ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ТЕРНОПІЛЬСЬКОЇ ОБЛАСТІ
11 квітня 2024 рокуСправа № 921/600/23
Господарський суд Тернопільської області
у складі судді Гевко В.Л.
за участі секретаря судового засідання Карпи М.Ю.
у справі №921/600/23 за заявою без номера від 04.09.2023 (вх. №647 від 04.09.2023)
кредитора: ОСОБА_1 , АДРЕСА_1
За участі представників сторін:
Кредиторів: адвокат Заплітна Ірина Анатоліївна представник: Олешко Олени Олександрівни, приватного підприємства "Агроторг", Олешко Олександра Михайловича, товариства з обмеженою відповідальністю "Тернопільрембуд" (присутня до виходу суду до нарадчої кімнати);
Комарніцька Анастасія Степанівна, довіреність №37/09-16 від 02.01.2024 (дійсна до 31.12.2024), представник Головного управління Пенсійного фонду України в Тернопільській області (присутня до виходу суду до нарадчої кімнати);
Боржника: керівник Сеньків Петро Павлович, витяг з ЄДР (присутній до виходу суду до нарадчої кімнати),
адвокат Гурин Володимир Арсенович, довіреність без номера від 16.01.2024 (дійсна до 16.01.2025) (присутній до виходу суду до нарадчої кімнати);
Розпорядника майна: арбітражний керуючий Брикса Андрій Олегович (присутній до виходу суду до нарадчої кімнати).
Встановив: Кредитор - ОСОБА_1 звернувся до Господарського суду Тернопільської області із заявою без номера від 04.09.2023 (вх. №647 від 04.09.2023) до Відкритого акціонерного товариства Чортківський завод "Агромаш" про відкриття провадження у справі про банкрутство.
21.02.2024 на адресу суду від арбітражного керуючого Брикси А.О. надійшов письмовий звіт № 29-01/5 від 29.01.2024 про надіслані всім кредиторам повідомлення про результати розгляду грошових вимог, до якого приєднано повідомлення № 24-12/4 від 29.12.2024 про результати розгляду кредиторських грошових вимог.
Судове засідання по розгляду заяви Приватного підприємства Агроторгпро визнання кредиторських (грошових) вимог відносно боржника неодноразово відкладалось,востаннє на 09.04.2024.
В судовому засіданні представник кредитора підтримала заяву про визнання грошових вимог, просила визнати грошові вимоги в повному обсязі.
Представник боржника в судовому засіданні в режимі відеоконференції проти заявлених грошових вимог заперечив.
Арбітражний керуючий в судовому засідання проти заявлених грошових вимог заперечив.
В судовому засіданні 09.04.2024 суд видалився до нарадчої кімнати та після повернення з нарадчої кімнати 11.04.2024 постановив скорочену (вступну та резолютивну) частину ухвали.
Аргументи Приватного підприємства Агроторг.
Зазначена заборгованість складається з:
269 964грн 24коп. основний борг пов`язаний із обов`язковою сплатою ВАТ Чотківський завод «Агромаш» приватному підприємству «Агроторг» вартості акцій, які підлягають обов`язковому викупу у зв`язку з голосуванням ПП «Агроторг» проти прийняття 25.06.2021 позачерговими загальними зборами ВАТ Чортківський завод «Агромаш» рішення про надання згоди на вчинення значного правочину та надання ВАТ Чортківський завод «Агромаш» ПП Агроторг» повідомлення про право вимоги обов`язкового викупу таких акцій та надання ПП «Агроторг» ВАТ Чортківський завод «Агромаш» вимоги про обов`язковий викуп акцій;
18 283грн 61 коп. 3% річних згідно статті 625 ЦК України за триваюче прострочення виконання ВАТ Чортківський завод «Агромаш» свого грошового зобов`язання щодо оплати ПП «Агроторг» за акції, які підлягають обов`язковому викупу і які нараховані з 20.08.2021 по 21.11.2023;
99 342грн 80коп. інфляційні збитки згідно статті 625 ЦК України за триваюче прострочення виконання ВАТ Чортківський завод «Агромаш» свого грошового зобов`язання щодо оплати ПП «Агромаш» за акції, які підлягають обов`язковому викупу і які нараховані з 20.08.2021 по 21.11.2023;
163 251 грн 50 коп. збитків (упущеної вигоди) відповідно до статті 22 ЦК України та статті 623 ЦК України у зв`язку з вчинення ВАТ Чортківський завод «Агромаш» значного правочину від 11.03.2016 з ТОВ «СЕ БОРТНЕТЦЕ УКРАЇНА»;
64 232грн 56коп. збитків (упущеної вигоди) відповідно до статті 22 ЦК України та статті 623 ЦК України в зв`язку з порушенням ВАТ Чортківський завод «Агромаш» прав ПП «Агроторг»;
5 368грн 00коп. судовий збір сплачений ПП «Агроторг» за подання заяви з вимогами до ВАТ Чортківський завод «Агромаш» в процесі провадження у справі про банкрутство.
25.12.2023 через систему «Електронний суд» ПП «Агроторг» подано заяву про грошові вимоги кредитора до боржника.
Грошові вимоги ПП «Агроторг» до ВАТ Чортківський завод «Агромаш», заявник обґрунтовує наступним:
25.06.2021 відбулись позачергові загальні збори акціонерів ВАТ Чортківський завод «Агромаш» на яких прийнято рішення про надання дозволу на вчинення ВАТ Чортківський завод «Агромаш» значного правочину.
Зазначає, що на вказаних зборах заявник, як акціонер боржника, голосував «Проти» питання № 27 порядку денного зборів, у зв`язку із чим та в силу положень статей 68-69 Закону України «Про акціонерні товариства» (в редакції закону чинній на час виникнення правовідносин) у нього виникло право вимагати обов`язкового викупу акцій боржником.
Вважає, що внаслідок обміну кредитором та боржником вищевказаними документами (повідомлення про викуп і вимоги про обов`язковий викуп акцій), то між ПП «Агроторг» і ВАТ Чортківський завод «Агромаш» укладено письмовий договір про обов`язків викуп акцій, що пов`язується з голосуванням ПП «Агроторг» на зборах 25.06.2021 проти рішення про надання згоди ВАТ Чортківський завод «Агромаш» на вчинення значного правочину.
На переконання кредитора, з дати отримання вимоги ПП «Агроторг» про обов`язковий викуп акцій (19.07.2021) до дати введення мораторію (22.11.2023) у цій справі, ВАТ Чортківський завод «Агромаш» не виконав свого обов`язку щодо оплати за акції, що підлягають обов`язковому викупу останнім у ПП «Агроторг».
Зазначає, що ВАТ Чортківський завод «Агромаш» прострочив виконання свого зобов`язання у строк встановлений частиною 4 статті 69 Закону України «Про акціонерні товариства» (в редакції закону чинного на час виникнення правовідносин) і таке прострочення триває з 19.08.2021.
Крім цього, кредитором заявлено вимоги щодо збитків (упущеної вигоди) в розмірі 64 232грн 56коп. та в сумі 163 185грн 73коп., що виникли відповідно до статті 22 та статті 623 ЦК України.
Вважає, що оскільки боржник не виплачуючи кредитору грошових коштів, які він мав сплатити за викуп акцій, поклав ці кошти на депозит в банківські установи і отримував від них дохід.
На переконання кредитора, боржник від розміщення коштів на депозиті, які підлягали до виплати акціонерам, отримав дохід в розмірі 1 617 297грн 03коп., серед такого доходу є частка кредитора, яка отримана боржником за рахунок внесених на депозит грошей, які підлягали виплаті кредитору, а саме 64 232грн 56коп.
Підставою ж для вимоги збитків (упущеної вигоди) в розмірі 163 185грн 73коп. кредитором зазначено вчинення боржником значного правочину з товариством з обмеженою відповідальністю «СЕ БОРДНЕТЦЕ-УКРАЇНА» без застосування конкурсної (публічної) продажі чи продажу іншому покупцю за більшою ціною, яка пропонувалася.
Кредитор зазначає, що правочин було вчинено за 5 889 528грн, при наявності пропозиції на придбання майна за 10 000 000грн.
Збитки (упущена вигода) кредитора пов`язується із вибуттям із власності товариства (боржника) 83/100 нерухомого майна, а тому зменшилася сума активів від яких кредитор як акціонер мав отримати дохід (дивіденди).
Позиція арбітражного керуючого Брикси А.О.
Як вбачається із повідомлення № 29-12/4 від 29.12.2023 про результати розгляду кредиторських вимог приватного підприємства «Агроторг», розпорядником майна такі грошові вимоги відхилено.
Арбітражний керуючий зазначив, що оскільки заявником не долучено жодних документів стосовно наявності чи погашення заборгованості з викупу акцій за договором купівлі-продажу цінних паперів від 20.04.2016, то встановити підставу нарахування боргу в сумі 269 964грн 24 коп., а також періодів для нарахування інфляційних втрат та 3% річних за користування коштами не видається за можливе.
Також зазначив, що так як заявником не доведено наявність заборгованості з викупу акцій товариством та протиправність дій боржника в частинні прийняття рішення на позачергових загальних зборах акціонерів ВАТ Чортківський завод «Агромаш», відтак в діях боржника не вбачається наявності складу цивільного правопорушення, а отже вимоги про покладення на ВАТ Чортківський завод «Агромаш» відповідальності з відшкодування збитків є необґрунтованими та документально не підтвердженими.
Позиція Відкритого акціонерного товариства Чортківський завод «Агромаш».
В судовому засіданні в режимі відео конференції, представник боржник, зазначив, що підтримує позицію арбітражного керуючого, щодо відсутності підстав для визнання грошових вимог, просив заявлені ПП «Агроторг» грошові вимоги відхилити.
Зазначив, що в межах справи № 921/600/23 про розглядається справа № 921/276/23 за позовом ПП «Агроторг» до ВАТ Чортківський завод «Агромаш».
27.02.2024 ОСОБА_1 через систему «Електронний суд» подано пояснення від 23.02.2024 (вх. № 1674 від 27.02.2024) щодо безпідставності відхилення розпорядником майна вимог кредитора ПП «Агроторг», в яких заперечує проти відхилених розпорядним майна грошових вимог, вважає безпідставним висновок розпорядника майна щодо наявності рішення суду у справі № 921/261/19 та щодо пов`язаності зобов`язань кредитора і боржника, що виникли із різних правових підстав (зборів від 10.03.2016 та зборів від 25.06.2021 та договору 20.04.2016), яке би грунтувалося на рішенні суду.
Вважає, що оскільки боржник не оплатив кредитору за його акції, виходячи з голосування кредитора на зборах від 10.03.2016, так і виходячи з голосувань 25.06.2021, то у кредитора наявна самостійна правова підстава вимагати оплати акцій згідно рішення зборів від 25.06.2021.
Також зазначила, що кредитором наведено достатні обставини і підтверджуючі документи до своєї заяви з вимогами до боржника, що у кредитора виникло право обов`язкового викупу акцій, яке пов`язується із зборами боржника від 25 червня 2021 року і за наслідками обмінів між боржником та кредитором відповідних документів вважається, що між ними укладено відповідний договір.
Згідно з частиною 6 статті 12 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) господарські суди розглядають справи про банкрутство у порядку, передбаченому цим Кодексом для позовного провадження, з урахуванням особливостей, встановлених Законом про банкрутство.
За приписами частини 1 статті 2 Кодексу України з процедур банкрутства провадження (надалі КУзПБ), у справах про банкрутство регулюється цим Кодексом, Господарським процесуальним кодексом України, іншими законами України. Застосування положень ГПК України та інших законодавчих актів України здійснюється з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом.
Відповідно до абзацу 11 частини 1 статті 1 КУзПБ конкурсні кредитори - кредитори за вимогами до боржника, що виникли до відкриття провадження у справі про банкрутство і виконання яких не забезпечено заставою майна боржника.
Згідно з частиною 1 статті 45 КУзПБ конкурсні кредитори за вимогами, що виникли до дня відкриття провадження у справі про банкрутство, зобов`язані подати до господарського суду письмові заяви з вимогами до боржника, а також документи, що їх підтверджують, протягом 30 днів з дня офіційного оприлюднення оголошення про відкриття провадження у справі про банкрутство. Відлік строку на заявлення грошових вимог кредиторів до боржника починається з дня офіційного оприлюднення оголошення про відкриття провадження у справі про банкрутство.
Заява Приватним підприємством «Агроторг» з грошовими вимогами до боржника була подана до суду з дотриманням строку, встановленого судом згідно частини 1 статті 45 КУзПБ.
Дослідивши наявні матеріали справи, оцінивши надані докази в їх сукупності, господарський суд дійшов висновку про відхилення грошових вимог кредитора у повному обсязі з огляду на таке.
Заявлені у справі про банкрутство грошові вимоги можуть підтверджуватися первинними документами (угодами, накладними, рахунками, актами виконаних робіт тощо), що свідчать про цивільно-правові відносини сторін та підтверджують заборгованість боржника перед кредитором, або рішенням юрисдикційного органу, до компетенції якого віднесено вирішення такого спору (висновки наведені у постановах Верховного Суду від 20.06.2019 у справі №915/535/17, від 25.06.2019 у справі № 922/116/18, від 15.10.2019 у справі №908/2189/17, від 10.02.2020 у справі №909/146/19, від 27.02.2020 у справі №918/99/19).
Розглядаючи кредиторські вимоги суд в силу приписів статей 45 - 47 КУзПБ має належним чином дослідити сукупність поданих заявником доказів (договори, накладні, акти, судові рішення, якими вирішено відповідний спір тощо), перевірити їх, надати оцінку наявним у них невідповідностям (за їх наявності), та аргументам, запереченням щодо цих вимог з урахуванням чого з`ясувати чи є відповідні докази підставою для виникнення у боржника грошового зобов`язання (висновок, викладений у постановах Верховного Суду від 10.02.2020 у справі №909/146/19, від 27.02.2020 у справі № 918/99/19, від 29.03.2021 у справі № 913/479/18).
Системний аналіз цих приписів засвідчує, що законодавцем у справах про банкрутство обов`язок доказування обґрунтованості вимог кредитора певними доказами покладено на заявника грошових вимог, а предметом розгляду в цьому випадку є вирішення питання про належне документальне підтвердження цих вимог кредитором-заявником. Запроваджений законодавцем підвищений стандарт доказування у справах про банкрутство для кредиторів приводить у випадку ненадання заявником-кредитором сукупності необхідних документів на обґрунтування своїх вимог до прийняття рішення судом про відмову у визнанні таких вимог та включенні їх до реєстру вимог кредиторів.
Отже, за встановлених у цій справі обставин лише зазначення у заяві про грошові вимоги кредитора до боржника, про укладення письмового договору купівлі-продажу акцій відповідно до частини 4 статті 69 Закону України «Про акціонерні товариства» внаслідок обміну боржником та кредитором повідомленням про право вимоги обов`язкового викупу акцій та вимоги про обов`язків викуп акцій, не може бути визнане достатнім обґрунтуванням дійсності заявлених кредитором до боржника грошових вимог, а відтак встановити підставу нарахування боргу в сумі 269 964 грн 24 коп., а також періодів нарахування інфляційних втрат в сумі 99 342грн 80коп. та 3% річних в сумі 18 283 грн 61коп., за користування коштами неможливо.
Також, суд має за необхідне зазначити, що в межах справи про банкрутство 921/600/23 перебуває справа 921/276/23 за позовом ПП «Агроторг» про стягнення з ВАТ Чортківський завод "Агромаш" 269 964грн 24коп. вартості 160 693шт. простих іменних акцій, які підлягають обов`язковому викупу за вимогою акціонера, 97 925,78грн інфляційних нарахувань, 16 575,06грн 3% річних.
В той же час, судом встановлено, що розгляд справи № 921/276/23 на даний момент не завершено, а відтак заборгованість ВАТ Чортківський завод «Агромаш» перед ПП «Агроторг» у даній справі є спірною, адже має місце спір про порушене право акціонера у позовному провадженні.
Таким чином, заявлені вимоги як кредиторські не містять ознак безспірності, які притаманні кредиторським вимогам.
З огляду на наведене, грошові вимоги в сумі 269 964 грн 24 коп боргу, 99 342грн 80коп. - інфляційних втрат, 18 283 грн 61коп. - 3% річних, підлягають відхиленню.
Щодо заявлених ПП «Агроторг» вимог, збитків (упущеної вигоди) в розмірі 64 323 грн 56коп, що виникли відповідно до статті 22 та статті 623 ЦК України, оскільки боржник, не виплачуючи кредитору грошових коштів, які він мав сплатити за обов`язковий викуп, поклав ці кошти на депозит в банківські установи і отримав від них доходи та 163 185грн 73 коп. збитків (упущеної вигоди) відповідно до статті 22 ЦК України та статті 623 ЦК України в результаті порушенні боржником цивільного права кредитора повязаних із вчиненням ВАТ Чортківський завод «Агромаш» значного правочину від 11.06.2016 укладеного між ВАТ Чортківський завод «Агромаш» та ТОВ «СЕ БОРДНЕТЦЕ-УКРАЇНА», то слід зазначити таке:
Стаття 22 ЦК України вказує, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).
Відповідно до статті 224 ГК України встановлено, що під збитками розуміються витрати, зроблені управненою стороною, втрата або пошкодження її майна, а також не одержані нею доходи, які управнена сторона одержала б у разі належного виконання зобов`язання або додержання правил здійснення господарської діяльності другою стороною.
До складу збитків, що підлягають відшкодуванню особою, яка допустила господарське правопорушення, включаються: вартість втраченого, пошкодженого або знищеного майна, визначена відповідно до вимог законодавства; додаткові витрати (штрафні санкції, сплачені іншим суб`єктам, вартість додаткових робіт, додатково витрачених матеріалів тощо), понесені стороною, яка зазнала збитків внаслідок порушення зобов`язання другою стороною; неодержаний прибуток (втрачена вигода), на який сторона, яка зазнала збитків, мала право розраховувати у разі належного виконання зобов`язання другою стороною; матеріальна компенсація моральної шкоди у випадках, передбачених законом. Законом щодо окремих видів господарських зобов`язань може бути встановлено обмежену відповідальність за невиконання або неналежне виконання зобов`язань (статті 225 ГК України).
Розмір збитків, завданих порушенням зобов`язання, доказується кредитором (частина 2 статті 623 ЦК України).
Аналіз наведених норм права дає підстави для висновку, що відшкодування збитків (упущеної вигоди) є видом цивільно-правової відповідальності, для застосування якої потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, дії чи бездіяльності, негативного результату такої поведінки (збитків), причинного зв`язку між протиправною поведінкою та збитками, вини правопорушника. За відсутності хоча б одного із цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає.
Отже, відшкодування збитків може бути покладено на боржника лише за наявності передбачених законом умов, сукупність яких утворює склад правопорушення, яке є підставою для цивільно-правової відповідальності.
При цьому на заявника покладається обов`язок довести наявність збитків, протиправність поведінки заподіювача збитків та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяними збитками. У свою чергу, боржник повинен довести, що в його діях відсутня вина у заподіянні збитків.
Суб`єктом права вимоги (потерпілим) у зазначеному зобов`язанні може бути будь-яка особа, якій заподіяно шкоду. Носієм обов`язку відшкодувати шкоду, в свою чергу, можуть виступати: безпосередній заподіювач шкоди та інші особи (незавдавачі шкоди), на яких законом покладено обов`язок із відшкодування шкоди.
Вимагаючи відшкодування збитків у виді упущеної вигоди, особа повинна довести, що за звичайних обставин вона мала реальні підстави розраховувати на одержання певного доходу. При цьому важливим елементом доказування наявності неодержаних доходів (упущеної вигоди) є встановлення причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками потерпілої особи. Слід довести, що протиправна поведінка, дія чи бездіяльність заподіювача є причиною, а збитки, які виникли у потерпілої особи - наслідком такої протиправної поведінки.
Неодержаний дохід (упущена вигода) - це рахункова величина втрат очікуваного приросту в майні, що базується на документах, які беззастережно підтверджують реальну можливість отримання потерпілим суб`єктом господарювання грошових сум (чи інших цінностей), якби учасник відносин у сфері господарювання не допустив правопорушення. Якщо ж кредитор не вжив достатніх заходів, щоб запобігти виникненню збитків чи зменшити їх, шкода з боржника не стягується.
При цьому пред`явлення вимоги про відшкодування неодержаних доходів (упущеної вигоди) покладає на кредитора обов`язок довести, що ці доходи (вигода) не є абстрактними, а дійсно були б ним отримані в разі належного виконання боржником своїх обов`язків. При визначенні реальності неодержаних доходів мають враховуватися заходи, вжиті кредитором для їх одержання. У вигляді упущеної вигоди відшкодовуються ті збитки, які могли б бути реально отримані при належному виконанні зобов`язання. Наявність теоретичного обґрунтування можливості отримання доходу ще не є підставою для його стягнення (Правова позиція викладена у постанові Верховного Суду України від 03.08.2018 у справі № 923/700/17).
Для застосування такого заходу відповідальності як стягнення збитків необхідна наявність усіх елементів складу господарського правопорушення: 1) протиправної поведінки (дії чи бездіяльності) особи (порушення зобов`язання); 2) шкідливого результату такої поведінки - збитків; 3) причинного зв`язку між протиправною поведінкою та збитками; 4) вини особи, яка заподіяла шкоду. У разі відсутності хоча б одного із цих елементів відповідальність у вигляді відшкодування збитків не настає.
(Правова позиція наведена у постанові Верховного Суду України від 10.01.2022 у справі №910/3338/21).
Частиною 4 статті 236 ГПК України передбачено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Відповідно до частини 6 статті 13 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.
У справі про банкрутство господарський суд не розглядає по суті спори стосовно заявлених до боржника грошових вимог, а лише встановлює наявність або відсутність відповідного грошового зобов`язання боржника шляхом дослідження первинних документів (договорів, накладних, актів тощо) та (або) рішення юрисдикційного органу, до компетенції якого віднесено вирішення відповідного спору.
У разі виникнення мотивованих сумнівів сторін у справі про банкрутство щодо обґрунтованості кредиторських вимог на заявника таких кредиторських вимог покладається обов`язок підвищеного стандарту доказування задля забезпечення перевірки господарським судом підстав виникнення таких грошових вимог, їх характеру, встановлення розміру та моменту виникнення цих грошових вимог.
Правова позиція викладена у постанові Верховного суду від 23.09.2021 у справі № 910/866/20.
У справі про банкрутство господарський суд не розглядає по суті спори стосовно заявлених до боржника грошових вимог, а лише встановлює наявність або відсутність відповідного грошового зобов`язання боржника шляхом дослідження первинних документів (договорів, накладних, актів тощо) та (або) рішення юрисдикційного органу, до компетенції якого віднесено вирішення відповідного спору (постанови Верховного Суду від 26.02.2019 у справі №908/710/18, від 15.10.2019 у справі №908/2189/17).
Згідно пункту 2 статті 7 КУзПБ господарський суд, у провадженні якого перебуває справа про банкрутство (неплатоспроможність), в межах цієї справи вирішує всі майнові спори, стороною в яких є боржник; спори з позовними вимогами до боржника та щодо його майна; спори про визнання недійсними результатів аукціону; спори про визнання недійсними будь-яких правочинів, укладених боржником; спори про повернення (витребування) майна боржника або відшкодування його вартості відповідно; спори про відшкодування шкоди та/або збитків, завданих боржнику; спори про стягнення заробітної плати; спори про поновлення на роботі посадових та службових осіб боржника; спори щодо інших вимог до боржника.
З врахуванням наведеного та беручи до уваги, що при розгляді грошових вимог кредитора, господарський суд не розглядає спір по суті, а для застосування такого заходу відповідальності як стягнення збитків необхідно встановити наявність усіх елементів складу господарського правопорушення: 1) протиправної поведінки (дії чи бездіяльності) особи (порушення зобов`язання); 2) шкідливого результату такої поведінки - збитків; 3) причинного зв`язку між протиправною поведінкою та збитками; 4) вини особи, яка заподіяла шкоду, свідчить з покладення обов`язку доказування їх наявності на позивача, а на відповідача їх відсутність, що свідчить про наявність спору, тому розгляд таких вимог передбачено законодавцем в порядку позовного провадження в межах справи про банкрутство.
При цьому заявник не позбавлений права на подання позову про стягнення таких збитків.
Відтак, суд грошові вимоги ПП «Агроторг» в розмірі 64 323 грн 56коп - збитки (упущена вигода) та 163 185грн 73 коп. збитки (упущена вигода) судом відхиляються, як не підтверджені належними доказами.
Щодо заперечень ОСОБА_1 , то такі судом відхиляються, оскільки в підтвердження своїх заперечень, кредитором не надано жодного доказу.
Відповідно до вимог статті 45 КУзПБ, за результатами розгляду зазначених заяв господарський суд постановляє ухвалу про визнання чи відхилення (повністю або частково) вимог таких кредиторів.
З огляду на те, що заявлені грошові вимоги в сумі 620 442грн 71коп., не підтверджені належними доказами, суд, дійшов висновку щодо відсутності підстав для визнання Приватного підприємства «Агроторг» конкурсним кредитором.
Керуючись Кодексом України з процедур банкрутства, статтями 233, 234, 235 ГПК України, Господарський суд, -
3. Оскарження чи заперечення щодо ухвали може бути подано з підстав та у порядку визначених статтями з 253 по 259 ГПК України.
4. Копію ухвали надіслати:
- Розпоряднику майна: арбітражному керуючому Бриксі А.О., АДРЕСА_2 , до його електронного кабінету в електронній формі із застосуванням ЄСІТС в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про ЄСІТС;
- Олешко Олені Олександрівні, до її електронного кабінету в електронній формі із застосуванням ЄСІТС в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про ЄСІТС.
5. Повний текст ухвали складено 01.05.2024.
Суддя В.Л. Гевко