УХВАЛА

м. Київ

25.04.2024Справа № 910/4487/24

Господарський суд міста Києва у складі судді Васильченко Т.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Житлово-будівельного кооперативу «Ізумруд-3» Дарницького району міста Києва (02055, м. Київ, вул. А.Ахматової, буд. 23, 25) про визнання недійсними та скасування рішень

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернулася до Господарського суду міста Києва з позовними вимогами до Житлово-будівельного кооперативу «Ізумруд-3» Дарницького району міста Києва (далі - відповідач) про визнання недійсними та скасування рішень.

Позовні вимоги обґрунтовані порушенням вимог Закону України «Про кооперацію» при проведенні загальних зборів Житлово-будівельного кооперативу «Ізумруд-3» Дарницького району міста Києва, а відтак просить визнати недійсними та скасувати рішення, що оформлені проколами загальних зборів №7/2 від 07.10.2016, №12/1 від 12.01.2017, №3/1 від 24.10.2021, №1/12/1 від 21.12.2016, №30/3 від 30.03.2017 та №17/1 від 17.05.2018, а також рішення правління кооперативу, що затверджені протоколами №24/1 від 24.10.2021, №7/3 від 07.10.2016

Дослідивши матеріали позовної заяви судом встановлено, що подана позовна заява не відповідає вимогам статей 162, 164 Господарського процесуального кодексу України.

Так, частиною 3 статті 162 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що позовна заява повинна містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта (для фізичних осіб - громадян України), якщо такі відомості відомі позивачу, вказівку на статус фізичної особи - підприємця (для фізичних осіб - підприємців), відомі номери засобів зв`язку та адресу електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету (пункт 2); перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви (пункт 8).

Позаяк, в порушення вищевикладеного, заявником не зазначено адресу електронної пошти позивача та не зауважено, що такі відомості у заявника відсутні, як і не зазначено щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Окрім того, до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону (п. 2 ч. 1 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України).

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору встановлюються Законом України «Про судовий збір».

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» встановлено, що з 1 січня 2024 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 3028,00 грн.

Згідно п.2 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; а за подання позовної заяви немайнового характеру - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Частиною 3 статті 6 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

При цьому, за приписами частини 3 статті 4 Закону України «Про судовий збір», при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Судом враховано, що позовну заяву подано в електронній формі з використанням системи «Електронний суд» у зв`язку з чим може бути застосований понижуючий коефіцієнт у розмірі 0,8, визначений частиною третьою статті 4 Закону України "Про судовий збір" при поданні до суду процесуальних документів.

У поданій заяві заявник просить визнати недійсними та скасувати рішення, що оформлені протоколами загальних зборів №7/2 від 07.10.2016, №12/1 від 12.01.2017, №3/1 від 24.10.2021, №1/12/1 від 21.12.2016, №30/3 від 30.03.2017 та №17/1 від 17.05.2018, а також рішення правління кооперативу, що затверджені протоколами №24/1 від 24.10.2021, №7/3 від 07.10.2016.

Отже, даний позов містить вісім вимог немайнового характеру, відтак судовий збір за його подання має становити 19379,20 грн (8 вимог * 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з урахуванням понижуючого коефіцієнту), що відповідає висновкам викладеним в ухвалах Верховного Суду від 17.09.2020 року у справі №916/2388/19, від 31.01.2021 року у справі №914/2933/20.

За приписами чинного законодавства, у разі заявлення позовних вимог, в тому числі, які є наслідком від основної позовної вимоги, судовий збір сплачується за кожну вимогу окремо у встановленому законом розмірі.

Тоді як, в якості доказів сплати судового збору до позовної заяви додано квитанцію про сплату №7422-4213-3460-0243 від 11.04.2024 на суму 7267,20 грн, що менше від встановленого законом.

Частиною 1 статті 174 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

При цьому, залишення позовної заяви без руху - це тимчасовий захід, який застосовується судом з метою усунення позивачем недоліків позовної заяви та дотримання порядку її подання, визначеного Господарським процесуальним кодексом України.

За таких обставин, оскільки позивачем не дотримано вищезазначених вимог встановлених Господарським процесуальним кодексом України, суд вважає за необхідне залишити позовну заяву ОСОБА_1 без руху та надати позивачу строк для усунення допущених недоліків позовної заяви.

На підставі викладеного та керуючись статтями 162, 164, 174, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Залишити позовну заяву ОСОБА_1 без руху.

2. Встановити позивачу строк для усунення недоліків - протягом 10 днів з дня отримання даної ухвали.

3. Встановити ОСОБА_1 спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом подання до суду:

- заяви із зазначенням відомостей про наявність або відсутність електронної пошти у заявника;

- заяви щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до позовної заяви;

- доказів доплати судового збору у встановленому Законом України «Про судовий збір» розмірі.

4. Роз`яснити позивачу, що якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із такою заявою.

5. Згідно частиною 2 статті 235 Господарського процесуального кодексу України дана ухвала набирає законної сили з моменту її підписання. Дана ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя Т.В. Васильченко