УХВАЛА

м. Київ

24.04.2024Справа № 910/4846/24

Суддя Господарського суду міста Києва Сівакова В.В., розглянувши

заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Зерновий термінал Кілія»

про забезпечення позову

особа, яка може отримати статус учасника справи

Державне підприємство «Адміністрація морських портів України»

Без повідомлення учасників

ВСТАНОВИВ:

22.04.2024 до Господарського суду міста Києва через підсистему ЄСІТС «Електронний суд» надійшла заява Товариства з обмеженою відповідальністю «Зерновий термінал Кілія» (далі - заявник) про забезпечення позову (до подання позовної заяви), відповідно до якої заявник просить суд вжити заходи забезпечення позову шляхом заборони Державному підприємству «Адміністрація морських портів України» та Філії Усть-Дунайськ Державного підприємства «Адміністрація морських портів України» вчиняти дії, щодо припинення/обмеження надання Товариству з обмеженою відповідальністю «Зерновий термінал Кілія» послуги доступу до причалу № 1 за адресою: м. Кілія, вул. Портова, 4 у порто-пункті Кілія, порту Усть-Дунайськ та супутніх послуг, що забезпечують можливість здійснення господарської діяльності по проведенню вантажно-розвантажувальних робіт, обслуговування та зберігання вантажів, обслуговування суден, у порядку передбаченому обов`язковими постановами порту Усть-Дунайськ та зводом звичаїв порту Усть-Дунайськ, за тарифами передбаченими чинним законодавством, до набрання законної сили судовим рішенням за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Зерновий термінал Кілія» до Державного підприємства «Адміністрація морських портів України» про визнання договору про забезпечення доступу портового оператора до причалу за № 44-П-АМПУ-21 від 10.06.2021, укладеного між Товариством з обмеженою відповідальністю «Зерновий термінал Кілія» та Державним підприємством «Адміністрація морських портів України» продовженим на умовах договору про забезпечення доступу портового оператора до причалу за № № 44-П-АМПУ-21 від 10.06.2021, а саме з 31.12.2023 по 31.12.2024.

В обґрунтування заяви заявник зазначає, що Товариство з обмеженою відповідальністю «Зерновий термінал Кілія» (далі портовий оператор, ТОВ «ЗТК») є портовим оператором (стивідорною компанією) яка здійснює свою господарську діяльність в портовому пункті Кілія порту «Усть-Дунайськ» в м. Кілія.

Внаслідок своєї довготривалої господарської діяльності на території портового пункту Кілія порту «Усть-Дунайськ» ТОВ «ЗТК» має у власності та у користуванні значну кількість активів у вигляді рухомого та нерухомого майна, що забезпечують функціонування даного морського порту.

Так, між ТОВ «ЗТК» та ТОВ «Морський порт Дунай-Кілія», як власником 6/100 часток комплексу будівель та споруд, які розташовані на території порто-пункту Кілія порту «Усть-Дунайськ» за адресою: Одеська обл., Ізмаїльський р-н, м. Кілія, вул. Портова, 4, 25.10.2023 укладено договір спільної діяльності, відповідно до якого ТОВ «Морський порт Дунай-Кілія» внесло в спільну діяльність право користування у господарській діяльності ТОВ «ЗТК» майнове право на 6/100 часток у праві спільної часткової власності на вказане майно.

10.06.2021 між ТОВ «ЗТК» та Державним підприємством «Адміністрація морських портів України» було укладено договір про забезпечення доступу портового оператора до причалу(ів) № 44-П-АМПУ-21, відповідно до умов якого Адміністрація зобов`язується забезпечити доступ Портового оператора до причалу № 1 портового пункту Кілія філії Усть-Дунайськ Державного підприємства «Адміністрація морських портів України», що перебуває у господарському віданні Адміністрації для проведення Портовим оператором вантажно-відвантажувальних робіт, а Портовий оператор зобов`язується сплатити Адміністрації плату за Послуги. Послуга надається з метою забезпечення виконання Портовим оператором вантажно-розвантажувальних робіт та надання послуг із використанням причалу(ів) у межах, визначених у паспорті споруди, а саме довжини та ширини конструкції споруди.

У 2022 році ТОВ «ЗТК» надало послуг клієнтам з перевантаження вантажів 90034,97 тон. У 2023 році ТОВ «ЗТК» надало послуг з перевалки у кількості 188009,83 тон.

Наразі ТОВ «Зерновий термінал Кілія» є лідером серед портових операторів, які здійснюють свою господарську діяльність у порто-пункті Кілія порту «Усть-Дунайськ».

ТОВ «ЗТК» вчасно та у повному обсязі виконувало свої зобов`язання перед ДП «АМПУ» на підставі договору про забезпечення доступу портового оператора до причалу(ів) № 44-П-АМПУ-21, про що свідчать виписки по рахунку за 2022 рік та за 2023 рік по контрагенту ДП «АМПУ» в особі Філії Усть-Дунайськ.

Однак, без жодних правових підстав, ДП «АМПУ» направило лист № 2249/10-09-02/вих. від 13.07.2023 про небажання останнього продовжувати дію договору про забезпечення доступу портового оператора до причалу № 44-П-АМПУ-21 від 10.06.2021, та фактичне припинення договору з 01.01.2024.

Фактично, з 01.01.2024 ДП «АМПУ» в односторонньому порядку відмовилось від надання послуги доступу портового оператора до причалу та фактичне припинення договору про забезпечення доступу портового оператора до причалу № 44-П-АМПУ-21 від 10.06.2021.

З 01.01.2024 ДП «АМПУ» почало перешкоджати у проведені законної господарської діяльності ТОВ «ЗТК», шляхом вибіркового погодження нотісів про підхід судна, посилаючись на ту обставину, що ТОВ «ЗТК» не є портовим оператором враховуючи відсутність укладеного договору з ДП «АМПУ» про забезпечення доступу портового оператора до причалу.

Разом з цим, фактично ДП «АМПУ» самостійно продовжило дію договору, що підтверджується виставленими рахунками за січень-березень 2024 року, актами наданих послуг за січень-березень 2024 року, в яких міститься посилання саме на договір № 44-П-АМПУ-21 від 10.06.2021, хоча періодично ДП «АМПУ» блокує діяльність ТОВ «ЗТК» посилаючись на відсутність договору, що в свою чергу ставить ТОВ «ЗТК» у ситуацію правової невизначеності та враховуючи сферу діяльності може завдати значних збитків товариству.

Наразі на 2024 рік у ТОВ «ЗТК» наявний та запланований об`єм роботи з контрагентами, про що проінформовано ДП «АМПУ» листом № 619-11/23 від 23.11.2023 для подальшого планування черговості використання причалу № 1 для постановки суден для завантаження/розвантаження.

Отже, вибіркові дії ДП «АМПУ» щодо погодження/непогодження нотісів, фактично призводить до завдання збитків, у зв`язку з чим заявник планує пдати позов про визнання договору № 44-П-АМПУ-21 від 10.06.2021 продовженим.

У зв`язку з чим у ТОВ «ЗТК» виникла необхідність звернутись з відповідною заявою в порядку ст.ст. 136-137 Господарського процесуального кодексу України про забезпечення позову.

23.04.2024 до суду через підсистему ЄСІТС «Електронний суд» від Державного підприємства «Адміністрація морських портів України» надішли заперечення щодо заяви про забезпечення позову, в яких зазначає, що запропоновані заходи фактично зводяться до вирішення спору по суті та задоволення позовних вимог, оскільки наслідки вжитих заходів забезпечення позову є тотожними наслідкам задоволення позовних вимог - безперешкодне забезпечення доступу ТОВ «ЗТК» до причалу порту Усть-Дунайськ у відповідності до умов договору № 44-П-АМПУ-21 від 10.06.2021, який припинив діяти 31.12.2023. Вважає, що запропоновані заходи забезпечення позову виходять за межі предмета та підстав позову та не співвідносяться з предметом договору; подані докази не підтверджують наявність обставин та підстав застосування заходів забезпечення позову.

Відповідно до ч. 1 ст. 140 Господарського процесуального кодексу України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи.

Розглянувши заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Зерновий термінал Кілія» про забезпечення позову суд відзначає наступне

Відповідно до ст. 136 Господарського процесуального кодексу України господарський суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 137 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду, а також з інших підстав, визначених законом.

Частиною 1 ст. 137 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що позов забезпечується: 1) накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачу і знаходяться у нього чи в інших осіб; 2) забороною відповідачу вчиняти певні дії; 4) забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві, або виконувати щодо нього інші зобов`язання; 5) зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа або іншого документа, за яким стягнення здійснюється у безспірному порядку; 6) зупиненням продажу майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно, або про виключення його з опису і про зняття з нього арешту; 8) зупиненням митного оформлення товарів чи предметів, що містять об`єкти інтелектуальної власності; 9) арештом морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги; 10) іншими заходами у випадках, передбачених законами, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Згідно з ч. 11 ст. 137 Господарського процесуального кодексу України не допускається вжиття заходів забезпечення позову, які за змістом є тотожними задоволенню заявлених позовних вимог, якщо при цьому спір не вирішується по суті.

Інститут забезпечення позову є елементом права на судовий захист і спрямований на те, щоб не допустити незворотності певних наслідків відповідних дій щодо відновлення порушеного права. Він віднесений до механізму захисту прав і свобод людини, зокрема в судовому порядку, і є гарантією їх захисту та відновлення, а отже, елементом правосуддя.

У вирішенні питання про забезпечення позову господарський суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення господарського суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Разом із тим, у випадку звернення особи до суду з позовними вимогами немайнового характеру, судове рішення у разі задоволення яких не вимагатиме примусового виконання, то в такому випадку має застосовуватися та досліджуватися така підстава вжиття заходів забезпечення позову, як достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

При цьому в таких немайнових спорах має досліджуватися, чи не призведе невжиття заявленого заходу забезпечення позову до порушення вимоги щодо справедливого та ефективного захисту порушених прав, оскільки позивач не зможе їх захистити в межах одного цього судового провадження за його позовом без нових звернень до суду (така правова позиція викладена в постанові Верховного Суду у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 16.08.2018 у справі № 910/1040/18).

Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову. Про такі обставини може свідчити вчинення відповідачем дій, спрямованих на ухилення від виконання зобов`язання після пред`явлення вимоги чи подання позову до суду (реалізація майна чи підготовчі дії до його реалізації, витрачання коштів не для здійснення розрахунків з позивачем, укладення договорів поруки чи застави за наявності невиконаного спірного зобов`язання тощо).

Заходи до забезпечення позову повинні бути співрозмірними із заявленими позивачем вимогами. Співмірність передбачає співвідношення господарським судом негативних наслідків від вжиття заходів до забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, та майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Метою вжиття заходів щодо забезпечення позову є уникнення можливого порушення в майбутньому прав та охоронюваних законом інтересів позивача, а також можливість реального виконання рішення суду та уникнення будь-яких труднощів при виконанні у випадку задоволення позову.

Під час вирішення питання щодо забезпечення позову обґрунтованість позову не досліджується, адже питання про обґрунтованість заявлених позовних вимог є предметом дослідження судом під час розгляду спору по суті і не вирішується ним під час розгляду заяви про забезпечення позову (даний правовий висновок викладено у постановах Верховного Суду від 17.12.2018 у справі № 914/970/18, від 10.11.2020 у справі № 910/1200/20).

Заходи забезпечення позову повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу (даний правовий висновок викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.02.2020 у справі № 381/4019/18, у постанові Верховного Суду від 10.11.2020 у справі № 910/1200/20).

При цьому обов`язок доказування необхідності вжиття заходів забезпечення позову покладається на особу, яка подала заяву про забезпечення позову.

Так, згідно зі статтями 73, 74, 77, 78 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Достовірними є докази, створені (отримані) за відсутності впливу, спрямованого на формування хибного уявлення про обставини справи, які мають значення для справи.

Запропоновані заявником заходи забезпечення позову не узгоджуються з предметом укладеного між сторонами договору № 44-П-АМПУ-21 від 10.06.2021, щодо визнання якого продовженим буде заявлено позовну вимогу, та виходять за його межі, оскільки за умовами вказаного договору заявнику було надано доступ до причалу № 1 портового пункту Кілія філії «Усть-Дунайськ» Державного підприємства «Адміністрація морських портів України», що перебуває у господарському віданні Адміністрації, для проведення вантажно-розвантажувальних робіт, у той час як заходи пред`явлені про заборону Державному підприємству «Адміністрація морських портів України» та Філії «Усть-Дунайськ» Державного підприємства «Адміністрація морських портів України» вчиняти дії, щодо припинення/обмеження надання Товариству з обмеженою відповідальністю «Зерновий термінал Кілія» послуги доступу до причалу № 1 за адресою: м. Кілія, вул. Портова, 4 у порто-пункті Кілія, порту Усть-Дунайськ та супутніх послуг, що забезпечують можливість здійснення господарської діяльності по проведенню вантажно-розвантажувальних робіт, обслуговування та зберігання вантажів, обслуговування суден, у порядку передбаченому обов`язковими постановами порту Усть-Дунайськ та зводом звичаїв порту Усть-Дунайськ, за тарифами передбаченими чинним законодавством.

Крім того, пред`явлені заходи забезпечення позову зводяться до вирішення справи по суті та є тотожними задоволенню майбутнього позову, оскільки останні фактично зумовлюють пролонгацію укладеного між сторонами договору № 44-П-АМПУ-21 від 10.06.2021 внаслідок надання позивачеві безперешкодного доступу до використання об`єктів портової інфраструктури.

Таким чином, оцінивши доводи заявника щодо необхідності вжиття заходів забезпечення позову, зв`язок між конкретним заходом забезпечення позову і предметом спору, імовірність істотного ускладнення або неможливості виконання рішення господарського суду та ефективного захисту прав заявника, за яким останній звернувся до суду, у разі невжиття таких заходів, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «Зерновий термінал Кілія» про забезпечення позову.

Згідно з п. 6 ст. 140 Господарського процесуального кодексу України про забезпечення позову або про відмову у забезпеченні позову суд постановляє ухвалу.

Керуючись ст.ст. 136, 137, 140 ГПК України, -

У Х В А Л И В:

В задоволенні заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «Зерновий термінал Кілія» про забезпечення позову відмовити повністю.

Ухвала набрала чинності 24.04.2024. Ухвала підлягає оскарженню протягом десяти днів з дня її підписання.

СуддяВ.В.Сівакова