України (вх.№7412/24).

Ухвалою від 18.03.2024 суд відмовив у задоволенні клопотання (вх.№7287/24 від 14.03.2024) Товариства з обмеженою відповідальністю «Ін-прем» про участь у судовому засіданні 20.03.2024 у режимі відеоконференції та задовольнив клопотання представника відповідача 1 (вх.№7412/24 від 15.03.2024) про участь у судовому засіданні у справі №914/227/24 у режимі відеоконференції поза межами приміщення суду.

19.03.2024 загальним відділом діловодства суду зареєстровано клопотання позивача 1 про відмову від позову (вх.№1073/24).

Ухвалою від 20.03.2024, занесеною до протоколу судового засідання від 20.03.2024, суд продовжив строк підготовчого провадження на тридцять днів та відклав підготовче засідання на 24.04.2024.

02.04.2024 засобами поштового зв`язку від прокурора надійшло клопотання про зупинення провадження у справі (вх.№1259/24).

09.04.2024 через систему «Електронний суд» (документ сформовано 09.02024) від представника відповідача 1 надійшло клопотання про участь у судовому засіданні, що призначено на 24.04.2024 о 13:00 год., у режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів (вх.№9781/24).

Ухвалою від 10.04.2024 суд задовольнив клопотання представника відповідача 1 (вх.№9781/24 від 09.04.2024) про участь у судовому засіданні у справі №914/227/24 у режимі відеоконференції поза межами приміщення суду.

У підготовче засідання 24.04.2024 з`явився прокурор. Додаткових заяв, клопотань, окрім тих, що знаходяться у матеріалах справи, до суду не скерував. У судовому засіданні прокурор підтримав раніше подане клопотання про зупинення провадження, просив суд задовольнити таке.

У підготовче засідання 24.04.2024 позивач 1 та позивач 2 не з`явились, явку повноважених представників до суду не забезпечили. Додаткових заяв, клопотань до суду не скерували.

У підготовче засідання 24.04.2024 у режимі відеоконференції з`явився представник відповідача 1. Додаткових заяв, клопотань до суду не скерував. У судовому засіданні відповідач 1 заперечив щодо клопотання прокурора про зупинення провадження у справі, просив суд відмовити у задоволенні такого.

У підготовче засідання 24.04.2024 з`явився представник відповідача 2. Додаткових заяв, клопотань до суду не скерував. У судовому засіданні відповідач 2 заперечив щодо клопотання прокурора про зупинення провадження у справі, просив суд відмовити у задоволенні такого.

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача у підготовче засідання 24.04.2024 не з`явилась, явку повноважного представника до суду не забезпечила. Заяви, клопотання, письмові пояснення по суті спору від третьої особи до суду не надходили.

Розглянувши клопотання прокурора від 02.04.2024 за вх.№1259/24 про зупинення провадження у справі, суд повідомляє наступне.

В обґрунтуванні зазначеного клопотання прокурор зазначає про те, що для з`ясування питання подібності тих чи інших правовідносин можна звернутися, зокрема до окремої думки судді Великої Палати Верховного Суду Д. А. Гудими у справі №357/3258/16-ц, згідно з якою у загальній теорії права, правовідносини, зазвичай, розуміються як різновид передбачених юридичними нормами чи зумовлених принципами права ідеологічних суспільних відносин, що встановлюються між суб`єктами права щодо об`єктів права на підставі юридичних фактів і виражаються у взаємних правах і обов`язках цих суб`єктів.

Таким чином, основним критерієм, без якого неможливо встановити подібність правовідносин, є змістовний, тобто права й обов`язки суб`єктів. Термін «подібні правовідносини» може означати як правовідносини, що мають лише певні спільні риси з іншими, так і такі, що є тотожними з ними, тобто такими самими, як інші.

Верховний Суд неодноразово вказував, що елементом верховенства права є принцип правової визначеності, який, зокрема, передбачає, що закон, як і будь-який інший акт держави, повинен характеризуватися якістю, щоб виключити ризик свавілля.

Зважаючи на те, що позов у справі №918/1043/21 обґрунтований тим, що за укладеним договором поставки мережевого обладнання від 21.12.2019 №38 Позивач, не будучи обізнаним з реальною вартість товару, купив у Відповідача товар за ціною, яка значно перевищує його реальну вартість, що свідчить про введення його в оману Відповідачем. Зважаючи на те, що Позивач як сторона договору розпорядився бюджетними коштами, уклавши невигідний для держави спірний договір; спірний договір суперечить інтересам держави і суспільства, Позивач просить визнати його недійсним на підставі ст. ст. 203, 215, ч. 3 ст. 228, ч. 1 ст. 230 ЦК України та стягнути на свою користь сплачені за спірним договором кошти.

Колегія суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду ухвалою від 13.06.2023 передала справу №918/1043/23 разом з касаційною скаргою Приватного підприємства «Фірма «ДАН» на рішення Господарського суду Рівненської області від 26.04.2022 та постанову Північно-західного апеляційного господарського суду від 25.08.2022 на розгляд Великої Палати Верховного Суду на підставі частин четвертої та п`ятої статті 302 Господарського процесуального кодексу України.

Обґрунтовуючи підстави передачі цієї справи на розгляд Великої Палати Верховного Суду, колегія суддів КГС ВС вказує на наявність виключної правової проблеми у застосуванні частини третьої статті 228 ЦК України з урахуванням статей 203, 216 цього Кодексу та статті 208 Господарського кодексу України (далі - ГК України), вирішення якої необхідне для забезпечення розвитку права та формування єдиної правозастосовної практики, а також вказує необхідність відступити від висновку Великої Палати Верховного Суду, викладеного у постанові від 20.07.2022 у справі №923/196/20, щодо застосування односторонньої реституції замість двосторонньої (частина третя статті 216 ЦК України).

На думку колегії суддів КГС ВС, у цій справі існує виключна правова проблема, пов`язана із застосуванням статті 216 і частини третьої статті 228 ЦК України, які містять різні наслідки недійсності договору за умови, що Позивач у позові, посилаючись на невідповідність Договору інтересам держави і суспільства, просив застосувати наслідки недійсності договору, встановлені саме частиною першою статті 216 ЦК України.

Велика Палата Верховного Суду ухвалою від 02.08.2023 прийняла до розгляду справу №918/1043/21.

Наразі текст постанови Великої Палати Верховного Суду у справі №918/1043/21 в Єдиному державному реєстрі судових рішень не оприлюднено.

Враховуючи вище викладене, прокурор, зважаючи на підстави подання позову у справі №914/227/24, з огляду на те, що правові висновки Верховного Суду у справі №910/7318/23 та Великої Палати Верховного Суду у справі №918/1043/21 (зокрема щодо застосування ч. 3 ст. 228 ЦК України) можуть мати суттєве значення для правильного вирішення спірного питання у даній справі, з метою єдності судової практики, а також те, що постанова Верховного Суду є остаточною і виступає джерелом формування судової практики, просить суд зупинити провадження у справі №914/227/24, відповідно до п. 7 ч. 1 ст. 228 ГПК України, до розгляду Великою Палатою Верховного Суду справи №918/1043/21.

Розглянувши матеріали справи та заслухавши пояснення прокурора та представників відповідача, суд прийшов до висновку, що клопотання прокурора підлягає задоволенню, а провадження у справі зупиненню з огляду на наступне.

Відповідно до п. 10 ч. 2 ст. 182 Господарського процесуального кодексу України у підготовчому засіданні суд вирішує заяви та клопотання учасників справи.

Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 42 Господарського процесуального кодексу України, учасники справи мають право: ознайомлюватися з матеріалами справи, робити з них витяги, копії, одержувати копії судових рішень; подавати докази; брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом; брати участь у дослідженні доказів; ставити питання іншим учасникам справи, а також свідкам, експертам, спеціалістам; подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб; ознайомлюватися з протоколом судового засідання, записом фіксування судового засідання технічними засобами, робити з них копії, подавати письмові зауваження з приводу їх неправильності чи неповноти; оскаржувати судові рішення у визначених законом випадках; користуватися іншими визначеними законом процесуальними правами.

Статтею 169 Господарського процесуального кодексу України визначено, що при розгляді справи судом учасники справи викладають свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення, міркування щодо процесуальних питань у заявах та клопотаннях, а також запереченнях проти заяв і клопотань. Заяви, клопотання і заперечення подаються в письмовій або усній формі. У випадках, визначених цим Кодексом, або на вимогу суду заяви і клопотання подаються тільки в письмовій формі. Заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлений, він встановлюється судом.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 Господарського процесуального кодексу України, завданнями підготовчого провадження є: 1) остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; 2) з`ясування заперечень проти позовних вимог; 3) визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; 4) вирішення відводів; 5) визначення порядку розгляду справи; 6) вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Суд зазначає, що відповідно до ч. 4 ст. 17 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» єдність системи судоустрою забезпечується, зокрема єдністю судової практики.

Статтею 36 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» також передбачено, що Верховний Суд є найвищим судом у системі судоустрою України, який забезпечує сталість та єдність судової практики у порядку та спосіб, визначені процесуальним законом.

Верховний Суд, серед іншого забезпечує однакове застосування норм права судами різних спеціалізацій у порядку та спосіб, визначені процесуальним законом.

Згідно з ч. 4 ст. 236 Господарського процесуального кодексу України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Відповідно до пункту 7 частини 1 статті 228 Господарського процесуального кодексу України суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадку перегляду судового рішення у подібних правовідносинах (в іншій справі) у касаційному порядку палатою, об`єднаною палатою, Великою Палатою Верховного Суду.

Згідно з пунктом 11 частини 1 статті 229 Господарського процесуального кодексу України провадження у справі зупиняється у випадках, встановлених пунктом 7 частини першої статті 228 цього Кодексу - до закінчення перегляду в касаційному порядку.

Зупинення провадження у справі це тимчасове й повне припинення всіх процесуальних дій у справі, що викликане настанням зазначених у законі причин, що перешкоджають подальшому руху процесу і щодо яких невідомо, коли вони можуть бути усунені.

Відповідно до статті 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному та повному і об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Суд звертає увагу на те, що судовий захист повинен бути повним та відповідати принципу процесуальної економії, тобто забезпечити відсутність необхідності повторного звернення до суду для вжиття додаткових засобів захисту. Такі висновки сформульовані в пункті 63 постанови Великої Палати Верховного Суду від 22.09.2020 у справі №910/3009/18, пункті 50 постанови Великої Палати Верховного Суду від 02.02.2021 у справі №925/642/19.

З огляду на те, що правовий висновок Великої Палати Верховного Суду у справі №918/1043/21 може мати суттєве значення для вирішення даної справи, суд вважає за необхідне зупинити провадження у справі №914/227/24 відповідно до пункту 7 частини 1 статті 228 Господарського процесуального кодексу України до закінчення перегляду у касаційному порядку Великою Палатою Верховного Суду судових рішень у справі №918/1043/21.

Аналогічних висновків щодо зупинення провадження у справі у подібних правовідносинах дійшов і Касаційний господарський суд Верховного Суду у справі №910/7318/23 за позовом першого заступника керівника Василівської окружної прокуратури Запорізької області в інтересах держави в особі Східного офісу Держаудитслужби в особі Управління Східного офісу Держаудитслужби в Запорізькій області до ДП «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» в особі відокремленого підрозділу «Запорізька атомна електрична станція» ДП "Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» (нова назва - АТ «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» в особі відокремленого підрозділу «Запорізька атомна електрична станція» АТ «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом») та ТОВ «Виробничо-комерційне підприємство «Сіал Джет Україна» про визнання недійсними рішення тендерного комітету, договору поставки товару, оскільки вказаний правочин суперечить інтересам держави та суспільства у зв`язку з вчиненням відповідачем-2 антиконкурентних узгоджених дій, що призвело до спотворення результатів торгів, та застосування наслідків недійсності.

Керуючись ст. ст. 228, 229, 234, 235, Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Клопотання Франківської окружної прокуратури міста Львова Львівської області від 02.04.2024 за вх.№1259/24 про зупинення провадження у справі - задовольнити.

2. Провадження у справі зупинити до закінчення перегляду Великою Палатою Верховного Суду судових рішень у справі №918/1043/21.

3. Зобов`язати учасників процесу:

після усунення обставин, що зумовили зупинення провадження у справі, письмово повідомити про це суд, додавши відповідні докази.

4. Про поновлення провадження у справі, дату, час і місце наступного судового засідання учасники процесу будуть повідомлені ухвалою суду.

Ухвала набирає законної сили в порядку ст.235 ГПК України та може бути оскаржена до Західного апеляційного господарського суду в порядку та в строки, передбачені ст. ст. 254-257 ГПК України.

У судовому засіданні 24.04.2024 оголошено вступну та резолютивну частини ухвали. Повний текст складено 26.04.2024.

Суддя Гоменюк З.П.