ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

03.05.2024 м. ДніпроСправа № 904/1649/24
Господарський суд Дніпропетровської області

у складі судді Дупляка С.А.,

розглянувши клопотання відповідача

у справі № 904/1649/24

за позовом Акціонерного товариства "АКЦЕНТ-БАНК"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "ГІДРА-СЕРВІС"

про стягнення грошових коштів,

Суддя Дупляк С.А.

в с т а н о в и в:

Акціонерне товариство "АКЦЕНТ-БАНК" (далі - позивач) звернулося до господарського суду з позовною заявою від 03.04.2024 за вих. №б/н до Товариства з обмеженою відповідальністю "ГІДРА-СЕРВІС" (далі - відповідач) про стягнення 143.933,18 грн, з яких: 128.330,39 заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту), 3.022,79 грн заборгованості за процентами, 1.580,00 грн заборгованості за винагородою, 1.000,00 грн штрафу (фіксована складова), 10.000,00 грн штрафу (змінна складова).

Судові витрати позивач просить суд стягнути з відповідача.

Автоматизованою системою документообігу суду для розгляду справи №904/1649/24 визначено суддю ДУПЛЯКА Степана Анатолійовича, що підтверджується протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 16.04.2024.

Через систему "Електроний суд" 02.05.2024 від відповідача надійшло клопотання, у якому відповідач просить перейти до розгляду справи № 904/1649/24 за правилами загального позовного провадження, а у разі відмови проводити розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Клопотання обґрунтовано тим, що відповідачу необхідно підготувати та подати ряд клопотань, запитів на підтвердження своїх доводів, обґрунтованих пояснень та в подальшому надати їх до суду, а також планується до подання зустрічний позов.

Також, на підтвердження своєї позиції, відповідач вважає за належне скористатися своїм правом на заперечення проти розгляду справи № 904/1649/24 в порядку спрощеного провадження та клопоче про перехід справи у загальне позовне провадження, з причини того, що питання та обставини порушені позивачем потребують повного та всебічного встановлення під час судового засідання, за допомогою питань до учасників справи їх додаткових пояснень та огляду оригіналів доказів. На думку відповідача, розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження може призвести до порушення прав відповідача на справедливий судовий розгляд, прийняття необґрунтованого рішення по справі, шляхом надання позивачем неналежних доказів до позовної заяви.

Оцінивши клопотання відповідача про розгляд справи №904/1649/24 за правилами загального позовного провадження а у разі відмови проведення розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін визнав їх такими, що не підлягають задоволенню з огляду на таке.

Відповідно до частини 4 статті 250 Господарського процесуального кодексу України якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача постановляє ухвалу про: залишення заяви відповідача без задоволення; розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

Частини друга - шоста цієї статті не застосовуються, якщо відповідно до цього Кодексу справа підлягає розгляду тільки в порядку спрощеного провадження (частина 7 ст. 250 Господарського процесуального кодексу України).

Відповідно до частиною 5 статті 12 Господарського процесуального кодексу України, для цілей цього Кодексу малозначними справами є: справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з частиною 5 статті 252 Господарського процесуального кодексу України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справ і матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої із сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Частиною 6 ст. 252 Господарського процесуального кодексу України визнано, що суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін за одночасного існування таких умов:

1) предметом позову є стягнення грошової суми, розмір якої не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

2) характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Господарський суд встановив, що предметом позову є стягнення грошової суми, розмір якої не перевищує сорока семи з половиною розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Крім цього, характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Відповідно до частини 3 статті 12 Господарського процесуального кодексу України загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Оцінивши фактичні обставини справи, господарський суд не вбачає наявності обставин, які через складність підлягають з`ясування в порядку загального позовного провадження.

При цьому, суд зазначає, що з матеріалів справи не вбачається, що характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін.

Доводи відповідача про необхідність підготувати та подати ряд клопотань, запитів на підтвердження своїх доводів, обґрунтованих пояснень та в подальшому надати їх до суду, а також планується до подання зустрічний позов не можуть слугувати підставою для переходу до розгляду цієї справи з викликом сторін, оскільки не впливають на повноту та всебічність встановлення обставин у цій справі.

Слід зауважити, що предметом розгляду цієї справи є стягнення з відповідача 128.330,39 заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту), 3.022,79 грн заборгованості за процентами, 1.580,00 грн заборгованості за винагородою, 1.000,00 грн штрафу (фіксована складова), 10.000,00 грн штрафу (змінна складова) за кредитним договором №20.98. від 18.08.2023, при цьому, відповідачем у поданій заяві не було обґрунтовано які саме докази додані до позовної заяви є неналежними та яка існує неможливість перевірки розрахунку позивача без проведення судового засідання.

Під час спрощеного провадження сторони матимуть можливість висловити свою думку навести свої доводи та міркування з приводу обставин справи у письмовому вигляді. А суд матиме можливість і зобов`язаний надати оцінку таким доводам та документам, що є в справі.

Разом з тим, задоволення клопотання відповідача призведе до невиправданого збільшення строків розгляду справи.

Пунктом 1 частини 4 ст. 250 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача може постановити ухвалу про залишення заяви відповідача без задоволення.

Враховуючи викладене, клопотання відповідача про розгляд справи з викликом сторін слід залишити без задоволення.

Також через систему "Електронний Суд" 02.05.2024 від відповідача надійшло клопотання, у якому відповідач просить витребувати у позивача оригінал письмових доказів, які долучені ним до позовної заяви в якості доказів. Клопотання мотивовано тим, що відповідач не визнає наявність заборгованості у повному обсязі та зазначає, що до позовної заяви надано документи, оригінали яких відсутні у позивача, а ідентичність наданих до суду копій є сумнівною.

Відповідно до ч. 2, 4 ст. 91 ГПК України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством.

Частиною 5 ст. 91 ГПК України визначено, що учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Відповідно до ч. 6 ст. 91 ГПК України якщо подано копію (електронну копію) письмового доказу, суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи може витребувати у відповідної особи оригінал письмового доказу. Якщо оригінал письмового доказу не поданий, а учасник справи або суд ставить під сумнів відповідність поданої копії (електронної копії) оригіналу, такий доказ не береться судом до уваги.

Оскільки відповідачем не наведено, а судом не встановлено, обставин, які б викликали сумнів у поданих позивачем доказах, суд не вбачає підстав для задоволення клопотання відповідача про витребування оригіналів письмових доказів, які долучені до позовної заяви, оскільки в матерілах справи містяться їх копії, належним чином засвідчені відповідно до вимог закону.

Керуючись ст.ст. 12, 234, 235, 252 Господарського процесуального кодексу України, суд,

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання відповідача від 02.05.2024 про розгляд справи №904/1648/24 за правилами загального позовного провадження (чи в порядку спрощеного провадження з повідомленням (викликом) сторін) відмовити.

У задоволенні клопотання відповідача про витребування доказів від 02.05.2024 відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя С.А. Дупляк