ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

29.04.2024 м. ДніпроСправа № 904/627/22

За позовом Приватного підприємства "Фірма "ФБМ", м. Дніпро

до Товариства з обмеженою відповідальністю "КП Центральний ринок", Дніпро

про стягнення збитків (упущеної вигоди) та моральної шкоди в сумі 1 304 332,00 грн.

Суддя Назаренко Н.Г.

за участю секретаря судового засідання Кшенської Д.О.

Представники:

від позивача Шарамок П.С. директор

від позивача Гейко В.І., посвідчення №1037, адвокат

від відповідача Чимбар Андрій Дмитрович., посвідчення №1037 від 15.03.2005., адвокат

СУТЬ СПОРУ:

Приватне підприємство "Фірма ФБМ" звернулося до господарського суду з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "КП Центральний ринок" і просить суд стягнути збитки у вигляді упущеної вигоди через чинення перешкод у період з 16.02.2019 по 15.02.2022 у використанні в підприємницькій діяльності свого РУХОМОГО майна у вигляді 4-х яток (кіосків) з інвентарними номерами №00016, 00017, 00018, 00019, на яких створено 16 торговельних місць і які розміщені на торговельному майданчику, розташованому на території центрального ринку міста Дніпро «Озерка» біля магазину «Авангард» за адресою: вул. Шмідта, 2, м. Дніпро у загальному розмірі 790200,00 грн, збитки у вигляді упущеної вигоди через чинення перешкод у період з 01.03.2020 по 01.02.2022 у використанні в підприємницькій діяльності свого НЕРУХОМОГО майна у вигляді павільйону №44 «Промтовари», який розташований на території центрального ринку міста Дніпро «Озерка» за адресою: вул. Шмідта, 2, м. Дніпро у сумі 322000,00 грн., у відшкодування моральної шкоди 192132,00 грн., судовий збір та 250 000,00 грн. - витрат на професійну правничу допомогу.

Рішенням Господарського суду Дніпропетровської області від 05.04.2023 позов задоволено частково, присуджено до стягнення з відповідача на користь позивача: 455023,33 грн збитків у вигляді упущеної вигоди через чинення перешкод у використанні в підприємницькій діяльності майна у вигляді 4-х яток (кіосків) з інвентарним номером № 00016, №00017, №00018, №00019; 285600 грн збитків у вигляді упущеної вигоди через чинення перешкод у використанні в підприємницькій діяльності майна у вигляді павільйону №44 "Промтовари"; 11109,35 грн судового збору. У решті позову відмовлено.

Додатковим рішенням Господарського суду Дніпропетровської області від 19.04.2023 частково задоволено заяву позивача про ухвалення додаткового рішення з розподілу судових витрат у вигляді витрат на професійну правничу допомогу. Присуджено до стягнення з відповідача на користь позивача 87900 грн витрат на професійну правничу допомогу із загального розміру заявлених до стягнення витрат у сумі 370000 грн. У розподілі решти заявлених вимог відмовлено з посиланням на те, що з огляду на характер та обсяги виконаної адвокатом роботи, принципи співмірності та розумності судових витрат, критеріїв реальності адвокатських витрат також розумності їхнього розміру, обґрунтованим розміром витрат, що підлягає відшкодуванню позивачеві за рахунок відповідача є 87900 грн (з них: 36000 грн - за підготовку, складання та оформлення Адвокатом письмових документів (доказів) у справі, 21900 грн - за участь адвоката як представника клієнта в судових засіданнях, 30000 грн - гонорар успіху згідно з пунктом 3.4 Договору про надання правничої (правової) допомоги №1 від 02.12.2021).

Постановою Центрального апеляційного господарського суду від 12.09.2023 змінено рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 05.04.2023, а саме викладено абзац другий резолютивної частини рішення в новій редакції, за змістом якої присуджено до стягнення з відповідача на користь позивача:

- 790200 грн збитків у вигляді упущеної вигоди через чинення перешкод у період з 16.02.2019 по 15.02.2022 у використанні в підприємницькій діяльності свого рухомого майна у вигляді 4-х яток (кіосків) з інвентарними номерами №00016, №00017, №00018, №00019;

- 322000 грн збитків у вигляді упущеної вигоди через чинення перешкод у період з 01.03.2020 по 01.02.2022 у використанні в підприємницькій діяльності свого нерухомого майна у вигляді павільйону № 44 "Промтовари";

- 16683 грн судового збору, сплаченого за подання позову.

В решті рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 05.04.2023 залишено без змін.

Додаткове рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 19.04.2023 також залишено без змін.

Постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 30.01.2024 касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "КП Центральний ринок" задоволено частково. Постанову Центрального апеляційного господарського суду від 12.09.2023, а також ухвалені Господарським судом Дніпропетровської області рішення від 05.04.2023 та додаткове рішення від 19.04.2023 у справі №904/627/22 скасовано.

Справу №904/627/22 направлено до Господарського суду Дніпропетровської області на новий розгляд.

05.03.2024 справа № 904/627/22 повернулася до Господарського суду Дніпропетровської області.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 05.03.2024 справу № 904/627/22 передано для розгляду судді Назаренко Н.Г.

Ухвалою від 11.03.2024 прийнято справу № 904/627/22 до свого провадження. Розгляд справи здійснюється за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання у справі призначено на 26.03.2024.

22.03.2024 від позивача надійшли письмові пояснення по справі.

26.03.2024 позивач в підготовчому засіданні підтримав позовні вимоги в повному обсязі.

Відповідач в підготовче засідання не з`явився.

Як вбачається з постанови Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 30.01.2024 у цій справі, заявлене позивачем клопотання щодо виключення низки документів зі складу доказів у цій справі залишилося невирішеним місцевим господарським судом і суд апеляційної інстанції також не звернув уваги на вказане порушення та не усунув його (п. 9.32. постанови).

Тому суд в даному судовому засіданні розглядає вищезазначене клопотання позивача.

Представник позивача своє клопотання щодо виключення з числа доказів, поданих ним, наступних документів, доданих до позовної заяви в копіях:

- Договір купівлі-продажу від 20.02.2007, укладений між: ПП «Фірма «ФБМ» та ОСОБА_1

- Акт приймання-передачі внутрішнього переміщення основних засобів від 20.02.2007 згідно типової форми № 03-1.

- Акт прийому-передачі від 20.02.2007.

- Договір купівлі-продажу від 20.02.2007, укладений між: ПП «Фірма «ФБМ» та ОСОБА_2 на металевий кіоск з вікнами, дверми довжиною 6 метрів.

- Акт приймання-передачі внутрішнього переміщення основних засобів від 20.02.2007 згідно типової форми № 03-1.

- Акт прийому-передачі від 20.02.2007.

- Договір купівлі-продажу від 20.02.2007, укладений між: ПП «Фірма «ФБМ» та ОСОБА_2 на металевий кіоск з тентовою тканиною та ролетами довжиною 3 м.

- Акт приймання-передачі внутрішнього переміщення основних засобів від 20.02.2007 згідно типової форми № 03-1.

- Акт прийому-передачі від 20.02.2007.

- Договір купівлі-продажу від 25.05.2007, укладений між: ПП «Фірма «ФБМ» та ОСОБА_3

- Акт приймання-передачі внутрішнього переміщення основних засобів від 25.05.2007 згідно типової форми № 03-1.

- Акт прийому-передачі від 25.05.2007.

- Рішення власника ПФ «ФБМ» від 19.02.2001 №1.

- Рішення власника ПП «Фірма «ФБМ» № 4 від 17.12.2007 та схема до нього підтримав, надав усні пояснення з цього питання.

Ухвалою від 26.03.2024 клопотання Приватного підприємства "Фірма ФБМ" виключення з числа доказів наступних документів, доданих до позовної заяви в копіях:

- Договір купівлі-продажу від 20.02.2007, укладений між: ПП «Фірма «ФБМ» та ОСОБА_1

- Акт приймання-передачі внутрішнього переміщення основних засобів від 20.02.2007 згідно типової форми № 03-1.

- Акт прийому-передачі від 20.02.2007.

- Договір купівлі-продажу від 20.02.2007, укладений між: ПП «Фірма «ФБМ» та ОСОБА_2 на металевий кіоск з вікнами, дверми довжиною 6 метрів.

- Акт приймання-передачі внутрішнього переміщення основних засобів від 20.02.2007 згідно типової форми № 03-1.

- Акт прийому-передачі від 20.02.2007.

- Договір купівлі-продажу від 20.02.2007, укладений між: ПП «Фірма «ФБМ» та ОСОБА_2 на металевий кіоск з тентовою тканиною та ролетами довжиною 3 м.

- Акт приймання-передачі внутрішнього переміщення основних засобів від 20.02.2007 згідно типової форми № 03-1.

- Акт прийому-передачі від 20.02.2007.

- Договір купівлі-продажу від 25.05.2007, укладений між: ПП «Фірма «ФБМ» та ОСОБА_3

- Акт приймання-передачі внутрішнього переміщення основних засобів від 25.05.2007 згідно типової форми № 03-1.

- Акт прийому-передачі від 25.05.2007.

- Рішення власника ПФ «ФБМ» від 19.02.2001 №1.

- Рішення власника ПП «Фірма «ФБМ» № 4 від 17.12.2007 та схема до нього. - задоволено. Відкладено підготовче засідання на 29.04.2024.

26.03.2024 після засідання від відповідача через систему "Електронний суд" надійшли письмові пояснення на пояснення представника позивача від 22.03.2024.

15.04.2024 позивач через систему "Електронний суд" надійшла заява (заперечення), в якій він просить:

-прийняти відмову Приватного підприємства «Фірма «ФБМ» від позовних вимог в частині стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю «КП Центральний ринок» 192 132,00 грн у відшкодування моральної шкоди та повернути сплачений судовий збір за подання позовної вимоги у цій частині у розмірі 1 440,99 грн про що винести відповідну ухвалу суду.

-відхилити доводи та аргументи, викладені Товариством з обмеженою відповідальністю «КП Центральний ринок» в письмових поясненнях на пояснення представника позивача Приватного підприємства «Фірма «ФБМ» від 22.03.2024 у справі № 904/627/22.

29.04.2024 суд, розглянувши в судовому засіданні заяву позивача про відмову Приватного підприємства «Фірма «ФБМ» від позовних вимог в частині стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю «КП Центральний ринок» 192 132,00 грн у відшкодування моральної шкоди, приймає її.

Таким чином, судом вирішено справу розглядати в межах позовних вимог про стягнення збитків у вигляді упущеної вигоди через чинення перешкод у період з 16.02.2019 по 15.02.2022 у використанні в підприємницькій діяльності свого РУХОМОГО майна у вигляді 4-х яток (кіосків) з інвентарними номерами №00016, 00017, 00018, 00019, на яких створено 16 торговельних місць і які розміщені на торговельному майданчику, розташованому на території центрального ринку міста Дніпро «Озерка» біля магазину «Авангард» за адресою: вул. Шмідта, 2, м. Дніпро у загальному розмірі 790200,00 грн, збитків у вигляді упущеної вигоди через чинення перешкод у період з 01.03.2020 по 01.02.2022 у використанні в підприємницькій діяльності свого НЕРУХОМОГО майна у вигляді павільйону №44 «Промтовари», який розташований на території центрального ринку міста Дніпро «Озерка» за адресою: вул. Шмідта, 2, м. Дніпро у сумі 322000,00 грн., 250 000,00 грн. - витрат на професійну правничу допомогу.

Позивач в підготовчому засіданні підтримав уточнені позовні вимоги.

Відповідач надав письмові пояснення по суті спору з обґрунтуванням власної актуальної правової позиції з урахуванням висновків, викладених в постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного суду від 30.01.2024 у справі № 904/627/22 (відзив на позов).

Суд бере до уваги, що за змістом ст.129 Конституції України, основними засадами судочинства є, зокрема, розумні строки розгляду справи судом.

Наведені конституційні засади означають серед іншого неприпустимість таких дій суду щодо строку розгляду справи, що не мають об`єктивного та розумного обґрунтування.

Згідно ст.2 ГПК України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави; суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі; розумність строків розгляду справи судом є одним з основних засад (принципів) господарського судочинства.

Відповідно до частини 2 статті 2 Господарського процесуального кодексу України суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

При цьому, розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору (рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі "Смірнова проти України").

Розумним, зокрема вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту. З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків у цивільних справах є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника (справи "Федіна проти України" від 02.09.2010, "Смірнова проти України" від 08.11.2005, "Матіка проти Румунії" від 02.11.2006, "Літоселітіс Проти Греції" від 05.02.2004).

Слід також відзначити, що з практики Європейського суду з прав людини щодо тлумачення положення "розумний строк" вбачається, що строк, який можна визначити розумним, не може бути однаковим для всіх справ. Критеріями оцінки розумності строку є, зокрема складність справи та поведінка заявників.

Так, у справі "Хосце проти Нідерландів" 1998 суд вирішив, що тривалість у 8,5 років є розумною у контексті статті 6 Конвенції, у зв`язку зі складністю справи, а у справі "Чірікоста і Віола проти Італії", 15-річний строк розгляду визнано Європейським судом з прав людини виправданим, у зв`язку з поведінкою заявників.

Згідно із статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Враховуючи наведені вище правові норми та обставини справи, суд дійшов висновку про необхідність оголошення перерви в підготовчому засіданні, оскільки суд позбавлений можливості вирішити питання, передбачені частиною 2 статті 182 Господарського процесуального кодексу України, а також з метою надання можливості сторонам скористатися процесуальними правами, визначеними статтями 42 та 46 Господарського процесуального кодексу України, та з метою дотримання принципів господарського судочинства, а саме: рівності усіх учасників перед законом і судом та змагальності.

На підставі викладеного, керуючись статтями 182, 183, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

УХВАЛИВ:

1. Оголосити перерву в підготовчому засіданні в межах розумного строку до 14.05.2024 о 10:45 год. Засідання відбудеться в приміщенні Господарського суду Дніпропетровської області в кабінеті № 2-403 за адресою: м. Дніпро, вул. Володимира Винниченка, 1.

2. Враховуючи запровадження воєнного стану в Україні, приймаючи до уваги неможливість забезпечення на даний час безпеки учасників судових проваджень, визнати явку представників в судове засідання необов`язковою.

Рекомендувати утриматися від безпосередньої участі у судовому засіданні в приміщенні Господарського суду Дніпропетровської області та роз`яснити учасникам справи можливість подання пояснень, заяв чи клопотань не пізніше ніж за три дні до судового засідання на адресу суду:

- за допомогою сервісу "Електронний суд";

- засобами поштового зв`язку: 49027, м. Дніпро, вул. Володимира Винниченка, 1.

3. Повідомити учасників справи про те, що інформація у цій справі доступна на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за посиланням: http://dp.arbitr.gov.ua/sud5005/spisok/csz/

4. Рекомендувати учасникам справи надати суду інформацію щодо всіх наявних засобів зв`язку для оперативного повідомлення про дату, час та місце підготовчого/судового засідання у справі (електронна пошта, номер телефону тощо).

Господарський суд зазначає про те, що відповідно до Рекомендацій Ради суддів України, викладених у листі № 9рс-186/20 від 16.03.2020, сторони та інші учасники справи мають право подати до суду заяви про розгляд справ за їх відсутності. За умови надходження таких заяв від усіх учасників справи справа може бути розглянута судом за наявними матеріалами.

Суд звертає увагу сторін, що ознайомлення з матеріалами справи можливе в системі "Електронний суд" шляхом подання відповідної заяви.

Повідомити учасників справи, що з 18.10.2023 введено в дію Закон від 29.06.2023 №3200-ІХ щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами (далі - в ЄСІТС), яким встановлено, що:

- позовна заява, інші заяви по суті справи, а також будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити відомості про наявність або відсутність електронного кабінету. Особа, яка подає до суду процесуальний документ в електронній формі через електронний кабінет, звільняється від обов`язку зазначення таких відомостей;

- особа, яка зареєструвала електронний кабінет, може подавати документи до суду в електронній формі виключно в ЄСІТС. Однак це не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі;

- учасникам справи, які мають електронний кабінет, суд надсилає всі судові рішення в електронній формі виключно через електронні кабінети в ЄСІТС, що не позбавляє права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою;

- процесуальні наслідки звернення до суду особи без реєстрації електронного кабінету встановлені Кодексом у вигляді залишення її документа без руху, його повернення або залишення без розгляду. Такі наслідки застосовуються судом також, якщо інтереси особи, яка зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, представляє адвокат.

Звернути увагу учасників судового процесу, що відповідно до частини 6 статті 6 Господарського процесуального кодексу України адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку. Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення- 29.04.2024 та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Повний текст ухвали складено 01.05.2024.

Суддя Н.Г. Назаренко