ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
УХВАЛА

про залишення позову без розгляду

"25" квітня 2024 р. Справа № 916/1642/21

Господарський суд Одеської області у складі колегії суддів: головуючий суддя - Мостепаненко Ю.І., судді - Гут С.Ф., Бездоля Д.О.,

при секретарі судового засідання Петровій О.О.,

за участю представників:

від позивача не з`явився,

від відповідача - не з`явився,

від третіх осіб не з`явились,

розглядаючи справу №916/1642/21

за позовом Приватного підприємства Дагда-2013 (65007, м. Одеса, вул. Водопровідна, буд. 1-А, )

до відповідача - Громадської організації Центр захисту інвалідів (65007, м. Одеса, вул. Водопровідна, буд. 1 корп. А, )

за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача: 1) Товариство з обмеженою відповідальністю Майнічі ( 65007, м. Одеса, вул. Водопровідна, буд. 1А/1, ),

2) Товариство з обмеженою відповідальністю «Ашрам» (65007, м. Одеса, вул. Водопровідна, буд. 1А/1, )

про витребування майна, -

ВСТАНОВИВ:

08.06.2021р. Приватне підприємство Дагда-2013 звернулось до Господарського суду Одеської області з позовною заявою до громадської організації Центр захисту інвалідів, в якій просило суд витребувати з володіння громадської організації Центр захисту інвалідів на користь приватного підприємства Дагда-2013 99,1% частки статутного капіталу товариства з обмеженою відповідальністю Майнічі, а також стягнути суму витрат по сплаті судового збору.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що 06.10.2016р. між ПП Дагда-2013 (продавець) та ГО Центр захисту інвалідів (покупець) був укладений договір купівлі-продажу №1 корпоративних прав ТОВ Ашрам, відповідно до п.1.1 якого продавець зобов`язався продати, а покупець купити та оплатити 100% вартості корпоративних прав у статутному капіталі ТОВ Ашрам. За придбання корпоративних прав покупець зобов`язався сплатити продавцю 8 817 194,10 грн. (п.3.1 договору). ГО Центр захисту інвалідів не було виконано зобов`язання щодо сплати вартості корпоративних прав, з огляду чого договір купівлі-продажу №1 корпоративних прав ТОВ Ашрам, відповідно до п.5.3 договору, починаючи з 07.11.2016р., був вже розірваний за згодою сторін.

Однак, як вказує позивач, незважаючи на те, що станом на 03.11.2017 р. договір купівлі-продажу №1 корпоративних прав ТОВ Ашрам був вже розірваними, відповідач не тільки не здійснив жодних дій для повернення ПП Дагда-2013 100% корпоративних прав у статутному капіталі ТОВ Ашрам до стану, який існував до підписання договору, а, навпаки, станом на 03.11.2017 р. ТОВ Ашрам (ГО Центр захисту інвалідів єдиний учасник товариства) заснував ТОВ Майнічі з внеском 550 000 грн. за рахунок внесення нерухомого майна, що належало ТОВ Ашрам.

В подальшому, 07.12.2017 р. між ТОВ Ашрам та ГО Центр захисту інвалідів було укладено договір купівлі-продажу №8 корпоративних прав ТОВ Майнічі, згідно якого ТОВ Ашрам продав відповідачу за номінальною вартістю 550 000 грн. частку у розмірі 99,1 % у статутному капіталі ТОВ Майнічі. Відтак, за ствердженнями позивача, відповідач без правої підстави продовжує користуватись корпоративними правами та майном ТОВ Майнічі в своїй комерційній діяльності.

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 14.06.2021р. позовну заяву Приватного підприємства Дагда-2013 залишено без руху та встановлено позивачу строк протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення недоліків позовної заяви.

23.06.2021р. до Господарського суду Одеської області від ПП Дагда-2013 надійшла заява про усунення недоліків позовної заяви (вх.№1690/21).

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 24.06.2021р. позовну заяву ПП Дагда-2013 прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі № 916/1642/21 за правилами загального позовного провадження; при цьому? призначено підготовче засідання на "09" липня 2021 р. Також, вказаною ухвало суду до участі у справі залучено Товариство з обмеженою відповідальністю Майнічі, в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача.

В судовому засіданні 09.07.2021р. оголошено протокольну ухвалу про відкладення підготовчого засідання у справі на 18.08.2021р.

09.07.2021р. до Господарського суду Одеської області від ТОВ Ашрам надійшло клопотання (вх.№ 18453/21), відповідно до якого останнє просило суд залучити до участі у справі ТОВ Ашрам, в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача.

20.07.2021р. до Господарського суду Одеської області від відповідача надійшов відзив на позовну заяву (вх.№19436/21), в якому відповідач просив суд застосувати позовну давність та відмовити у задоволенні позову. Зокрема, відповідач зазначав, що договір купівлі продажу від імені ГО Центр захисту інвалідів підписував власноруч засновник ПП Дагда 2013 Дурач С.В. Згодом сторони підписали додаткову угоду від 06.10.2016, у відповідності до якої п. 31. договору викладений в наступній редакції: За придбання корпоративних прав покупець зобов`язується сплатити продавцю 8817,19 грн... За ствердженнями відповідача, вказані кошти були сплачені 10.11.2016, а відтак відповідач повністю виконав перед позивачем свої зобов`язання за договором купівлі-продажу №1.

Щодо тверджень позивача про те, що ПП Дагда 2013 передало корпоративні права ТОВ Ашрам Громадській організації Центр зайнятості інвалідів, а відповідач не здійснив їх оплату, то, на думку відповідача, в даному випадку підлягає застосуванню ч. 3 ст. 692 ЦК України, відповідно до якої у разі прострочення оплати товару продавець має право вимагати оплату товару та сплату процентів за користування чужими коштами.

Стосовно позовної давності відповідач зауважив, що перебіг позовної даності для заявлення позивачем вимог про витребування з відповідача майна, набутого без достатньої правової підстави відповідно до глави 83 ЦК України, розпочався на наступний день за останнім днем, у який відповідне зобов`язання мало бути виконане, а саме з урахуванням додаткової угоди до договору №1 купівлі-продажу корпоративних прав 08.11.2016., а отже на момент пред`явлення позову сплинув, адже пройшло більше 4-х років.

03.08.2021р. від позивача до господарського суду надійшла відповідь на відзив (вх. №20630/21), в якій позивач зазначає, що строк позовної давності переривався визнанням відповідачем свого обов`язку перед позивачем, зокрема 09.08.2019 р. ГО Центр захисту інвалідів звернувся до ПП Дагда-2013 з листом № 02/19 (копію додано до відповіді), в якому повністю визнав свій обов`язок щодо повернення позивачу, зокрема, 100% корпоративних прав ТОВ Ашрам, а також щодо повернення 99,1% частки корпоративних прав ТОВ Майнічі.

17.08.2021р. від третьої особи - ТОВ Майнічі до господарського суду надійшло клопотання про витребування доказів (вх.№21928/21).

17.08.2021р. від відповідача до господарського суду надійшли заперечення на відповідь на відзив (вх.№21938/21) та клопотання про витребування доказів (вх.№21951/21), відповідно до якого відповідач просив суд витребувати від ПП Дагда-2013 оригінал доданого ним до відповіді на відзив листа вих. № 02/19 від 09.08.2019р. Громадської організації Центр захисту інвалідів.

18.08.2021р. до Господарського суду Одеської області від ТОВ Майнічі надійшли письмові пояснення на позовну заяву, відзив, відповідь на відзив та заперечення (вх.№21964/21), в яких, серед іншого, було викладено клопотання про витребування у ПП Дагда-2013 в порядку ч.6 ст. 91 ГПК України оригіналу поданого до відповіді на відзив листа ГО Центр захисту інвалідів від 09.08.2019 року за № 02/19.

В обґрунтування клопотання ТОВ Майнічі зазначало, що у нього виникли сумніви у зв`язку із наданням листа ГО Центр захисту інвалідів від 09.08.2019 року за №02/19 на підтвердження переривання строку позовної давності, саме у відповідь на заяву відповідача про застосування строку позовної давності, а аналіз часових рамок створення листа спонукає до висновку щодо його підроблення, адже лист підписано ОСОБА_1 , який був головою ГО Центр захисту інвалідів станом на дату складання листа, і даний лист адресований ПП Дагда-2013, проте без зазначення прізвища керівника, тобто він був створений ОСОБА_1 для ОСОБА_1 . До того ж, на думку заявника даний лист є сумнівним, адже ініціатором позову є саме ПП Дагда-2013, а його єдиним живим засновником є ОСОБА_1 , який міг створити даний лист у серпні 2021 року, а відсутність печатки на даному листі свідчить про обґрунтованість сумнівів щодо створення даного листа у 2019 році, оскільки у 2021 році у ОСОБА_1 була вже відсутня печатка ГО Центр захисту інвалідів, адже він не виконував обов`язки керівника даної юридичної особи у серпні 2021 року.

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 18.08.2021р. до участі у справі №916/1642/21 залучено Товариство з обмеженою відповідальністю Ашрам в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні відповідача.

У підготовчому засіданні 18.08.2021р. судом оголошено протокольну ухвалу про продовження строку підготовчого провадження у справі №916/1642/21 на 30 днів та відкладення підготовчого засідання у справі на 02.09.2021р, про що ухвалою суду від 18.08.2021р. повідомлено ТОВ Ашрам в порядку ст.120 ГПК України.

02.09.2021р. від відповідача до господарського суду надійшло клопотання (вх.№ 23080/21), в якому відповідач просив суд зупинити провадження у справі №916/1642/21.

02.09.2021р. до суду від позивача надійшли заперечення на клопотання про витребування доказів (вх.№23150/21).

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 02.09.2021 р. у справі № 916/1642/21 задоволено клопотання ТОВ Майнічі про витребування доказів (вх.№21928/21 від 17.08.2021р.), а саме в порядку ст. 81 ГПК України витребувано від Головного управління статистики в Одеській області належним чином засвідчені копії статистичних звітів, поданих ПП Дагда-2013 за 2016-2021рр.; також витребувано від Головного управління Державної податкової служби в Одеській області належним чином засвідчені копії щорічних поданих декларацій, поданих ПП Дагда-2013 за 2016-2021 рр.

Також іншою ухвалою Господарського суду Одеської області від 02.09.2021р. у справі № 916/1642/21 задоволено клопотання ГО Центр захисту інвалідів про витребування оригіналу письмового доказу (вх.№21951/21), частково задоволено клопотання ТОВ Майнічі, яке викладене в письмових пояснення на позовну заяву, відзив, відповідь на відзив та заперечення (вх.№21964/21 від 18.08.2021р.), а саме в порядку ст. 91 ГПК України витребувано у приватного підприємства Дагда-2013 для огляду в судовому засіданні оригінал поданого до відповіді на відзив - листа ГО Центр захисту інвалідів від 09.08.2019 року за № 02/19; в іншій частині клопотання ТОВ Майнічі відмовлено.

У підготовчому засіданні 02.09.2021р. оголошено протокольну ухвалу про відкладення підготовчого засідання у справі на "09" вересня 2021р.

У підготовчому засіданні 09.09.2021р. судом оглянуто оригінал листа ГО Центр захисту інвалідів №02/19 від 09.08.2019р., який було витребувано ухвалою суду від 02.09.2021р., та протокольно відмовлено у задоволенні клопотання відповідача про зупинення провадження у справі від 02.09.2021р., з огляду на його необґрунтованість.

У підготовчому засіданні 09.09.2021р. відповідач звернувся до суду із заявою (вх.№23855/21) про призначення у справі судово-технічної експертизи документів та судово-почеркознавчої експертизу, на вирішення якої просив поставити наступні питання:

- визначити чи виконаний (надрук,ований) лист Громадської організації Центр захисту інвалідів від 09.08.2019 р. № 02/19, саме в серпні 2019 р., або виконаний (надрукований) в інший період часу та який саме?;

- визначити чи виконаний рукописний підпис у листі Громадської організації Центр захисту інвалідів від 09.08.2019 р. № 02/19, а саме підпис голови Громадської організації Центр захисту інвалідів Дурач С.В., в серпні 2019 р.?;

- у який період часу був виконаний рукописний підпис у листі Громадської організації Центр захисту інвалідів від 09.08.2019 р. № 02/19, а саме підпис голови Громадської організації Центр захисту інвалідів Дурач С.В.?;

- чи виконаний рукописний підпис у листі Громадської організації Центр захисту інвалідів від 09.08.2019 р. № 02/19, а саме підпис голови Громадської організації Центр захисту інвалідів Дурач С.В., ОСОБА_1 або іншою особою?;

Проведення експертизи відповідач просив суд доручити експертам Одеського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції Україні.

В обґрунтування заяви відповідач зазначив, що ним не визнається факт складання та направлення листа від 09.08.2019 р. № 02/19. Крім того, відповідач звертав увагу суду на те, що лист від 09.08.2019 р. № 02/19 підписано від імені голови Громадської організації Центр захисту інвалідів Дурачем С.В., який станом на 09.08.2019 р. був як учасником, так і директором ПП Дагда-2013, зазначене викликає у відповідача сумніви щодо складання та направлення ПП Дагда-2013 Громадською організацією Центр захисту інвалідів в серпні 2019 року відповіді від 09.08.2019 року за № 02/19, та, на думку відповідача, є намаганням спростувати доводи ГО Центр захисту інвалідів щодо спливу позовної давності до вимог позивача про витребування майна. Поряд з цим, відповідач зауважив, що вказана відповідь ГО Центр захисту інвалідів від 09.08.2019р. за №02/19 не була додана до позову, що також викликає сумнів щодо її наявності станом на день подачі позову.

У підготовчому засіданні 09.09.2021р. протокольною ухвалою суду відкладено підготовче засідання у справі на "13" вересня 2021р. та, у зв`язку із вирішенням питання про необхідність призначення експертизи зобов`язано позивача забезпечити явку ОСОБА_1 для відібрання умовно-вільних зразків (експериментальні зразки) підписів, та учасникам справи - надати документи в період з жовтня 2016р по серпень 2019р., які містять підписи ОСОБА_1 .

13.09.2021р. від позивача до господарського суду Одеської області надійшли заперечення (вх.№24172/21), в яких ПП Дагда-2013 просило суд відмовити у задоволенні клопотання відповідача про призначення експертизи.

Під час підготовчого засідання суду 13.09.2021р. представник відповідача підтримав заяву про призначення експертизи, просив суд її задовольнити, наразі заявив усне клопотання про доручення проведення судових експертиз Київському науково-дослідному інституту судових експертиз, з огляду на відсутність у Одеського науково-дослідного інституту судових експертиз необхідної приладної бази для вирішення питання відповідності давності виконання документів. Також представником відповідача подано суду клопотання про приєднання до матеріалів справи документів (вх.№24232/21 від 14.09.2021р.), на яких містяться проставлені у 2017-2018 р. ОСОБА_1 підписи, які засвідчені на вказаних документах нотаріально. В свою чергу, представник позивача проти задоволення клопотання про призначення експертизи заперечував з підстав, викладених у запереченнях, а представник третіх осіб підтримав заяву відповідача про призначення експертизи, просив суд її задовольнити.

Також, у присутнього в підготовчому засіданні 13.09.2021р. ОСОБА_1 судом були відібрані умовно-вільні зразки (експериментальні зразки) підписів, які залучені до матеріалів справи.

Так, ухвалою господарського суду Одеської області від 13.09.2021р. у справі № 916/1642/21 заяву Громадської організації Центр захисту інвалідів про призначення експертизи (вх.№23855/21 від 09.09.2021р.) задоволено частково, призначено у справі судово-технічну експертизу документу та судово-почеркознавчу експертизу, на розгляд якої поставлені наступні питання:

- визначити чи виконаний (надрукований) лист Громадської організації Центр захисту інвалідів від 09.08.2019 р. № 02/19, саме в серпні 2019 р.;

- у який період часу був виконаний рукописний підпис у листі Громадської організації Центр захисту інвалідів від 09.08.2019 р. № 02/19, а саме підпис голови Громадської організації Центр захисту інвалідів Дурач С.В.?;

- чи виконаний рукописний підпис у листі Громадської організації Центр захисту інвалідів від 09.08.2019 р. № 02/19, а саме підпис голови Громадської організації Центр захисту інвалідів Дурач С.В., ОСОБА_1 або іншою особою?;

Проведення експертизи доручено Київському науково-дослідному інституту судових експертиз Міністерства юстиції України, витрати за проведення експертизи покласти на відповідача громадську організацію Центр захисту інвалідів, при цьому зобов`язано останню надати до суду докази оплати експертиз. Також судом зобов`язано Приватне підприємство Дагда-2013 надати оригінал листа № 02/19 від 09.08.2019 р. для долучення до матеріалів справи в строк до 15.09.2021р. через канцелярію Господарського суду Одеської області.

Вказаною ухвалою суду від 13.09.2021р. зупинено провадження у справі №916/1642/21 на час проведення експертизи.

Постановою Південно-Західного апеляційного господарського суду від 27.10.2021р. вказану ухвалу господарського суду Одеської області від 13.09.2021р. у справі № 916/1642/21 залишено без змін.

15.11.2021р. Господарським судом Одеської області супровідним листом №916/1642/21/6299/2021 надіслано матеріали справи №916/1642/21 до експертної установи.

16.12.2021р. до Господарського суду Одеської області від Київського науково-дослідного інституту судових експертиз надійшло клопотання про надання оригіналів документів та узгодження термінів проведення експертизи (вх.№34013/21 від 16.12.2021р.),

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 21.12.2021р. провадження у справі № 916/1642/21 поновлено з 29.12.2021р., розгляд клопотання Київського науково-дослідного інституту судових експертиз (вх.№34013/21 від 16.12.2021р.) призначено на "29" грудня 2021 р.; зобов`язано приватне підприємство Дагда-2013 надати до суду: оригінал листа № 02/19 від 09.08.2019 р. та встановлено ПП Дагда-2013 строк для подання витребуваних судом доказів або пояснень, у разі неможливості подання доказів, - до 29.12.2021р.

В судове засідання 29.12.2021 р. представник ПП Дагда-2013 не з`явився, витребуваний ухвалою суду від 21.12.2021р. на вимогу експерта КНДІСЕ оригіналу листа № 02/19 від 09.08.2019 р. не надав, будь-яких клопотань, заяв, доказів або пояснень щодо неможливості подання витребуваного документу до суду не надав.

В судовому засіданні 29.12.2021р. представники відповідача та третіх осіб проти погодження експертній установі строку для проведення експертиз понад 90 днів не заперечували.

Так, ухвалою Господарського суду Одеської області від 29.12.2021р. у справі № 916/1642/21 клопотання Київського науково-дослідного інституту судових експертиз (вх.№34013/21 від 16.12.2021р.) задоволено частково, погоджено Київському науково-дослідному інституту судових експертиз строк проведення експертизи понад 90 днів, направлено матеріали справи №916/1642/21 на адресу Київського науково-дослідного інституту судових експертиз для продовження проведення експертного дослідження за наявними матеріалами.

07.02.2022р. до Господарського суду Одеської області надійшов лист Київського науково-дослідного інституту судових експертиз №35060/21-34/35123/21-32 від 31.01.2022р., згідно якого ухвала суду від 13.09.2021р. про призначення судово-технічної експертизи документа та судово-почеркознавчої експертизи у справі № 916/1642/21 залишена без виконання, а матеріали справи повернуті до суду, з огляду на відсутність оригіналу досліджуваного документу.

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 17.02.2022р. провадження у справі № 916/1642/21 поновлено з 03.03.2022р., при цьому підготовче засідання призначено на "03" березня 2022 р.

Проте, 03.03.2022р. судове засідання у справі №916/1642/21 не відбулось, з огляду на введення воєнного стану в Україні згідно з Указом Президента України від 24.02.2022 р. № 64/2022 Про введення воєнного стану в Україні, який погоджено Верховною Радою.

У зв`язку із запровадженням на території України воєнного стану та з метою забезпечення безпеки працівників Господарського суду Одеської області та відвідувачів, зборами суддів Господарського суду Одеської області від 24.02.2022 р. було вирішено рекомендувати суддям, як тимчасовий захід, зняти з розгляду справи, які призначені з 24 лютого 2022 р.

Рішенням зборів суддів Господарського суду Одеської області від 14.03.2022р., оформленого протоколом №916-2/2022 рекомендовано суддям: продовжити розгляд справ раніше знятих з розгляду; відкладати підготовчі та судові засідання в межах розумного строку відповідно до статті 114 ГПК України .

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 21.03.2022р. у справі № 916/1642/21 підготовче засідання призначено на "11" травня 2022 р. в межах розумного строку відповідно до статті 114 ГПК України.

10.05.2022р. до господарського суду від відповідача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи (вх.№7730/22).

11.05.2022р. до господарського суду від позивача надійшло клопотання про відкладення судового засідання (вх.№7754/22).

11.05.2022р. до господарського суду від третьої особи - ТОВ Майнічі надійшли письмові пояснення по справі (вх.№7796/22).

У підготовчому засіданні 11.05.2022р. судом оголошено протокольну ухвалу про відкладення підготовчого засідання у справі на 08.06.2022р., про що ухвалою суду від 11.05.2022р. повідомлено ПП Дагда-2013 та ГО Центр захисту інвалідів в порядку ст. 120 ГПК України.

08.06.2022р. до суду від позивача надійшли письмові пояснення по справі (вх.№10028/22).

У підготовчому засіданні 08.06.2022р. представник позивача заявив усне клопотання про відкладення розгляду справи на дату після 16.06.2022р.

Вказане клопотання судом було задоволено, з огляду на що, судом протокольною ухвалою відкладено підготовче засідання у справі на 22.06.2022р.

Судове засідання, призначене на "22" червня 2022 р., не відбулось, у зв`язку з перебуванням судді Мостепаненко Ю.І. на лікарняному, про що секретарем судового засідання складено відповідну довідку.

Враховуючи вихід судді Мостепаненко Ю.І. з лікарняного, ухвалою Господарського суду Одеської області від 04.07.2022р. призначено підготовче засідання у справі №916/1642/21 на 18.07.2022р.

18.07.2022р. до суду від позивача надійшло клопотання про зупинення провадження у справі (вх.№13453/22).

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 18.07.2022р. справу №916/1642/21 призначено до колегіального розгляду.

Відповідно до протоколу автоматичного визначення складу колегії суддів від 19.07.2022р. справу №916/1642/21 передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючий суддя Мостепаненко Ю.І., судді: Шаратов Ю.А., Бездоля Д.О.

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 22.07.2022р. справу №916/1642/21 прийнято до колегіального розгляду у складі колегії суддів: головуючий суддя - Мостепаненко Ю.І., судді - Шаратов Ю.А. і Бездоля Д.О., розгляд справи призначено спочатку на "15" серпня 2022р.

15.08.2022р. судове засідання не відбулось, у зв`язку з перебуванням члена колегії судді Шаратова Ю.А. у відпустці, про що секретарем судового засідання складено відповідну довідку.

Враховуючи перебуванням члена колегії судді Шаратова Ю.А. у відпустці, розпорядженням керівника апарату Господарського суду Одеської області №81 від 15.08.2022р., призначено повторний автоматичний розподіл справи №916/1642/21 для внесення змін до складу колегії суддів.

Відповідно до протоколу повторного автоматичного розподілу судової справи між суддями справу №916/1642/21 передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючий суддя Мостепаненко Ю.І., суддя Гут С.Ф., суддя Бездоля Д.О.

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 18.08.2022р. справу №916/1642/21 прийнято до колегіального розгляду у складі колегії суддів: головуючий суддя - Мостепаненко Ю.І., судді - Гут С.Ф. і Бездоля Д.О., розгляд справи призначено спочатку на "15" вересня 2022р.

Судове засідання, призначене на "15" вересня 2022 р., не відбулось, у зв`язку з перебуванням судді Мостепаненко Ю.І. на лікарняному, про що секретарем судового засідання складено відповідну довідку.

Враховуючи вихід судді Мостепаненко Ю.І. з лікарняного, ухвалою Господарського суду Одеської області від 22.09.2022р. у справі №916/1642/21 підготовче засідання призначено на 13.10.2022р.

13.10.2022 до господарського суду від ГО Центр захисту інвалідів надійшло клопотання (вх.№22644/22), відповідно до якого відповідач просив суд витребувати від Головного слідчого управління Національної поліції України належним чином засвідчену копію додаткової угоди від 07.11.2016 року до договору купівлі - продажу № 1, оригінал якої міститься в матеріалах кримінального провадження № 001488 від 09.11.2021.

В обґрунтування вказаного клопотання відповідач зазначив, що обставини щодо підписання та укладення між ПП Дагда 2013 та ГО Центр захисту інвалідів 07.11.2016 року додаткової угоди до договору купівлі-продажу № 1 корпоративних прав ТОВ Ашрам від 06.10.2016 року та отримання ПП Дагда 2013 грошових коштів за вказаним договором підтверджуються заявою свідка ОСОБА_2 (в.о ГО Центр захисту інвалідів станом на 07.11.2016), посвідченою 15.07.2021 приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Сегеченко І.М. При цьому, відповідач зазначив, що наразі Головним слідчим управлінням Національної поліції здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному 09.11.2021 до ЄРДР за № 001488, в рамках якого було допитано ОСОБА_2 та пред`явлено для впізнання, зокрема, додаткову угоду від 07.11.2016 до договору купівлі-продажу №1 корпоративних прав ТОВ Ашрам.

Представник позивача в підготовчому засіданні 13.10.2022 заперечував щодо задоволення клопотання відповідача, зазначивши, що додаткової угоди від 07.11.2016 року до договору купівлі - продажу № 1 корпоративних прав ТОВ Ашрам від 06.10.2016 ніколи не існувало, а додана відповідачем до матеріалів справи копія додаткової угоди була самостійно створена відповідачем з метою введення суду в оману.

У підготовчому засіданні 13.10.2022 судом залишено на розгляді клопотання ГО Центр захисту інвалідів про витребування доказів, також судом задоволено усне клопотання представника позивача та залишено без розгляду клопотання ПП Дагда-2013 про зупинення провадження у справі ( вх.№ 13453/22 від 18.07.2022).

Так, у підготовчому засіданні 13.10.2022 судом оголошено протокольну ухвалу про відкладення підготовчого засідання у справі на 25.10.2022.

25.10.2022 до господарського суду від ПП Дагда-2013 надійшла заява про перенесення судового засідання по справі на іншу дату у зв`язку з сімейними обставинами (вх.№23674/22),

Вказане клопотання розглянуто судом у підготовчому засіданні 25.10.2022 та протокольною ухвалою відмовлено у його задоволенні, з огляду на необґрунтованість.

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 25.10.2022 у справі №916/1642/21 задоволено клопотання ГО Центр захисту інвалідів про витребування доказів (вх.№22644/22 від 13.10.2022) та витребувано від Головного слідчого управління поліції України зазначений у клопотанні доказ.

Також, ухвалою Господарського суду Одеської області від 25.10.2022 провадження у справі №916/1642/21 зупинено до набрання законної сили судовим рішенням у справі № 916/1347/21.

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 27.02.2023 у справі №916/1642/21 відмовлено у задоволенні клопотання ТОВ Ашрам та ТОВ Майнічі про поновлення провадження по справі (вх.№4292/23 від 10.02.2023).

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 08.04.2024 у справі №916/1642/21 (з урахуванням виправлень, внесених ухвалою суду від 23.04.2024) поновлено провадження з 25.04.2024 року; підготовче засідання у справі призначено на "25" квітня 2024 р. о 10:00.

25.04.2024 від представника третіх осіб ТОВ Ашрам та ТОВ Майнічі Срібної Я.І. до господарського суду надійшло клопотання про відкладення підготовчого засідання у справі на іншу дату, в якому заявниця вказує, шо не може особисто приймати участь у судових засіданнях, втім має бажання продовжувати представляти інтереси третіх осіб в даному процесі. Також у вказаному клопотанні представник третіх осіб просить наступне підготовче засідання за його участю провести в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів за допомогою системи відеоконференцзв`язку ЄСІТС (ВКЗ).

У підготовче засідання, призначене на 25.04.2024 року, представники позивача та відповідача не з`явились з невідомих причин.

При цьому, у підготовчому засіданні 25.04.2024 року судом розглянуто клопотання представника третіх осіб про відкладення розгляду справи та протокольною ухвалою відмовлено у його задоволенні у зв`язку з неповідомленням у клопотанні поважних причин неможливості взяти участь в судовому засіданні щодо розгляду справи № 916/1621/21, з урахуванням також того, що до клопотання не додано документів, підтверджуючих причини неможливості взяти участь у даному засіданні суду.

Між тим, з огляду на неявку в підготовче засідання 25.04.2024 р. представника позивача, повідомленого судом належним чином, суд вважає неможливим подальший розгляд справи.

Наразі, позивач не надав доказів поважності причин нез`явлення представника, будь-яких клопотань або заяв про розгляд справи за його відсутності від позивача не надходило, хоча, з урахуванням обставин справи, сторони викликались у підготовче засідання. Так, нез`явлення позивача перешкоджає вирішенню спору по суті та встановленню дійсних правовідносин між сторонами станом на теперішній час, у т.ч. з`ясуванню правової позиції позивача.

Поряд з цим, суд зазначає, що відповідно до частини першої статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод від 04.11.1950 р. кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Згідно ст. 2 Закону України Про судоустрій і статус суддів, суд здійснює правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Частиною першою статті 8 Закону України Про судоустрій і статус суддів передбачено, що ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до юрисдикції якого вона віднесена процесуальним законом.

Водночас, порядок звернення до господарського суду, а також здійснення судового провадження у господарській справі регламентовано відповідними нормами процесуального права ГПК України.

Відповідно до ч. 1-4 ст. 13 ГПК України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається, як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Згідно зі статтею 14 ГПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Відповідно до частини першої статті 41 ГПК України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони та треті особи.

Відповідно до пункту 2 частини 1 та пункту 2 частини 2статті 42 Господарського процесуального кодексу України учасники справи мають право, зокрема подавати докази; брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом; брати участь у дослідженні доказів; ставити питання іншим учасникам справи, а також свідкам, експертам, спеціалістам; і разом з тим учасники справи зобов`язані з`явитися за викликом суду в судове засідання, якщо їх явка визнана обов`язковою, а також зобов`язані сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи.

Відповідно до частини 1 статті 43 Господарського процесуального кодексу України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами.

Згідно із статтею 181 Господарського процесуального кодексу України для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання. Дата і час підготовчого засідання призначаються суддею з урахуванням обставин справи і необхідності вчинення відповідних процесуальних дій.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 ГПК України підготовче засідання проводиться за правилами, передбаченими ст. 196-205 цього Кодексу, з урахуванням особливостей підготовчого засідання, встановлених цією главою.

Підстави для відкладення розгляду справи у підготовчому судовому засіданні передбачені частиною 2 статті 183, частиною 2 статті 202 Господарського процесуального кодексу України.

Зокрема, відповідно до частини 2 статті 183 Господарського процесуального кодексу України суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим Кодексом строку підготовчого провадження у випадках: 1) визначених частиною другою статті 202 цього Кодексу; 2) залучення до участі або вступу у справу третьої особи, заміни неналежного відповідача, залучення співвідповідача; 3) в інших випадках, коли питання, визначені частиною другою статті 182 цього Кодексу, не можуть бути розглянуті у даному підготовчому засіданні.

Відповідно до частини 4 статті 202 Господарського процесуального кодексу України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: 1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про направлення йому ухвали з повідомленням про дату, час і місце судового засідання; 2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними; 3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи; 4) необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження.

Однак, в даному випадку підстави для відкладення розгляду справи у підготовчому засіданні суду 25.04.2024, передбачені частиною 2 статті 183, частиною 2 статті 202 Господарського процесуального кодексу України, з підстав неявки представника позивача, відсутні.

У випадку якщо позивач має намір взяти участь у судовому засіданні, однак не має можливості взяти участь у першому засіданні, він має повідомити суд про причини неявки і у випадку визнання таких причин поважними, суд може відкласти розгляд справи. До такого правового висновку дійшла об`єднана палата Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду у постановах від 05.06.2020 у справі № 910/16978/19.

Отже, учасник справи має право: а) брати участь в судових засіданнях (особисто або через представника); б) не брати участі в судових засіданнях, подавши клопотання про розгляд справи за його відсутності, крім випадків, коли суд визнав явку учасника обов`язковою.

Наразі, суд зазначає, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження, а процесуальна бездіяльність позивача як ініціатора позову не може ставити під сумнів здійснення судочинства господарським судом відповідно до вимог процесуального закону. Також, за усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яку суд застосовує як джерело права, сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (§ 41 рішення ЄСПЛ у справі "Пономарьов проти України" від 03.04.2008, заява № 3236/03).

Так, слід зазначити, що вжиття заходів для ефективного розгляду та вирішення судового спору є обов`язком не тільки для держави, але й для осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 р. зі справи Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Як вбачається з наявних матеріалів справи, ухвалою Господарського суду Одеської області від 08.04.2024 про поновлення провадження у справі № 916/1642/21 підготовче засідання призначено на 25.04.2024, у яке сторони викликались судом.

За приписами ст. 6 ГПК України суд направляє судові рішення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу до їхніх електронних кабінетів, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Електронний кабінет - це персональний кабінет (веб-сервіс чи інший користувацький інтерфейс) у підсистемі (модулі) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за допомогою якого особі, яка пройшла електронну ідентифікацію, надається доступ до інформації та сервісів Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремих підсистем (модулів), у тому числі можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, а також між учасниками судового процесу. Електронна ідентифікація особи здійснюється з використанням кваліфікованого електронного підпису чи інших засобів електронної ідентифікації, які дають змогу однозначно встановити особу.

Адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Особі, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суд вручає будь-які документи у справах, в яких така особа бере участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення до електронного кабінету такої особи, що не позбавляє її права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Як свідчать наявні матеріли справи, у позивача наявний зареєстрований електронний кабінет у підсистемі «Електронний суд» ЄСІТС.

Ухвала суду від 08.04.2024 про поновлення провадження у справі та призначення підготовчого засідання у справі на 25.04.2024 була доставлена до електронного кабінету позивача 09.04.2024, що підтверджується відповідною довідкою про доставку електронного документу за вих. № 916/1642/24/23805/24 від 09.04.2024.

Отже, вказане свідчить про те, що позивач належним чином повідомлений про час, дату та місце розгляду справи.

Втім, позивач явку свого представника у підготовче засідання господарського суду, яке було призначено на 25.04.2024 не забезпечив.

До того ж, позивач не повідомляв суд, зокрема шляхом подання відповідної письмової заяви або клопотання про можливість розгляду справи за відсутності свого представника, за наявними матеріалами справи.

Відповідно до частини 4 статті 202 Господарського процесуального кодексу України, у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно з пунктом 4 частини 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України, суд залишає позов без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, або позивач (його представник) не з`явився у підготовче засідання чи у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

За своєю конструкцією вказані процесуальні норми є імперативними та не передбачають право розсуду суду у їх застосуванні: суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо позивач не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки.

Водночас, якщо позивач подав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності, суд вправі залишити позов лише у випадку коли нез`явлення позивача перешкоджає вирішенню спору.

Залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду господарським судом справи без прийняття рішення суду по суті спору у зв`язку з виявленням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому, наслідком якої є можливість повторного звернення до суду з тотожним позовом.

Правове значення для прийняття судом рішення про залишення позову без розгляду з підстави нез`явлення позивача у судове засідання, передбаченої цими нормами процесуального права, має одночасна наявність таких обставин, так звані умови для залишення позову без розгляду у випадку неявки позивача в судове засідання: 1) належне повідомлення судом позивача про час і місце судового засідання; 2) неявка позивача в судове засідання або неповідомлення позивачем суду причин його неявки в судове засідання; 3) неподання позивачем суду заяви про розгляд справи за його відсутності.

При цьому, зміст частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 ГПК України свідчить про те, що передбачена цими нормами процесуального права така процесуальна дія суду як залишення позову без розгляду з підстави нез`явлення позивача у судове засідання та неповідомлення про причини своєї неявки не залежить від того, чи була визнана судом явка позивача в судове засідання обов`язковою.

Аналогічні висновки Верховного Суду щодо застосування частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України викладені у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 05 червня 2020 року у справі № 910/16978/19.

У свою чергу, у постанові Верховного Суду у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 18.01.2022 у справі №905/458/21 надано характеристику положень частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України за методом правового регулювання цих норм (див. п. 8.4, 8.5).

У теорії права одним з критеріїв, за яким прийнято розрізняти норми права, є метод правового регулювання правових норм. За цим критерієм норми права можуть бути імперативними та диспозитивними.

Імперативні (зобов`язуючі) норми права характеризуються категоричністю приписів. Такі норми реалізуються виконанням, дотриманням або застосуванням. Диспозитивні норми реалізуються використанням, яке, як правило, передбачає його реалізацію на власний розсуд.

Проаналізувавши положення частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд у складі колегії суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду зазначив про те, що у цих нормах законодавець не застосував слова може, має право, за власної ініціативи та інші подібні у своєму значенні слова. Зазначені норми процесуального права не передбачають можливості інших варіантів дій суду, окрім залишення позовної заяви без розгляду.

Формулювання суд залишає позов без розгляду, що міститься у частині четвертій статті 202 Господарського процесуального кодексу України, та формулювання суд залишає позов без розгляду, що міститься у пункті 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України, виражає імперативну вказівку суду (судді) щодо заборони продовження розгляду справи, щодо завершення судового провадження без винесення рішення. З огляду на викладене Верховний Суд зазначає про те, що повноваження суду залишити позов без розгляду, передбачені цими нормами процесуального права відносяться до імперативних.

Господарський суд, розглядаючи господарські справи, зобов`язаний вчиняти лише ті процесуальні дії і ухвалювати ті процесуальні рішення, які прямо встановлені процесуальним законом, і не може посилатися на те, що у процесуальному законі відсутня пряма чи імперативна заборона на вчинення певної процесуальної дії чи ухвалення певного процесуального рішення у вигляді формулювання, що суд не має права продовжити розгляд справи, якщо позивач (його представник) не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Отже, Верховний Суд у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду зазначив про те, що норми, закріплені у частині четвертій статті 202 та у пункті 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України, за методом правового регулювання є імперативними, що означає те, що відповідно до цих норм процесуального права у разі неявки позивача в судове засідання за умови, що він був належним чином повідомлений про час і місце судового засідання, не повідомив суд про причини його неявки та не надав суду заяви про розгляд справи за його відсутності, суд має імперативний процесуальний обов`язок залишити позов без розгляду.

Належне повідомлення про дату, час і місце розгляду справи є передумовою застосування до позивача процесуальної дії залишення позову без розгляду. Це випливає з частини першої статті 202 Господарського процесуального кодексу України, за змістом якої будь-які питання наслідків неявки у судове засідання будь-якого учасника справи розглядаються за умови, що він був належним чином повідомлений про дату, час і місце цього засідання. Неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про направлення йому ухвали з повідомленням про дату, час і місце судового засідання є безумовною підставою для відкладення розгляду справи відповідно до пункту 1 частини другої статті 202 Господарського процесуального кодексу України. Здійснене судом повідомлення про дату, час і місце судового засідання слід вважати належним, якщо при цьому були дотримані вимоги статей 121, 122, 242 Господарського процесуального кодексу України.

Отже, правом на залишення позову без розгляду суд наділений у разі неявки належним чином повідомленого позивача, якщо від нього не недійшла заява про розгляд справи за його відсутності і якщо його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

У разі відсутності у позивача наміру брати участь у судовому засіданні, нормами ст.ст. 202, 226 Господарського процесуального кодексу України передбачено подання позивачем заяви про розгляд справи за його відсутності. Тобто, право позивача як особи, яка подала позов та зацікавлена в його розгляді, не бути присутнім у судовому засіданні кореспондується з його обов`язком подати до суду відповідну заяву про розгляд справи за його відсутності. Такі ж правові висновки наведені у постановах об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 05.06.2020 у справі № 910/16978/19, від 16.10.2020 у справі № 910/8816/19.

Разом з тим, зміст частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України свідчить про те, що передбачена цими нормами процесуального права така процесуальна дія суду як залишення позову без розгляду з підстави нез`явлення позивача у судове засідання або неповідомлення про причини своєї неявки не залежить від того, чи була визнана судом явка позивача в судове засідання обов`язковою. Подібний за змістом висновок викладений у постанові Верховного Суду від 17.03.2023 у справі №910/17906/21, ухваленій у складі Об`єднаної палати Касаційного господарського суду.

При цьому положення ч. 4 ст. 202 та п. 4 ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України не пов`язують залишення позовної заяви без розгляду з необхідністю надання судом оцінки можливості вирішення спору за відсутності представника позивача, який не з`явився на виклик суду, не повідомив про причини неявки, будучи належним чином повідомлений про призначення справи до розгляду. Наведене, однак, не стосується випадків, коли позивач подав заяву про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору. Тобто, оцінка можливості вирішення спору по суті за відсутності представника позивача має обов`язково надаватись судами у разі, якщо позивач не з`явився на виклик суду, але звернувся із заявою про розгляд цієї справи за його відсутності (аналогічний правовий висновок викладено в постанові Об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 13.09.2019 у справі №916/3616/15).

Суд також наголошує на тому, що Велика Палата Верховного Суду у постанові від 12 січня 2023 року по справі № 9901/278/21 акцентувала увагу на тому, що ініціювавши судовий розгляд справи, позивач насамперед повинен активно використовувати визначені законом процесуальні права, здійснювати їх з метою, з якою такі права надано. Реалізація особою процесуальних прав невіддільна від виконання нею процесуального обов`язку щодо сприяння встановленню в судовому процесі дійсних обставин у справі з метою отримання правосудного судового рішення.

Відповідно до частини 2 статті 185 Господарського процесуального кодексу України за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про: 1) залишення позовної заяви без розгляду; 2) закриття провадження у справі; 3) закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Враховуючи усе вищенаведене та те, що представник позивача не з`явився у підготовче засідання і не повідомив суд про причини неявки, господарський суд дійшов висновку про наявність правових підстав для залишення без розгляду позову Приватного підприємства Дагда-2013 про витребування у Громадської організації Центр захисту інвалідів частки у статутному капіталі ТОВ Майнічі на підставі пункту 1 частини 2 статті 185, пункту 4 частини 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України.

Наразі суд зауважує, що згідно з частиною 4 статті 226 Господарського процесуального кодексу України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення обставин, що були підставою для залишення позову без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Суд звертає увагу позивача, що залишення позову без розгляду не обмежує позивача у доступі до правосуддя та не перешкоджає повторному зверненню до господарського суду у загальному порядку після усунення обставин, що були підставою для залишення позову без розгляду.

Залишення позовної заяви без розгляду через неявку позивача у судове засідання у разі ненадання ним заяви про розгляд справи за його відсутності не призводить до порушення права на справедливий судовий розгляд.

Керуючись п.п. 4 ч. 1 ст. 226, ст. 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

У Х В А Л И В:

1. Позов Приватного підприємства "Дагда-2013" до Громадської організації "Центр захисту інвалідів", за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - товариства з обмеженою відповідальністю "Майнічі", товариства з обмеженою відповідальністю "Ашрам", про витребування частки у статутному капіталу ТОВ "Майнічі" у справі № 916/1642/21 залишити без розгляду.

Ухвала набрала законної сили 25.04.2024 року та може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги в порядку ст. 256 ГПК України.

Повний текст ухвали складено 29.04.2024 року.

Головуючий суддя Ю.І. Мостепаненко

Суддя Гут С.Ф.

Суддя Бездоля Д.О.