РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

24.04.2024Справа № 910/17138/23

Господарський суд міста Києва у складі головуючого судді: Ломаки В.С.,

за участі секретаря судового засідання: Видиш А.В.,

розглянувши у порядку загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні матеріали справи

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Торговий дім "Промтехцентр"

до 1. Акціонерного товариства "Українська залізниця" в особі Філії "Центр управління промисловістю" Акціонерного товариства "Українська залізниця"

2. Акціонерного товариства "Банк Інвестицій та Заощаджень"

про визнання банківської гарантії такою, що не підлягає виконанню,

За участі представників сторін:

від позивача: Щербань Т.М. за ордером від 24.11.2023 року № 1150502;

від відповідача-1: Кібарова Н.Г. (у порядку самопредставництва);

від відповідача-2: Мартиненко О.В. за довіреністю від 21.12.2022 року № 05-1/05-107.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Торговий дім "Промтехцентр" (далі - позивач, Товариство) звернулось до господарського суду міста Києва з позовом до Акціонерного товариства "Українська залізниця" в особі Філії "Центр управління промисловістю" Акціонерного товариства "Українська залізниця" (далі - відповідач-1, Залізниця) та Акціонерного товариства "Банк Інвестицій та Заощаджень" (далі - відповідач-2, Банк) про визнання виданої відповідачем-2 гарантії виконання зобов`язань від 18.08.2023 року № 2449/23-ТГ, такою, що не підлягає виконанню.

Ухвалою від 13.11.2023 року господарський суд міста Києва відкрив провадження у справі № 910/17138/23, вирішив здійснювати її розгляд за правилами загального позовного провадження та призначив підготовче засідання на 12.12.2023 року.

28.11.2023 року через відділ діловодства господарського суду міста Києва надійшов відзив Залізниці від 23.11.2023 року № ЦУП-08/632 на позовну заяву, в якому остання заперечила проти задоволення вимог позивача з огляду на те, що 31.08.2023 року Товариство завантажило через електронну систему закупівель довідку "Інформаційна довідка з Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення", яка не містить кваліфікованого електронного підпису НАЗК, а відтак вважається недійсною. З огляду на викладене, замовник відхилив пропозицію позивача та надіслав Банку вимогу про сплату коштів за спірною банківською гарантією.

30.11.2023 року на електронну адресу господарського суду міста Києва надійшов відзив Банку від 30.11.2023 року № 2023/11/30-02 на позовну заяву, в якому останній зазначив про наявність, на його думку, правових підстав для задоволення вимог Товариства.

08.12.2023 року через систему "Електронний суд" надійшла відповідь позивача від 07.12.2023 року на відзив Залізниці на позовну заяву, в якій Товариство зазначило, що при перевірці у загальному доступі у Єдиному державному реєстрі осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, обома способами (через номер запиту/довідки: 730744 або через QR-код, вказаний у довідці) можна ідентифікувати підписувача, а саме: що вказану довідку видав НАЗК. Тобто, з вищенаведених аргументів чітко вбачається, що надана позивачем довідка була захищена кваліфікованим електронним підписом НАЗК. Разом із тим, Залізниця ні в рішенні про дискваліфікацію, ні у відзиві на позовну заяву не зазначила, чому саме при перевірці наданої Товариством довідки відповідач-1 зробив висновок, що остання не містить кваліфікований електронний підпис НАЗК.

Крім того, 08.12.2023 року через систему "Електронний суд" надійшло клопотання Товариства про відкладення розгляду справи на іншу дату.

Також 08.12.2023 року через систему "Електронний суд" надійшло клопотання позивача про забезпечення участі представника Товариства у підготовчому засіданні, призначеному на 12.12.2023 року, в режимі відеоконференції. Ухвалою від 11.12.2023 року господарський суд міста Києва задовольнив вищевказане клопотання позивача.

11.12.2023 року через відділ діловодства господарського суду міста Києва надійшли заперечення Залізниці від 11.12.2023 року № ЦУП-08/885, в яких остання зазначила, що за інформацією, яка міститься на сайті Центрального засвідчувального органу, документ, на який накладено підпис, завантажується у форматі ".p7s" (формат збереження даних та підпису CAdES) або ZIP-архіві (формат збереження даних та підпису ASiC-S чи ASiC-E). Ці файли містять оригінальний документ та файл підпису. Проте позивачем завантажено лише файл "Довідка відсутність корупційних порушень ОСОБА_1.pdf", який при перевірці на сайті Центрального засвідчувального органу видає інформацію, що файл не містить підписів. У той же час, 07.09.2023 року позивач дозавантажив вищезазначену довідку з кваліфікованим електронним підписом НАЗК, проте кінцевий строк подачі документів сплив 04.09.2023 року.

У підготовчому засіданні 12.12.2023 року суд без виходу до нарадчої кімнати постановив протокольну ухвалу, якою продовжив строк проведення підготовчого провадження у справі № 910/17138/23 на 30 днів та відклав підготовче засідання на 24.01.2024 року.

17.01.2024 року до суду надійшли клопотання позивача та Банку про забезпечення участі їх представників, зокрема, у підготовчому засіданні, призначеному на 24.01.2024 року, в режимі відеоконференції. Ухвалою від 18.01.2024 року господарський суд міста Києва задовольнив вищевказані клопотання Товариства та Банку у відповідній частині.

Ухвалою від 18.01.2024 року господарський суд міста Києва закрив підготовче провадження у справі № 910/17138/23 та призначив її до судового розгляду по суті на 13.02.2024 року.

07.02.2024 року через систему "Електронний суд" надійшло клопотання позивача про забезпечення участі представника Товариства у підготовчому засіданні, призначеному на 13.02.2024 року, в режимі відеоконференції. Ухвалою від 12.02.2024 року господарський суд міста Києва задовольнив вищевказане клопотання позивача.

У судовому засіданні 13.02.2024 року оголошувалася перерва до 13.03.2024 року.

06.03.2024 року на електронну адресу господарського суду міста Києва надійшло клопотання Банку від 06.03.2024 року № 2024/03/06-01 про забезпечення участі його уповноваженого представника у судовому засіданні, призначеному на 13.03.2024 року, в режимі відеоконференції.

11.03.2024 року через систему "Електронний суд" надійшло клопотання позивача про забезпечення участі представника Товариства у судовому засіданні, призначеному на 13.03.2024 року, в режимі відеоконференції.

Разом із тим, судове засідання, призначене у даній справі на 13.03.2024 року, не відбулося, у зв`язку з тимчасовою втратою працездатності суддею Ломакою В.С.

Ухвалою від 18.03.2024 року господарський суд міста Києва призначив судове засідання на 24.04.2024 року.

16.04.2024 року та 22.04.2024 року через систему "Електронний суд" надійшли сформовані в системі відповідно 16.04.2024 року та 19.04.2024 року клопотання Банку та Товариства про забезпечення участі їх уповноважених представників у судовому засіданні, призначеному на 24.04.2024 року, в режимі відеоконференції. Ухвалою від 22.04.2024 року господарський суд міста Києва задовольнив вищевказані клопотання позивача та відповідача-2.

Представник позивача у судовому засіданні 24.04.2024 року підтримав вимоги, викладені у позовній заяві, та наполягав на їх задоволенні.

Представник Залізниці у цьому судовому засіданні проти задоволення вимог Товариства заперечив з підстав, зазначених у відзиві на позовну заяву від 23.11.2023 року № ЦУП-08/632 та запереченнях від 11.12.2023 року № ЦУП-08/885.

Представник Банку проти задоволення вимог позивача не заперечував.

У судовому засіданні 24.04.2024 року суд проголосив вступну та резолютивну частини рішення.

Заслухавши пояснення представників сторін, розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, господарський суд міста Києва

ВСТАНОВИВ:

14.08.2023 року Філія "Центр управління промисловістю" Залізниці оприлюднила оголошення про проведення процедури закупівлі (номер процедури закупівлі в електронній системі закупівель: UA-2023-08-14-016552-a) з предметом - "Поточний ремонт автосамоскиду БіЛАЗ (код: ДК 021:2015:50110000-9: Послуги з ремонту і технічного обслуговування мототранспортних засобів і супутнього обладнання). Очікувана вартість предмета закупівлі - 1 460 000,00 грн. без ПДВ. Кінцевий строк подання тендерних пропозицій - 22.08.2023 року.

Судом встановлено, що для участі у зазначеній закупівлі, у строки, встановлені в оголошенні, зареєструвались 2 учасники, а саме: Товариство (позивач) та Товариство з обмеженою відповідальністю "НПК ЕНЕРГІЯ".

Слід зазначити, що 14.08.2023 року рішенням уповноваженої особи Філії "Центр управління промисловістю" Залізниці № УО1-702 затверджено тендерну документацію для процедури закупівлі - відкриті торги з особливостями на закупівлю: Поточний ремонт автосамоскиду БіЛАЗ (код за ДК 021:2015 - 50110000-9 - Послуги з ремонту і технічного обслуговування мототранспортних засобів і супутнього обладнання.

Відповідно до абзацу 1 Додатку 4 до тендерної документації переможець процедури закупівлі у строк, що не перевищує чотири дні з дати оприлюднення в електронній системі закупівель повідомлення про намір укласти договір про закупівлю, повинен надати замовнику шляхом оприлюднення в електронній системі закупівель документи, що підтверджують відсутність підстав, зазначених у підпунктах 3, 5, 6 і 12 та в абзаці чотирнадцятому пункту 47 Особливостей.

Пунктом 1 додатку 4 до тендерної документації визначено, що інформаційна довідка з Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення з відомостями про наявність/відсутність інформації про корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення в цьому реєстрі, що сформована не раніше 60 (шістдесяти) календарних днів відносно кінцевої дати подання тендерних пропозицій, на керівника учасника/фізичну особу, яка є учасником.

Учасник завантажує в електронну систему закупівель електронні інформаційні довідки з Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення файлами, отримані з реєстру та захищені кваліфікованим електронним підписом НАЗК.

Замовник перевіряє наявність кваліфікованого електронного підпису НАЗК. Якщо при перевірці електронних інформаційних довідок відсутній кваліфікований електронний підпис НАЗК - дана довідка вважається недійсною.

За умовами пункту 3.2 розділу 3 тендерної документації забезпечення тендерної пропозиції надається учасником у вигляді банківської гарантії. Форма та зміст банківської гарантії повинні відповідати вимогам Положення про порядок здійснення банками операцій за гарантіями в національній та іноземних валютах, затвердженого Постановою Правління Національного банку України від 15.12.2004 № 639, зі змінами, вимогам до забезпечення тендерної пропозиції/пропозиції затвердженої наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 14.12.2020 № 2628 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 03.03.2021 року за № 275/35897 з урахуванням Особливостей.

Розмір забезпечення тендерної пропозиції: 43 800,00 грн. (сорок три тисячі вісімсот грн. 00 коп.).

Забезпечення тендерної пропозиції повинно відповідати вимогам, зазначеним у Додатку 6 до тендерної документації.

На виконання вищенаведених положень тендерної документації 18.08.2023 року Банк (гарант) надав Залізниці в особі Філії "Центр управління промисловістю" (бенефіціар) гарантію № 2449/23-ТГ (далі - Гарантія) на суму 43 800,00 грн.

У наведеній Гарантії також вказано, що принципалом є Товариство;

- дата початку строку дії Гарантії (набрання чинності) - 18.08.2023 року,

- дата закінчення строку дії Гарантії, якщо жодна з подій, передбачених у п. 4 форми, не настане, - 05.01.2024 року включно;

- номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі: UA-2023-08-14-016552-a, оприлюдненого на офіційному вебсайті інформаційно-телекомунікаційної системи "Prozorro", http://рrоzоrrо.gov.ua, посилання на закупівлю (https://prozorro.gov.ua/tender/UA-2023-08-14-016552-a);

- інформація щодо тендерної документації: тендерна документація для процедури закупівлі - відкриті торги з особливостями на закупівлю: поточний ремонт автосамоскиду БіЛАЗ, узагальнена назва предмету закупівлі код за ДК 021:2015-50110000-9 - послуги з ремонту і технічного обслуговування мототранспортних засобів і супутнього обладнання, назва предмету закупівлі, визначеного на основі Державного класифікатора ДК 021:2015 "Єдиний закупівельний словник", затверджена рішенням уповноваженої особи від 14.08.2023 № УО1-702 Олександр Стельмащук; назва предмета закупівлі - "Поточний ремонт автосамоскиду БіЛАЗ, узагальнена назва предмету закупівлі код за ДК 021:2015-50110000-9 - послуги з ремонту і технічного обслуговування мототранспортних засобів і супутнього обладнання; назва предмету закупівлі, визначена на основі четвертого знаку Державного класифікатора ДК 021:2015 "Єдиний закупівельний словник";

- відомості про договір, відповідно до якого видається гарантія банком, страховою організацією, фінансовою установою (у разі наявності): договір про надання банківської гарантії № 2449/23-ТГ від 15.08.2023 року.

За умовами пунктів 2, 3 Гарантії остання застосовується для цілей забезпечення тендерної пропозиції учасника процедури закупівлі відповідно до Закону України "Про публічні закупівлі" (далі - Закон).

За цією Гарантією гарант безвідклично зобов`язаний сплатити бенефіціару суму гарантії протягом 5 робочих днів після дня отримання гарантом письмової вимоги бенефіціара про сплату суми гарантії (далі - вимога).

Вимога надається бенефіціаром на поштову адресу гаранта та повинна бути отримана ним протягом строку дії гарантії.

Вимога може бути передана через банк бенефіціара, який підтвердить автентичним SWIFT-повідомленням на SWIFT-адресу гаранта достовірність підписів та печатки бенефіціара (у разі наявності) на вимозі та повноваження особи (осіб), що підписала(и) вимогу (у разі, якщо гарантом є банк).

Вимога повинна містити посилання на дату складання/видачі і номер цієї Гарантії, а також посилання на одну з таких умов (підстав), що підтверджують невиконання принципалом своїх зобов`язань, передбачених його тендерною пропозицією:

- відкликання тендерної пропозиції принципалом після закінчення строку її подання, але до того, як сплив строк, протягом якого тендерні пропозиції вважаються дійсними;

- не підписання принципалом, який став переможцем тендеру, договору про закупівлю;

- ненадання принципалом, який став переможцем тендеру, забезпечення виконання договору про закупівлю після отримання повідомлення про намір укласти договір про закупівлю, якщо надання такого забезпечення передбачено тендерною документацією;

- ненадання принципалом, який став переможцем процедури закупівлі (крім переговорної процедури закупівлі), у строк, визначений частиною 6 статті 17 Закону, документів, що підтверджують відсутність підстав, установлених статтею 17 Закону з урахуванням Особливостей.

Пунктом 4 Гарантії встановлено, що строком її дії є період з дати початку дії Гарантії до дати закінчення дії Гарантії (включно) або до настання однієї з таких подій залежно від того, що настане раніше:

- сплата бенефіціару суми Гарантії;

- отримання гарантом письмової заяви бенефіціара про звільнення гаранта від зобов`язань за цією Гарантією;

- отримання гарантом повідомлення принципала про настання однієї з обставин, що підтверджується відповідною інформацією, розміщеною на вебпорталі уповноваженого органу, а саме:

закінчення строку дії тендерної пропозиції та забезпечення тендерної пропозиції, зазначеного в тендерній документації;

укладення договору про закупівлю з учасником, який став переможцем процедури закупівлі (крім переговорної процедури закупівлі);

відкликання принципалом тендерної пропозиції до закінчення строку її подання;

закінчення тендеру в разі неукладення договору про закупівлю з жодним з учасників, які подали тендерні пропозиції.

Відповідно до пункту 7 Гарантії остання надається виключно бенефіціару і не може бути передана або переуступлена будь-кому. Відносини за цією Гарантією регулюються законодавством України. Зобов`язання та відповідальність гаранта перед бенефіціаром обмежуються сумою Гарантії. Цю Гарантію надано в формі електронного документа та підписано шляхом накладання кваліфікованого(их) електронного(их) підпису(ів) та кваліфікованої електронної печатки (у разі наявності), що прирівняні до власноручного підпису(ів) уповноваженої(их) особи(іб) гаранта та його печатки відповідно (зазначається в разі, якщо гарантія надається в електронній формі).

З матеріалів справи вбачається, що за результатами проведення процедури закупівлі за кодом ДК 021:2015:50110000-9: Послуги з ремонту і технічного обслуговування мототранспортних засобів і супутнього обладнання (Поточний ремонт автосамоскиду БіЛАЗ), зареєстрованої за номером UA-2023-08-14-016552-a, найбільш економічно вигідною було визнано пропозицію Товариства, у зв`язку із чим, протокольним рішенням уповноваженої особи замовника від 29.08.2023 року № УО1-769 позивача визнано переможцем закупівлі та прийнято рішення про намір укласти відповідний договір.

У той же час, протокольним рішенням уповноваженої особи замовника від 07.09.2023 року № УО1-810 тендерну пропозицію Товариства було відхилено на підставі абзацу 3 підпункту 3 пункту 44 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом, на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, що затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 року № 1178 (далі - Особливості).

У вказаному вище протокольному рішенні зазначено, що відповідно до абзацу 1 Додатку 4 до тендерної документації переможець процедури закупівлі у строк, що не перевищує чотири дні з дати оприлюднення в електронній системі закупівель повідомлення про намір укласти договір про закупівлю, повинен надати замовнику шляхом оприлюднення в електронній системі закупівель документи, що підтверджують відсутність підстав, зазначених у підпунктах 3, 5, 6 і 12 та в абзаці чотирнадцятому пункту 47 Особливостей.

Разом із тим, за змістом протокольного рішення уповноваженої особи замовника від 07.09.2023 року № УО1-810 позивач 31.08.2023 року завантажив через електронну систему закупівель довідку "Інформаційна довідка з Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення" (файл: Довідка відсутність корупційних порушень ОСОБА_1. pdf), яка не містить кваліфікованого електронного підпису НАЗК, у зв`язку з чим відповідно до положень пункту 1 Додатку 4 до тендерної документації надана Товариством довідка вважається недійсною.

Обґрунтовуючи пред`явлені у даній справі вимоги, Товариство посилалося на те, що 30.10.2023 року Банк отримав вимогу бенефіціара від 24.10.2023 року № ЦУП-8/4470 про сплату коштів у розмірі 43 800,00 грн. за Гарантією, у зв`язку з ненаданням принципалом (позивачем), який став переможцем процедури закупівлі, у строк, визначений частиною шостою статті 17 Закону, документів, що підтверджують відсутність підстав, установлених вказаною статтею з урахуванням Особливостей.

У свою чергу листом від 30.10.2023 року № 03-2/02/3147 Банк звернувся до Товариства з повідомленням-вимогою про отримання письмової вимоги по Гарантії бенефіціара та про сплату гаранту гарантійної суми, в якій вимагав відшкодування фактично сплаченої за Гарантією суми у розмірі 43 800,00 грн.

Зважаючи на те, що Товариство здійснило усі необхідні заходи та надало всі необхідні документи у строк, передбачений частиною 6 статті 17 Закону, тоді як рішення замовника від 07.09.2023 року № УО1-810 про відхилення тендерної пропозиції позивача порушує його права та охоронювані інтереси, а також враховуючи неналежне представлення Гарантії та відсутність гарантійного випадку, Товариство звернулося до суду з даним позовом про визнання виданої Банком Гарантії такою, що не підлягає виконанню.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши надані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, та безпосередньому їх дослідженні, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення даного позову з огляду на наступне.

Як було зазначено вище, відповідно до умов Гарантії Банк зобов`язався сплатити відповідачу-1 повну суму гарантії у разі отримання вимоги бенефіціара з посилання на одну з таких умов (підстав), що підтверджують невиконання принципалом своїх зобов`язань, передбачених його тендерною пропозицією, зокрема, ненадання принципалом, який став переможцем процедури закупівлі (крім переговорної процедури закупівлі), у строк, визначений частиною 6 статті 17 Закону, документів, що підтверджують відсутність підстав, установлених статтею 17 Закону з урахуванням Особливостей.

Звертаючись до Банку (гаранта) з вимогою про сплату коштів за Гарантією в сумі 43 800,00 грн., відповідач-1 вказував на те, що позивачем, як переможцем процедури закупівлі, не було виконано своїх зобов`язань, забезпечених банківською гарантією, а саме: не надано у строк, визначений частиною 6 статті 17 Закону, документів, що підтверджують відсутність підстав, зазначених у статті 17 Закону, з урахуванням Особливостей.

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад визначені Законом.

Пунктом 3 частини 1 статті 17 Закону передбачено, що замовник приймає рішення про відмову учаснику в участі у процедурі закупівлі та зобов`язаний відхилити тендерну пропозицію учасника або відмовити в участі у переговорній процедурі закупівлі (крім випадків, зазначених у пунктах 2, 4, 5 частини другої статті 40 цього Закону) в разі, якщо службову (посадову) особу учасника процедури закупівлі, яку уповноважено учасником представляти його інтереси під час проведення процедури закупівлі, фізичну особу, яка є учасником, було притягнуто згідно із законом до відповідальності за вчинення корупційного правопорушення або правопорушення, пов`язаного з корупцією.

Згідно з частиною 3 статті 17 Закону Учасник процедури закупівлі в електронній системі закупівель під час подання тендерної пропозиції підтверджує відсутність підстав, передбачених пунктами 5, 6, 12 і 13 частини першої та частиною другою цієї статті. Спосіб документального підтвердження згідно із законодавством щодо відсутності підстав, передбачених пунктами 5, 6, 12 і 13 частини першої та частиною другою цієї статті, визначається замовником для надання таких документів лише переможцем процедури закупівлі через електронну систему закупівель.

Частинами 5, 6 статті 17 Закону визначено, що замовник не вимагає документального підтвердження публічної інформації, що оприлюднена у формі відкритих даних згідно із Законом України "Про доступ до публічної інформації" та/або міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним, або публічної інформації, що є доступною в електронній системі закупівель.

Переможець процедури закупівлі у строк, що не перевищує десяти днів з дати оприлюднення в електронній системі закупівель повідомлення про намір укласти договір про закупівлю, повинен надати замовнику документи шляхом оприлюднення їх в електронній системі закупівель, що підтверджують відсутність підстав, визначених пунктами 2, 3, 5, 6, 8, 12 і 13 частини першої та частиною другою цієї статті.

Пунктом 37 Прикінцевих та Перехідних положень Закону установлено, що на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування особливості здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених цим Законом, визначаються Кабінетом Міністрів України із забезпеченням захищеності таких замовників від воєнних загроз.

Постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 року № 1178 затверджено Особливості (тут і далі в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин), які встановлюють порядок та умови здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України "Про публічні закупівлі", із забезпеченням захищеності таких замовників від воєнних загроз на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування.

Згідно з пунктом 3 Особливостей замовники, що зобов`язані здійснювати публічні закупівлі товарів, робіт і послуг відповідно до Закону, проводять закупівлі з урахуванням цих особливостей.

Суд звертає увагу, що проведення процедури закупівлі № UA-2023-08-14-016552-a відбувалось на підставі норм Закону, з урахуванням Особливостей.

Пунктом 44 Особливостей передбачено, що замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, коли переможець процедури закупівлі не надав у спосіб, зазначений в тендерній документації, документи, що підтверджують відсутність підстав, визначених у підпунктах 3, 5, 6 і 12 та в абзаці чотирнадцятому пункту 47 цих особливостей.

Відповідно до підпунктів 3, 5, 6, 12 пункту 47 Особливостей замовник приймає рішення про відмову учаснику процедури закупівлі в участі у відкритих торгах та зобов`язаний відхилити тендерну пропозицію учасника процедури закупівлі в разі, коли: керівника учасника процедури закупівлі, фізичну особу, яка є учасником процедури закупівлі, було притягнуто згідно із законом до відповідальності за вчинення корупційного правопорушення або правопорушення, пов`язаного з корупцією; фізична особа, яка є учасником процедури закупівлі, була засуджена за кримінальне правопорушення, вчинене з корисливих мотивів (зокрема, пов`язане з хабарництвом та відмиванням коштів), судимість з якої не знято або не погашено в установленому законом порядку; керівник учасника процедури закупівлі був засуджений за кримінальне правопорушення, вчинене з корисливих мотивів (зокрема, пов`язане з хабарництвом, шахрайством та відмиванням коштів), судимість з якого не знято або не погашено в установленому законом порядку; керівника учасника процедури закупівлі, фізичну особу, яка є учасником процедури закупівлі, було притягнуто згідно із законом до відповідальності за вчинення правопорушення, пов`язаного з використанням дитячої праці чи будь-якими формами торгівлі людьми.

Переможець процедури закупівлі у строк, що не перевищує чотири дні з дати оприлюднення в електронній системі закупівель повідомлення про намір укласти договір про закупівлю, повинен надати замовнику шляхом оприлюднення в електронній системі закупівель документи, що підтверджують відсутність підстав, зазначених у підпунктах 3, 5, 6 і 12 та в абзаці чотирнадцятому цього пункту. Замовник не вимагає документального підтвердження публічної інформації, що оприлюднена у формі відкритих даних згідно із Законом України "Про доступ до публічної інформації" та/або міститься у відкритих публічних електронних реєстрах, доступ до яких є вільним, або публічної інформації, що є доступною в електронній системі закупівель, крім випадків, коли доступ до такої інформації є обмеженим на момент оприлюднення оголошення про проведення відкритих торгів.

Учасник процедури закупівлі підтверджує відсутність підстав, зазначених в цьому пункті (крім підпунктів 1 і 7, абзацу чотирнадцятого цього пункту), шляхом самостійного декларування відсутності таких підстав в електронній системі закупівель під час подання тендерної пропозиції.

Замовник не вимагає від учасника процедури закупівлі під час подання тендерної пропозиції в електронній системі закупівель будь-яких документів, що підтверджують відсутність підстав, визначених у цьому пункті (крім абзацу чотирнадцятого цього пункту), крім самостійного декларування відсутності таких підстав учасником процедури закупівлі відповідно до абзацу шістнадцятого цього пункту.

Додатком 4 до тендерної документації визначено, що переможець процедури закупівлі у строк, що не перевищує чотири дні з дати оприлюднення в електронній системі закупівель повідомлення про намір укласти договір про закупівлю, повинен надати замовнику шляхом оприлюднення в електронній системі закупівель документи, що підтверджують відсутність підстав, зазначених у підпунктах 3, 5, 6 і 12 та в абзаці чотирнадцятому пункту 47 Особливостей.

До таких документів входить, зокрема, Інформаційна довідка з Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення з відомостями про наявність/відсутність інформації про корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення в цьому реєстрі, що сформована не раніше 60 (шістдесяти) календарних днів відносно кінцевої дати подання тендерних пропозицій, на керівника учасника / фізичну особу, яка є учасником.

Учасник завантажує в електронну систему закупівель електронні інформаційні довідки з Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення файлами, отримані з реєстру та захищені кваліфікованим електронним підписом НАЗК.

Замовник перевіряє наявність кваліфікованого електронного підпису НАЗК. Якщо при перевірці електронних інформаційних довідок відсутній кваліфікований електронний підпис НАЗК - дана довідка вважається недійсною.

Суд звертає увагу на те, що відомості про осіб, яких притягнуто до кримінальної, адміністративної, дисциплінарної або цивільно-правової відповідальності за вчинення корупційних або пов`язаних з корупцією правопорушень, а також про юридичних осіб, до яких застосовано заходи кримінально-правового характеру у зв`язку з вчиненням корупційного правопорушення, вносяться до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, що формує та веде Національне агентство з питань запобігання корупції.

Порядок формування, ведення Національним агентством з питань запобігання корупції (НАЗК) Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення (далі - Реєстр), та надання відомостей з нього регулює Положення про Єдиний державний реєстр осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, затверджене рішенням НАЗК від 09.02.2018 року № 166 (далі - Положення).

Згідно з пунктом 1 розділу III Положення відкритою для безоплатного цілодобового доступу до відомостей з Реєстру через офіційний веб-сайт Національного агентства з питань запобігання корупції є така інформація: про фізичну особу, яку притягнуто до відповідальності за вчинення корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення: прізвище, ім`я, по батькові; місце роботи, посада на час вчинення корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення; склад корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення; вид покарання (стягнення); спосіб вчинення дисциплінарного корупційного проступку; вид дисциплінарного стягнення; про юридичну особу, до якої застосовано заходи кримінально-правового характеру: найменування; юридична адреса, код в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців; склад корупційного правопорушення, у зв`язку з вчиненням якого застосовано заходи кримінально-правового характеру; вид застосованих заходів кримінально-правового характеру.

Відповідно до пункту 1 розділу III Положення відомості з реєстру надаються у вигляді витягу з реєстру та інформаційної довідки.

Пунктами 10-12 розділу ІІІ Положення передбачено, що Інформаційна довідка з Реєстру - документ, сформований будь-яким користувачем в онлайн-режимі, що містить інформацію про наявність або відсутність відомостей в Реєстрі стосовно нього та стосовно юридичної особи, до якої застосовано заходи кримінально-правового характеру за вчинення корупційного правопорушення.

Довідка може бути сформована будь-яким зареєстрованим користувачем стосовно себе на основі персональних даних, вказаних у його кваліфікованому електронному підписі.

Довідка формується програмно-апаратними засобами Реєстру на основі даних, вказаних в кваліфікованій електронній печатці юридичної особи, шляхом пошуку у Реєстрі за найменуванням юридичної особи, кодом в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, ідентифікаційним кодом юридичної особи іншої країни (для нерезидентів) та безоплатно надається запитувачу.

Відтак, автоматизованими функціями реєстру виключено будь-який корупційний ризик під час отримання учасниками публічних закупівель інформації з Реєстру.

Судом встановлено, що 31.08.2023 року позивач завантажив через електронну систему закупівель довідку "Інформаційна довідка з Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення" (файл: Довідка відсутність корупційних порушень ОСОБА_1. pdf), яка була сформована Товариством на офіційному сайті Національного агентства з питань запобігання корупції.

Здійснити перевірку дійсності цієї довідки можна у загальному доступі у Єдиному державному реєстрі осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення двома способами: через номер запиту/довідки-730744; через QR-код, вказаний у цій довідці.

Зокрема, за QR-кодом довідки, зісканувавши його, автоматично здійснюється перехід на портал Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, який адмініструє Національне агентство з питань запобігання корупції, та перевіряється подана довідка.

За результатом здійснення означеного запиту відображається інформація: дата, коли був опрацьований запит/видана довідка: 28.08.2023; П.І.Б. особи по якій проводився запит/якій видавалась довідка: ОСОБА_1 ; результат: записів в реєстрі не знайдено.

Згідно з відомостями Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань ОСОБА_1 є керівником Товариства, а також був керівником позивача на час проведення процедури закупівлі UA-2023-08-14-016552-a та на час формування і завантаження відповідної довідки.

Таким чином, з урахуванням приписів статті 5 Закону України "Про електронні документи та електронний документообіг", означена довідка є електронним документом.

Відповідно до статті 6 Закону України "Про електронні документи та електронний документообіг" для ідентифікації автора електронного документа може використовуватися електронний підпис. Накладанням електронного підпису та/або електронної печатки завершується створення електронного документа.

За умовами частини 2 статті 18 Закону України "Про електронні довірчі послуги" (у редакції, чинній на момент формування позивачем спірної довідки) кваліфікований електронний підпис чи печатка вважається таким, що пройшов перевірку та отримав підтвердження, якщо, зокрема, за допомогою кваліфікованого сертифіката електронного підпису чи печатки здійснено ідентифікацію підписувача чи створювача електронної печатки.

Враховуючи наведені нормативні приписи, суд дійшов висновку про те, що сам факт формування позивачем довідки від 28.08.2023 року в онлайн-режимі, яка містить обов`язкові реквізити, свідчить про формування такої довідки із застосуванням кваліфікованого електронного підпису НАЗК, без якого формування цього документу було б неможливим.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку про безпідставність доводів відповідача-1 про надання Товариством довідки з Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, без кваліфікованого електронного підпису НАЗК, що стало єдиною підставою для відхилення тендерної пропозиції позивача відповідно до протокольного рішення уповноваженої особи замовника від 07.09.2023 року № УО1-810.

При цьому, суд звертає увагу на те, що тендерною документацією не було передбачено умов щодо подання до довідки з Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, окремого файлу з кваліфікованим електронним підписом НАЗК.

Відтак, отримана вищевказаним шляхом та завантажена позивачем через електронну систему закупівель 31.08.2023 року довідка "Інформаційна довідка з Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення" (файл: Довідка відсутність корупційних порушень ОСОБА_1. pdf) у повній мірі підтверджує виконання Товариством вимог тендерної документації в частині, що стосується надання інформації про відсутність корупційних або пов`язаних з корупцією правопорушень у керівника Товариства.

Наведеними обставинами спростовуються посилання відповідача-1 на інформацію Центрального засвідчувального органу та відсутності файлу підпису довідки.

У позовній заяві Товариство також вказувало, що воно виконало вимоги щодо підтвердження відсутності підстав, зазначених у підпунктах 3, 5, 6 і 12 та в абзаці чотирнадцятому цього пункту, а саме: на виконання пункту 3.1 тендерної документації: шляхом заповнення електронних форм з окремими полями, у яких зазначається інформація про наявність/відсутність підстав визначених пунктом 47 Особливостей при поданні тендерної пропозиції через електронну систему закупівель; на виконання вимог пункту 7 додатку 3 тендерної документації: 21.08.2023 року позивач завантажив через електронну систему закупівель довідку "Довідка про підтвердження відповідності учасника вимогам, визначеним п.47 Особливостей" (файл Довідка про відсутність підстав. рdf); на виконання вимог абзацу 1 додатку 4 тендерної документації: 31.08.2023 року позивач завантажив через електронну систему закупівель довідку "Інформаційна довідка з Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення" (файл довідка відсутність корупційних порушень ОСОБА_1.рdf).

У свою чергу, відповідач-1 не виконав як вимог Закону України "Про публічні закупівлі" та Особливостей, так і вимог пункту 1 додатку 4 до тендерної документації щодо перевірки інформації, яка міститься у відкритих публічних електронних реєстрах, та не здійснив перевірку у загальному доступі довідки, завантаженої 31.08.2023 року позивачем через електронну систему закупівель "Інформаційна довідка з Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення" (файл довідка відсутність корупційних порушень ОСОБА_1.рdf), що призвело до ухвалення відповідачем-1 необґрунтованого рішення про відхилення тендерної пропозиції Товариства.

За таких обставин, суд дійшов висновку про відсутність допущених позивачем порушень його зобов`язання, забезпеченого Гарантією, а відтак і настання у гаранта (Банку) обов`язку виплатити бенефіціару грошову суму відповідно до умов Гарантії.

Посилання відповідача-1 на те, що позивач не був позбавлений права на оскарження рішення про відхилення замовником його тендерної пропозиції до Антимонопольного комітету України, не беруться судом до уваги та не спростовують обґрунтованості позовних вимог з огляду на положення частини 24 статті 18 Закону, за якими право на оскарження не обмежує права суб`єкта оскарження на звернення до суду без попереднього звернення до органу оскарження.

Стаття 6 Конвенції передбачає, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Відповідно до статті 4 Господарського процесуального кодексу України право на звернення до господарського суду в установленому цим Кодексом порядку гарантується. Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи у господарському суді, до юрисдикції якого вона віднесена законом. Юридичні особи та фізичні особи - підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням.

Кожний суб`єкт господарювання та споживач має право на захист своїх прав і законних інтересів (стаття 20 Господарського кодексу України).

Перелік основних способів захисту цивільних прав та інтересів визначається частиною 2 статті 16 Цивільного кодексу України. Аналогічні положення містить статті 20 Господарського кодексу України.

Внаслідок видачі Гарантії згідно з пунктом 1 частини 2 статті 11 Цивільного кодексу України виникли цивільні права та обов`язки.

Оскільки між сторонами у справі склалися господарські правовідносини, то до них слід застосовувати положення Господарського кодексу України як спеціального акту законодавства, що регулює правовідносини у господарській сфері.

Відповідно до абзацу 2 пункту 1 статті 193 Господарського кодексу України до виконання господарських договорів застосовуються відповідні положення Цивільного кодексу України з урахуванням особливостей, передбачених цим кодексом.

Згідно зі статтею 173 Господарського кодексу України, господарським визнається зобов`язання, що виникає між суб`єктом господарювання та іншим учасником (учасниками) відносин у сфері господарювання з підстав, передбачених цим Кодексом, в силу якого один суб`єкт (зобов`язана сторона, у тому числі боржник) зобов`язаний вчинити певну дію господарського чи управлінсько-господарського характеру на користь іншого суб`єкта (виконати роботу, передати майно, сплатити гроші, надати інформацію тощо), або утриматися від певних дій, а інший суб`єкт (управнена сторона, у тому числі кредитор) має право вимагати від зобов`язаної сторони виконання її обов`язку.

Відповідно до статті 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості (частина 1 статті 627 Цивільного кодексу України).

Частиною 1 статті 628 Цивільного кодексу України визначено, що зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства

Відповідно до статті 629 Цивільного кодексу України, договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом (стаття 525 Цивільного кодексу України).

Згідно зі статтею 526 Цивільного кодексу України зобов`язання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог Цивільного кодексу України, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Відповідно до статті 530 Цивільного кодексу України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Частиною 1 статті 193 Господарського кодексу України встановлено, що суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться.

Не допускаються одностороння відмова від виконання зобов`язань, крім випадків, передбачених законом, а також відмова від виконання або відстрочка виконання з мотиву, що зобов`язання другої сторони за іншим договором не було виконано належним чином (частина 7 статті 193 Господарського кодексу України).

Відповідно до статті 200 Господарського кодексу України гарантія є специфічним засобом забезпечення виконання господарських зобов`язань шляхом письмового підтвердження (гарантійного листа) банком, іншою кредитною установою, страховою організацією (банківська гарантія) про задоволення вимог управленої сторони у розмірі повної грошової суми, зазначеної у письмовому підтвердженні, якщо третя особа (зобов`язана сторона) не виконає вказане у ньому певне зобов`язання, або настануть інші умови, передбачені у відповідному підтвердженні. До відносин банківської гарантії в частині, не врегульованій цим Кодексом, застосовуються відповідні положення ЦК України.

Згідно зі статтею 560 Цивільного кодексу України за гарантією банк, інша фінансова установа, страхова організація (гарант) гарантує перед кредитором (бенефіціаром) виконання боржником (принципалом) свого обов`язку. Гарант відповідає перед кредитором за порушення зобов`язання боржником.

За умовами статті 563 Цивільного кодексу України у разі порушення боржником зобов`язання, забезпеченого гарантією, гарант зобов`язаний сплатити кредиторові грошову суму відповідно до умов гарантії.

Вимога кредитора до гаранта про сплату грошової суми відповідно до виданої ним гарантії пред`являється у письмовій формі. До вимоги додаються документи, вказані в гарантії.

У вимозі до гаранта або у доданих до неї документах кредитор повинен вказати, у чому полягає порушення боржником основного зобов`язання, забезпеченого гарантією.

Кредитор може пред`явити вимогу до гаранта у межах строку, встановленого у гарантії, на який її видано.

Кредитор не може передавати іншій особі право вимоги до гаранта, якщо інше не встановлено гарантією.

Статтею 564 Цивільного кодексу України встановлено, що після одержання вимоги кредитора гарант повинен негайно повідомити про це боржника і передати йому копії вимоги разом з доданими до неї документами.

Гарант повинен розглянути вимогу кредитора разом з доданими до неї документами в установлений у гарантії строк, а у разі його відсутності - в розумний строк і встановити відповідність вимоги та доданих до неї документів умовам гарантії.

За умовами частин 1, 2 статті 565 Цивільного кодексу України гарант має право відмовитися від задоволення вимоги кредитора, якщо вимога або додані до неї документи не відповідають умовам гарантії або якщо вони подані гарантові після закінчення строку дії гарантії. Гарант повинен негайно повідомити кредитора про відмову від задоволення його вимоги.

За змістом статті 568 Цивільного кодексу України зобов`язання гаранта перед кредитором припиняється у разі: сплати кредиторові суми, на яку видано гарантію; закінчення строку дії гарантії; відмови кредитора від своїх прав за гарантією шляхом повернення її гарантові або шляхом подання гаранту письмової заяви про звільнення його від обов`язків за гарантією. Гарант, якому стало відомо про припинення гарантії, повинен негайно повідомити про це боржника.

Враховуючи приписи статей 560, 563, 565 Цивільного кодексу України, суд констатує, що обов`язок гаранта сплатити кредиторові грошову суму відповідно до умов гарантії настає за умови порушення боржником зобов`язання, забезпеченого гарантією та направлення кредитором гаранту письмової вимоги разом із зазначеними в гарантії документами. За відсутності однієї із вказаних умов відповідальність гаранта не настає.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 14.11.2019 року в справі № 910/20326/17.

Тобто підставою для перерахування Банком на користь відповідача-1 суми банківської гарантії має бути саме порушення позивачем зобов`язань, передбачених тендерною пропозицією, які забезпечені Гарантією.

Згідно з постановою Національного банку України від 15.12.2004 року № 639 "Про затвердження Положення про порядок здійснення банками операцій за гарантіями в національній та іноземних валютах", гарантійним випадком є одержання банком-гарантом/банком-контргарантом вимоги бенефіціара, що становить належне представлення, протягом строку дії або до дати закінчення дії гарантії/контргарантії, що свідчить про порушення принципалом базових відносин.

Однак, з урахуванням вищезазначених положень чинного законодавства України та встановлених судом під час розгляду справи її дійсних обставин у сукупності, Товариство не може вважатися таким, що допустило порушення умов тендерної документації, адже воно виконало усі вимоги тендерної документації, своєчасно та в повному обсязі надало документи, що підтверджують відсутність підстав, установлених статтею 17 Закону з урахуванням Особливостей.

Відповідач-1, у свою чергу, належними та допустимими доказами не довів наявності підстав для виплати йому суми гарантії, передбаченої виданою Банком Гарантією.

Зважаючи на те, що Товариством належними доказами доведено виконання усіх вимог тендерної документації, зокрема своєчасне та в повному обсязі надання документів, що підтверджують відсутність підстав, установлених статтею 17 Закону з урахуванням Особливостей, тоді як відповідачем-1 не доведено, а судом не встановлено настання гарантійного випадку, вимоги позивача про визнання Гарантії такою, що не підлягає виконанню, є законними та обґрунтованими.

Згідно з частиною 1 статті 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

За змістом статті 76 Господарського процесуального кодексу України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Водночас обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (стаття 77 Господарського процесуального кодексу України).

Згідно зі статтею 78 Господарського процесуального кодексу України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

Статтею 86 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Враховуючи вищевказані обставини, позовні вимоги Товариства про визнання Гарантії такою, що не підлягає виконанню, підлягають задоволенню.

Статтею 13 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

При цьому, суд зазначає, що інші доводи учасників справи не спростовують встановлених судом обставин та не можуть впливати на законність судового рішення.

Європейський суд з прав людини у рішенні в справі "Серявін та інші проти України" вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.

Названий Суд зазначив, що, хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довід (рішення Європейського суду з прав людини у справі "Трофимчук проти України").

Що стосується обраного Товариством способу захисту порушеного права, суд зазначає наступне.

Як встановлено у частині 6 статті 55 Конституції України кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Статтею 5 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що здійснюючи правосуддя, господарський суд захищає права та інтереси фізичних і юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного права чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.

Частиною 1 статті 15 Цивільного кодексу України передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Відповідно до частини 1 статті 16 Цивільного кодексу України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Згідно з рішенням Конституційного Суду України від 01.12.2004 року № 18-рп/2004 поняття "охоронюваний законом інтерес", що вживається в частині першій статті 4 Цивільного процесуального кодексу України та інших законах України у логічно-смисловому зв`язку з поняттям "права", треба розуміти як прагнення до користування конкретним матеріальним та/або нематеріальним благом, як зумовлений загальним змістом об`єктивного і прямо не опосередкований у суб`єктивному праві простий легітимний дозвіл, що є самостійним об`єктом судового захисту та інших засобів правової охорони з метою задоволення індивідуальних і колективних потреб, які не суперечать Конституції і законам України, суспільним інтересам, справедливості, добросовісності, розумності та іншим загальноправовим засадам.

У мотивувальній частині наведеного рішення Конституційний Суд України зазначив, що види і зміст охоронюваних законом інтересів, що перебувають у логічно-смисловому зв`язку з поняттям "права", як правило, не визначаються у статтях закону, а тому фактично є правоохоронюваними. Охоронюваний законом інтерес перебуває під захистом не тільки закону, а й об`єктивного права у цілому, що панує у суспільстві, зокрема справедливості, оскільки інтерес у вузькому розумінні зумовлюється загальним змістом такого права і є його складовою.

Що ж стосується порушеного права, то таким слід розуміти такий стан суб`єктивного права, при якому воно зазнавало протиправного впливу з боку правопорушника, внаслідок якого суб`єктивне право уповноваженої особи зазнало зменшення або ліквідації як такого. Порушення права пов`язане з позбавленням його носія можливості здійснити, реалізувати своє право повністю або частково.

Під захистом права розуміється державно-примусова діяльність, спрямована на відновлення порушеного права суб`єкта правовідносин та забезпечення виконання юридичного обов`язку зобов`язаною стороною. Спосіб захисту може бути визначений як концентрований вираз змісту (суті) міри державного примусу, за допомогою якого відбувається досягнення бажаного для особи, право чи інтерес якої порушені, правового результату. Спосіб захисту втілює безпосередню мету, якої прагне досягнути суб`єкт захисту (позивач), вважаючи, що таким чином буде припинене порушення (чи оспорювання) його прав, він компенсує витрати, що виникли у зв`язку з порушенням його прав, або в інший спосіб нівелює негативні наслідки порушення його прав.

Аналіз наведених вище норм дає змогу дійти висновку, що підставою для звернення до суду є наявність порушеного права, і таке звернення здійснюється особою, котрій це право належить, і саме з метою його захисту. Відсутність обставин, які б підтверджували наявність порушення права особи, за захистом якого вона звернулася, є підставою для відмови у задоволенні такого позову.

Отже, припинення зобов`язання за Гарантією стосується також прав боржника (принципала), оскільки в такому випадку він звільняється від відповідальності за регресними вимогами, з якими гарант може звернутися до нього у випадку стягнення з нього грошової суми за виданою гарантією. З огляду на викладене, суд дійшов висновку про можливість обрання позивачем такого способу захисту своїх прав та інтересів, як визнання банківської гарантії такою, що не підлягає виконанню, що фактично є вимогою про визнання припиненим одностороннього правочину (гарантії).

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 04.04.2019 року в справі № 910/5723/18.

Відповідно до статті 129 Господарського процесуального кодексу України витрати по сплаті судового збору, враховуючи задоволення позовних вимог, покладаються на відповідача-1, оскільки спір у справі виник внаслідок неправильних дій Філії "Центр управління промисловістю" Залізниці.

Керуючись статтями 2, 13, 73, 74, 76-80, 86, 129, 232, 233, 236-238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд міста Києва

ВИРІШИВ:

1. Позов задовольнити.

2. Визнати такою, що не підлягає виконанню, гарантію від 18.08.2023 року № 2449/23-ТГ, видану Акціонерним товариством "Банк інвестицій та заощаджень" (04119, місто Київ, вулиця Юрія Іллєнка, будинок 83-Д; ).

3. Стягнути з Акціонерного товариства "Українська залізниця" (03150, місто Київ, вулиця Єжи Ґедройця, будинок 5; ) в особі Філії "Центр управління промисловістю" Акціонерного товариства "Українська залізниця" (02099, місто Київ, вулиця Санаторна, будинок 12/1; код ЄДРПОУ ВП 40081389) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Торговий дім "Промтехцентр" (01013, місто Київ, вулиця Будіндустрії, будинок 6, ) витрати по сплаті судового збору в розмірі 2 684 (дві тисячі шістсот вісімдесят чотири) грн. 00 коп.

4. Видати наказ після набрання рішенням суду законної сили.

5. Відповідно до статті 241 Господарського процесуального кодексу України рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

6. Згідно з частиною 1 статті 256 Господарського процесуального кодексу України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складено та підписано 03.05.2024 року.

Суддя В.С. Ломака