УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

01.05.2024Справа № 910/5172/24

Суддя Господарського суду міста Києва Головіна К. І., розглянувши матеріали

позову Акціонерного товариства «Київметробуд» (м. Київ)

до Комунального підприємства «Київський Метрополітен» (м. Київ)

про визнання протиправними дій та визнання чинним договір

ВСТАНОВИВ:

До Господарського суду міста Києва з позовом звернулося Акціонерне товариство «Київметробуд» (далі - АТ «Київметробуд», позивач) до Комунального підприємства «Київський Метрополітен» (далі - КП «Київський Метрополітен», відповідач) про визнання протиправними дій КП «Київський Метрополітен» щодо відмови від договору підряду № 744-ДБМ-18 від 20.11.2018 та щодо публікації в електронній системі закупівель звіту від 13.12.2023 про розірвання вказаного договору в межах процедури закупівлі UA-2018-09-10-000597-b, а також про визнання чинним договору підряду № 744-ДБМ-18 від 20.11.2018.

Вивчивши подані матеріали, суддя приходить до висновку, що позовна заява не відповідає вимогам ст. 162-164 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України), враховуючи наступне.

18.10.2023 введено в дію Закон України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами" від 29.06.2023, який набрав чинності 21.07.2023 та яким внесено зміни до ряду статтей ГПК України.

Так, відповідно до пункту 2 частини 2 статті 162 ГПК України (в новій редакції) позовна заява повинна містити, серед іншого, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету у сторін та інших учасників справи.

Водночас за приписами ч. 6 статті 6 ГПК України адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі (ЄСІТС) або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

З огляду на викладене позивач мав у поданому позові зазначити інформацію щодо наявності у нього та у відповідача, зареєстрованого електронного кабінету в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі (підсистема "Електронний суд").

Однак при дослідженні судом позовної заяви встановлено, що позивач не надав відомостей щодо наявності електронного кабінету у відповідача, що суперечить вимогам статті 162 ГПК України та є підставою для залишення позову без руху.

Також відповідно до п. у ч. 3 ст. 162 ГПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні.

Проте у порушення вказаних вимог позивач неналежно обгрунтував позов в частині обраних ним способів захисту порушеного права, не вказав правових підстав для їх застосування та не зазначив, яким чином такі способи, зокрема, визнання протиправними дій щодо відмови від договору підряду та щодо публікації в електронній системі закупівель звіту від 13.12.2023, поновлять його порушені права.

Також пунктом 2 ч. 1 ст. 164 ГПК України встановлено, що до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, який справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду (ч. ч. 1, 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір").

Судовий збір згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За подання до господарського суду встановлено такий розмір та порядок сплати судового збору: за позовними заявами майнового характеру - 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; за позовними заявами немайнового характеру - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2024 рік" прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 3 028 грн 00 коп.

Як вбачається із позову, АТ «Київметробуд», заявило три вимоги немайнового характеру, а отже, заявник повинен був сплатити судовий збір у розмірі 9 084,00 грн. (3 028,00*3), проте, такі вимоги закону не виконав.

При цьому суд зазначає, що надана позивачем квитанція № ID: 0973-8028-5474-0590 від 23.01.2024 на суму 9 084,00 грн. не є належним доказом сплати судового збору за позовні вимоги у даній справі, оскільки відповідно до інформації з системи "Діловодство спеціалізованого суду" вказана квитанція була зарахована в іншій справі - № 910/896/24.

Враховуючи викладене, позивачем не надано доказів сплати судового збору за подання позовної заяви у цій справі.

Згідно з ч. 1 ст. 174 ГПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного, керуючись ст. 162, 174, 232-235 Господарського процесуального кодексу України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Акціонерного товариства «Київметробуд» до Комунального підприємства «Київський Метрополітен» про визнання протиправними дій та визнання чинним договір залишити без руху.

Надати Акціонерному товариству «Київметробуд» строк у десять днів з дня вручення даної ухвали на усунення вказаних в ній недоліків шляхом належного виконання вимог ст. 162-164 Господарського процесуального кодексу України.

Роз`яснити, що у разі неусунення недоліків у визначений судом строк, позовна заява буде вважатись неподаною та повернута заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Головіна К. І.