У Х В А Л А

02 травня 2024 року м. Чернігів справа № 927/185/24

Господарський суд Чернігівської області у складі судді А.С. Сидоренка, розглянувши матеріали позовної заяви
за позовом Управління капітального будівництва Чернігівської обласної державної адміністрації (код 04014246) 14000, м. Чернігів, вул. Єлецька, 11 () (ІНФОРМАЦІЯ_1)
до Товариства з обмеженою відповідальністю «БУДВЕНДОР» (код 41286491) 08293, м. Буча Київської області, вул. Тарасівська, 32, офіс 201 (ІНФОРМАЦІЯ_3) 01000, м. Київ, вул. Євгена Коновальця (Щорса), 36-Д, другий поверх, офіс 4 (ІНФОРМАЦІЯ_2) (адреса представника - адвоката Закутій Ольги Миколаївни)
про стягнення 3 094 071 грн 41 коп.

за участі представників учасників сторін:

від позивача: Гутник В.П. - адвокат, дов. від 01.05.2024 № 05-09/16

від відповідача: не з`явився

ВСТАНОВИВ:

22 лютого 2024 року до Господарського суду Чернігівської області надійшла позовна заява Управління капітального будівництва Чернігівської обласної державної адміністрації до Товариства з обмеженою відповідальністю «БУДВЕНДОР» про стягнення 3 094 071,41 грн штрафу, нарахованого за несвоєчасне виконання відповідачем робіт згідно Договору підряду № 19-Б про закупівлю робіт за державні кошти «Капітальний ремонт внутрішньої системи електропостачання та приміщень Чернігівського центру соціально-психоголоічної реабілітації дітей служби у справах дітей Чернігівської ОДА за адресою: вул. Толстого, 110-а, м. Чернігів (ДК 021:2015 - 45453000-7 «Капітальний ремонт і реставрація»)».

Ухвалою Господарського суду Чернігівської області від 27.02.2024 (з урахуванням ухвали суду від 07.03.2024 про виправлення описки) постановлено прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у справі.

Ухвалою Господарського суду Чернігівської області від 28.03.2024 підготовче засідання відкладено на 18.04.2024.

Ухвалою Господарського суду Чернігівської області від 18.04.2024 постановлено:

продовжити строк підготовчого провадження на тридцять днів;

закрити підготовче провадження та призначити справу до судового розгляду по суті в судовому засіданні на 02 травня 2024 року;

викликати для участі в судовому засіданні представника Товариства з обмеженою відповідальністю «БУДВЕНДОР» в якості відповідача. Повідомити відповідача, що його неявка не перешкоджає проведенню судового засідання та розгляду справи.

Ухвала суду від 18.04.2024 направлена відповідачу до його електронного кабінету в підсистемі Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи «Електронний суд» та згідно довідки про доставку електронного листа, роздрукованої з комп`ютерної програми «Діловодство спеціалізованого суду», доставлена до електронного кабінету 18.04.2024 17:25.

Відповідно до ч. 6 ст. 242 Господарського процесуального кодексу України, днем вручення судового рішення є, зокрема день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення до електронного кабінету особи. Якщо судове рішення надіслано до електронного кабінету пізніше 17 години, судове рішення вважається врученим у робочий день, наступний за днем його відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про його доставлення.

Враховуючи вищенаведені положення ч. 6 ст. 242 Господарського процесуального кодексу України, ухвала суду від 18.04.2024 є такою, що отримана адресатом 19.04.2024.

Процесуальним правом на участь в призначеному на 02.05.2024 судовому засіданні відповідач не скористався.

До початку судового засідання 02.05.2024 через систему «Електронний суд» до Господарського суду Чернігівської області надійшло клопотання від 02.05.2024 відповідача, яким останній просить:

повернутись зі стадії розгляду по суті справи № 927/185/24 до стадії підготовчого провадження у вказаній справі,

поновити сторонам строк на подання пояснень, клопотань, доказів,

відкласти підготовче засідання та встановити відповідачу строк на подання додаткових доказів з урахуванням термінів виконання експертизи згідно Договору № 01/04-2024.

В обгрунтування даного клопотання відповідач зазначає, що з метою встановлення фактичних обставин справи, що мають значення для її вирішення та не підтверджуються належними доказами, товариство звернулось до експерта ОСОБА_1 із заявою від 01.05.2024 № 27 про виконання будівельно-технічної експертизи, поставивши на вирішення низку питань, які мають безпосереднє відношення до предмету спору та можуть мати визначальне значення для вирішення справи по суті позовних вимог.

На підтвердження факту замовлення експертизи відповідач надав примірник Договору № 01/04-2024 на виконання будівельно-технічної експертизи, укладений 01.05.2024 між товариством та ФОП ОСОБА_1 ; за умовами вказаного Договору строки виконання робіт складають 30 календарних днів з моменту підписання договору, але не пізніше 06 червня 2024 р.

З огляду на вищевказане, відповідач вважає за доцільне повернення до стадії підготовчого провадження з метою залучення належних доказів, зокрема висновку експерта, що буде складений за результатами проведеного експертного дослідження та матиме суттєве значення для вирішення даного спору.

Крім того, відповідач зауважує, що його повноважний представник з поважних причин був відсутній в підготовчому засіданні 18.04.2024 (про що завчасно повідомив суд), а тому був позбавлений можливості заперечувати проти закриття підготовчого провадження та призначення справу до судового розгляду по суті, а також можливості подання зазначених доказів в межах підготовчого провадження, тоді як наведені позивачем доводи є суперечливими, не відповідають дійсним обставинам справи і з урахуванням специфіки спірних господарських відносин потребують залучення висновку експерта, як особи, що володіє спеціальними знаннями у відповідній галузі.

Додатково відповідач посилається на висновки Верховного Суду, викладені в постанові від 16.12.2021 у справі № 910/7103/21, згідно яких суди першої інстанції за наявності певних обставин можуть прийняти рішення про повернення до стадії підготовчого провадження після його закриття для вчинення тих чи інших процесуальних дій, які можуть бути реалізовані лише на стадії підготовчого провадження.

Аналогічне за змістом клопотання надійшло до Господарського суду Чернігівської області через систему «Електронний суд» 02.05.2024 о 09:15.

Присутній в судовому засіданні 02.05.2024 повноважний представник позивача проти даного клопотання відповідача заперечив.

Розглянувши дане клопотання, суд постановив протокольну ухвалу про залишення його без задоволення виходячи з наступного:

відповідно до частин першої та другої статті 2 ГПК завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Стаття 13 ГПК встановлює, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Співставляючи стадії процесу доказування та стадії судового процесу, Суд враховує, що згідно із статтею 177 ГПК завданнями підготовчого провадження є: 1) остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; 2) з`ясування заперечень проти позовних вимог; 3) визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; 4) вирішення відводів; 5) визначення порядку розгляду справи; 6) вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Відповідно до частини першої статті 178 ГПК у строк, встановлений судом в ухвалі про відкриття провадження у справі, відповідач має право надіслати суду - відзив на позовну заяву і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову.

Згідно з частиною першою статтею 181 ГПК для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання.

Відповідно до норм статті 182 ГПК підготовче засідання проводиться судом з повідомленням учасників справи. У підготовчому засіданні суд, зокрема: з`ясовує, чи надали сторони докази, на які вони посилаються у позові і відзиві, а також докази, витребувані судом чи причини їх неподання; вирішує питання про проведення огляду письмових, речових і електронних доказів у місці їх знаходження; вирішує питання про витребування додаткових доказів та визначає строки їх подання, вирішує питання про забезпечення доказів, якщо ці питання не були вирішені раніше; вирішує питання про призначення експертизи, виклик у судове засідання експертів, свідків, залучення перекладача, спеціаліста; вирішує заяви та клопотання учасників справи; встановлює порядок з`ясування обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, та порядок дослідження доказів, якими вони обґрунтовуються під час розгляду справи по суті, про що зазначається в протоколі судового засідання; призначає справу до розгляду по суті, визначає дату, час і місце проведення судового засідання (декількох судових засідань - у разі складності справи) для розгляду справи по суті; здійснює інші дії, необхідні для забезпечення правильного і своєчасного розгляду справи по суті.

У главі 3 розділу ІІІ ГПК закріплені положення, які встановлюють порядок реалізації принципу «диспозитивності господарського судочинства» у підготовчому засіданні. Він полягає в тому, що кожен учасник справи може довести певні обставини справи, подавши відповідні докази, надавши пояснення чи заперечення саме під час підготовчого провадження. Це зумовить чітко визначене загальне спрямування судового розгляду, окреслить коло питань, що підлягають розв`язанню на стадії судового розгляду та дозволить процесуально зекономити час розгляду справи. Такі висновки викладені у постановах Верховного Суду від 12.08.2021 у справі № 910/17567/19, від 09.11.2021 у справі № 913/20/21.

Стадія підготовчого провадження з огляду на її мету є не формальною, а реальною запорукою здійснення ефективного правосуддя на стадії розгляду справи по суті, тож належне та добросовісне ставлення до стадії підготовчого провадження як з боку суду, так і з боку всіх учасників справи, є таким, що у повній мірі відповідає засадам справедливого правосуддя та завданням господарського судочинства. На важливість дотримання строку на подання доказів звертав свою увагу Верховний Суд й раніше у постановах від 06.02.2019 у справі № 916/3130/17, від 03.04.2019 № 913/317/18, від 03.10.2019 у справі № 902/271/18.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що, реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Господарським процесуальним законодавством не врегульовано питання щодо повернення суду першої інстанції до стадії підготовчого провадження після його закриття.

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 12.01.2022 у справі № 234/11607/20 зроблено висновок, що: "при застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод".

Верховний Суд у пункті 30 постанови від 03.10.2019 у справі № 902/271/18 сформульовано такий правовий висновок:

"Також Верховний Суд звертається до власної практики, зокрема, постанови від 02.10.2019 у справі № 916/2421/18, у якій Верховний Суд погодився з судами першої та апеляційної інстанцій у питанні можливості повернення до стадії підготовчого провадження після його закриття у випадку, якщо судом встановлено замовчування відповідачем важливого питання, яке мало б бути вирішено саме на стадії підготовчого провадження. На думку Верховного Суду, стадія підготовчого провадження з огляду на її мету є не формальною, а реальною запорукою здійснення ефективного правосуддя на стадії розгляду справи по суті, тож належне та добросовісне ставлення до стадії підготовчого провадження як з боку суду, так і з боку всіх учасників справи, є таким, що у повній мірі відповідає засадам справедливого правосуддя. На важливість дотримання строку на подання доказів звертав свою увагу Верховний Суд й раніше у постановах від 06.02.2019 у справі № 916/3130/17, від 03.04.2019 № 913/317/18".

Верховний Суд в ухвалі від 22.06.2021 у справі № 923/525/20 зазначив про те, що місцевий господарський суд обґрунтовано дійшов висновку про можливість повернення до розгляду справи на стадію підготовчого провадження після його закриття, виходячи з фактів неотримання відповідачем копій ухвали від 09.06.2020 про відкриття провадження у справі, ухвали від 15.07.2020 про відкладення розгляду справи, ухвали від 11.08.2020 про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті, які (ухвали) повернулися до господарського суду, що підтверджується наявними у справі доказами. При цьому господарськими судами було враховано клопотання відповідача про відновлення підготовчого провадження, яке (клопотання) обґрунтовується тим, що про судову справу відповідач дізнався тоді, коли підготовче провадження вже було закрито, що позбавило його можливості надати відзив на позовну заяву та скористатися іншими правами, наданими сторонам на стадії підготовчого провадження.

Тобто, суд першої інстанції за наявності певних обставин може повернутися до стадії вчинення тих чи інших процесуальних дій, які за загальним правилом можуть бути реалізовані лише на стадії підготовчого провадження, й після закриття підготовчого провадження.

Разом з тим такі обставини мають бути вагомими, оскільки можливість повернення до дій, що проводяться на стадії підготовчого провадження, з будь-яких підстав нівелює саме значення стадій господарського процесу: як підготовчого провадження, так і стадії розгляду справи по суті. Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом у постанові від 16.12.2021 у справі № 910/7103/21.

Відповідна правова позиція викладена в постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 30.08.2023 у справі № 910/10477/22.

За змістом ч. 4 ст. 236 Господарського процесуального кодексу України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Як свідчать матеріали справи відповідач своєчасно отримав вказані вище ухвали суду від 27.02.2024 про відкриття провадження у справі та від 07.03.2024 про виправлення описки щодо дати підготовчого засідання шляхом їх доставки до електронного кабінету товариства в підсистемі Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи «Електронний суд» і у встановлений судом процесуальний строк подав відзив на позовну заяву із запереченнями проти позовних вимог.

За правилами ст. 80, 165 Господарського процесуального кодексу України учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи. Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу.

Відзив повинен містити, зокрема перелік документів та інших доказів, що додаються до відзиву, та зазначення документів і доказів, які не можуть бути подані разом із відзивом, із зазначенням причин їх неподання.

Подана відповідачем відповідна заява по суті справи не містить зазначення документів і доказів, які не могли бути подані разом із відзивом, із зазначенням причин їх неподання.

Крім того, відзив на позовну заяву не містить жодних посилань на необхідність проведення експертного дослідження; безпосередньо клопотання про призначення експертизи відповідачем до суду також подано не було.

В підготовче засідання 28.03.2024 року представник відповідача не з`явився, причини неявки до суду не повідомив.

В підготовче засідання 18.04.2024 року представник відповідача повторно не з`явився, вказавши, що бере участь в невідкладних слідчих діях в межах кримінального провадження, де він є представником. Втім, відповідних доказів представником відповідача не було подано ані до початку проведення підготовчого засідання 18.04.2024, ані після його закінчення.

Відповідач просить повернутися до стадії підготовчого провадження фактично лише з метою подання ним висновку експерта, виготовлення якого він замовив за один день до початку розгляду справи по суті (договір від 01.05.2024 № 01/04-2024).

В судовове засіданні 02.05.2024 відповідач не з`явився. Про дату, час та місце проведення судового засідання був повідомлений належним чином шляхом направлення ухвали суду від 18.04.2024 до електронного кабінету відповідача в підсистемі Єдиної судової інформаційно - телекомунікаційної системи «Електронний суд».

Тобто, неявка останнього до суду носить систематичний характер; як наслідок - постійне подання відповідачем клопотань про відкладення розгляду справи суд розцінює як зловживання процесуальними правами з боку товариства, що є неприпустимим в силу прямої вказівки закону.

Щодо поновлення процесуального строку на подання пояснень, клопотань, доказів, то згідно приписів ст. 119 Господарського процесуального кодексу України одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подані заява, скарга, документи тощо), стосовно якої пропущено строк.

Оскільки відповідна процесуальна дія (подання клопотань, доказів тощо) відповідачем одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку вчинена не була, суд позбавлений можливості розглянути клопотання про поновлення процесуального строку.

При цьому, відповідно до ст. 42 Господарського процесуального кодексу України, право учасників справи на подання заяв і клопотань, надання пояснень суду кореспондується з їх обов`язком виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

В той же час, відповідач не позбавлений можливості подати до суду той чи інший доказ (у т.ч. висновок експерта) разом з клопотанням про поновлення процесуального строку на вчинення відповідної процесуальної дії за наявності поважних причин пропуску строку.

Суд виконує завдання господарського судочинства: справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави. Однією з основних засад (принципів) господарського судочинства є розумність строків розгляду справи судом.

Відповідно до ч. 2, 3 ч. ст. 216 Господарського процесуального кодексу України, якщо спір, розгляд якого по суті розпочато, не може бути вирішено в даному судовому засіданні, судом може бути оголошено перерву в межах встановлених цим Кодексом строків розгляду справи, тривалість якої визначається відповідно до обставин, що її викликали, з наступною вказівкою про це в рішенні або ухвалі.

Про відкладення розгляду справи або перерву в судовому засіданні, місце, дату і час нового судового засідання або продовження судового засідання суд повідомляє під розписку учасників справи, свідків, експертів, спеціалістів, перекладачів, які були присутніми в судовому засіданні. Учасники справи, свідки, експерти, спеціалісти, перекладачі, які не прибули або яких суд вперше залучає до участі в судовому процесі, повідомляються про судове засідання ухвалами.

Оскільки в судовому засіданні 02.05.2024 оголошено перерву до 17.05.2024 до 10 год. 00 хв., існує необхідність повідомити відповідача про призначення наступного судового засідання по справі.

Керуючись ст. 120, 121, 202, 216, 233, 234 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

УХВАЛИВ:

Призначити судове засідання на 17 травня 2024 р. о 10:00 у приміщенні Господарського суду Чернігівської області за адресою: 14000, м. Чернігів, проспект Миру, 20, зал судових засідань № 307.

Повідомити відповідача про призначення судового засідання, а також про те, що його неявка не перешкоджає проведенню судового засідання та розгляду позовної заяви.

Копію цієї ухвали надіслати відповідачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Дата набрання ухвалою законної сили - 02.05.2024.

Суддя А.С.Сидоренко