ЦЕНТРАЛЬНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01.05.2024 року м.Дніпро Справа № 904/2445/23

Центральний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого судді: Чус О.В. (доповідач)

судді: Дармін М.О., Кощеєв І.М.

секретар судового засідання Солодова І.М.

за участю представників сторін:

від прокурора: Ємельянов В.А. (в залі суду) - прокурор відділу Дніпропетровської обласної прокуратури, посвідчення № 069932 від 01.03.2023;

від відповідача: Лаврищев В.В. (в залі суду) - самопредставництво, довіреність №ДнЕП 3 від 28.12.2023;

від позивача: представник не з`явився;

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "ДНІПРОВСЬКІ ЕНЕРГЕТИЧНІ ПОСЛУГИ" на рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 06.09.2023 (повний текст рішення складено 07.09.2023, суддя Ярошенко В.І.) у справі № 904/2445/23

за позовом: Керівника Криворізької північної окружної прокуратури в інтересах держави в особі: Глеюватської сільської ради, с. Глеювата, Криворізький район, Дніпропетровська область

до відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю "ДНІПРОВСЬКІ ЕНЕРГЕТИЧНІ ПОСЛУГИ", м. Дніпро

про визнання недійсними додаткових угод до договору про постачання електричної енергії та стягнення 322 980, 31 грн

ВСТАНОВИВ:

Керівник Криворізької північної окружної прокуратури в інтересах держави в особі: Глеюватської сільської ради звернувся до Господарського суду Дніпропетровської області із позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Дніпровські енергетичні послуги" в якому просить:

- визнати недійсними додаткову угоду № 1 від 12.02.2021 до договору № від 12.02.2021, додаткову угоду № 2 від 20.08.2021 до договору № від 12.02.2021, додаткову угоду № 3 від 25.08.2021 до договору № від 12.02.2021, додаткову угоду № 4 від 11.10.2021 до договору № від 12.02.2021, додаткову угоду № 5 від 03.11.2021 до договору № від 12.02.2021, додаткову угоду № 6 від 04.11.2021 до договору № від 12.02.2021, додаткову угоду № 7 від 26.11.2021 до договору № від 12.02.2021, додаткову угоду № 8 від 29.11.2021 до договору № від 12.02.2021;

- стягнути з ТОВ «Дніпровські енергетичні послуги» на користь Глеюватської сільської ради Криворізького району Дніпропетровської області безпідставно надмірно сплачені бюджетні кошти в сумі 322 980, 31 грн.

Позовні вимоги прокурор обґрунтовує тим, що підстав для укладення додаткових угод до договору № від 12.02.2021 № 1 від 12.02.2021, № 2 від 20.08.2021, № 3 від 25.08.2021, № 4 від 11.10.2021, № 5 від 03.11.2021, № 6 від 04.11.2021, № 7 від 26.11.2021, № 8 від 29.11.2021 не було, так як коливання цін на ринку електроенергії відбувалося в сторону зменшення. Листи та розрахунки ТОВ «Дніпровські енергетичні послуги» не підтверджують коливання ціни на електроенергію впродовж періоду з 12.02.2021 до 20.08.2021, 25.08.2021, 11.10.2021, 03.11.2021, 04.11.2021, 10.11.2021, 29.11.2021. Прокурор вважає, що вищевказані додаткові угоди, якими внесено зміни до основного Договору № про постачання (закупівлю) електричної енергії від 12.02.2021, підлягають визнанню недійсними, а зайво сплачені грошові кошти на їх виконання поверненню, що і стало причиною звернення позивача до суду.

Рішенням Господарського суду Дніпропетровської області від 06.09.2023, у даній справі, позов задоволено повністю.

Визнано додаткову угоду № 1 від 12.02.2021 до договору № від 12.02.2021 про постачання (закупівлю) електричної енергії, укладену між Товариством з обмеженою відповідальністю «Дніпровські енергетичні послуги» та Глеюватською сільською радою недійсною.

Визнано додаткову угоду № 2 від 12.08.2021 до договору № від 12.02.2021 про постачання (закупівлю) електричної енергії, укладену між Товариством з обмеженою відповідальністю «Дніпровські енергетичні послуги» та Глеюватською сільською радою недійсною.

Визнано додаткову угоду № 3 від 25.08.2021 до договору № від 12.02.2021 про постачання (закупівлю) електричної енергії, укладену між Товариством з обмеженою відповідальністю «Дніпровські енергетичні послуги» та Глеюватською сільською радою недійсною.

Визнано додаткову угоду № 4 від 11.10.2021 до договору № від 12.02.2021 про постачання (закупівлю) електричної енергії, укладену між Товариством з обмеженою відповідальністю «Дніпровські енергетичні послуги» та Глеюватською сільською радою недійсною.

Визнано додаткову угоду № 5 від 03.11.2021 до договору № від 12.02.2021 про постачання (закупівлю) електричної енергії, укладену між Товариством з обмеженою відповідальністю «Дніпровські енергетичні послуги» та Глеюватською сільською радою недійсною.

Визнано додаткову угоду № 6 від 04.11.2021 до договору № від 12.02.2021 про постачання (закупівлю) електричної енергії, укладену між Товариством з обмеженою відповідальністю «Дніпровські енергетичні послуги» та Глеюватською сільською радою недійсною.

Визнано додаткову угоду № 7 від 26.11.2021 до договору № від 12.02.2021 про постачання (закупівлю) електричної енергії, укладену між Товариством з обмеженою відповідальністю «Дніпровські енергетичні послуги» та Глеюватською сільською радою недійсною.

Визнано додаткову угоду № 8 від 29.11.2021 до договору № від 12.02.2021 про постачання (закупівлю) електричної енергії, укладену між Товариством з обмеженою відповідальністю «Дніпровські енергетичні послуги» та Глеюватською сільською радою недійсною.

Стягнуто з Товариства з обмеженою відповідальністю "Дніпровські енергетичні послуги" на користь Глеюватської сільської ради Криворізького району Дніпропетровської області безпідставно надмірно сплачені бюджеті кошти в сумі 322 980,31 грн.

Стягнуто з Товариства з обмеженою відповідальністю "Дніпровські енергетичні послуги" на користь Дніпропетровської обласної прокуратури витрати зі сплати судового збору 26 316,70 грн.

Приймаючи рішення про задоволення позовних вимог, суд першої інстанції вказав, позивач, який мав беззаперечне право на отримання електричної енергії за ціною, визначеною в укладеному між сторонами договорі, без надання письмових заперечень чи проведення переговорів щодо збільшення ціни товару підписав оспорені додаткові угоди, внаслідок чого ціна за одиницю товару збільшилась, а обсяг поставки, що передбачався за договором, фактично, зменшився.

Крім того, господарським судом встановлено, що за твердженням постачальника, при формуванні ціни він закладав закупівельну вартість - прогнозований середньозважений показник вартості електроенергії на РДН, який склався з 05.01.2021 по 15.01.2021 1, 33981 грн за кВт*год без ПДВ. Однак, спірними додатковими угодами було збільшено ціну електричної енергії за 1 кВт*год до 5, 51022 грн з ПДВ.

При цьому, суд першої інстанції зазначив, що із даних звітів про результати роботи РДН/ВДР та про діяльність ОР прослідковується, що середньозважені ціни у липні 2021 є нижчими за лютий 2021 року. Тобто, середньозважені ціни на ринку в цілому були значно нижчими, ніж на РДН, який є лише одним з його сегментів. За таких обставин, саме надані відповідачем роздруківки з веб-сайту ДП «Оператор ринку» з даними про зміну оптових цін на РДН за підсумками відповідного періоду не є належними та допустимими доказами на підтвердження факту коливання ціни на товар у сторону збільшення у спірний період.

Суд першої інстанції з посиланням на положення ч. 1 ст. 670 Цивільного кодексу України вказав, що загальна вартість отриманої відповідачем електроенергії в кількості 284 119 кВт/год становить 834 599,57 грн. Відтак, решта коштів в сумі 322 981, 44 грн. позивачем сплачена за товар, поставка якого відповідачем не здійснена підлягає поверненню Глеюватській сільській раді.

Не погодившись із рішенням місцевого господарського суду, Товариство з обмеженою відповідальністю "ДНІПРОВСЬКІ ЕНЕРГЕТИЧНІ ПОСЛУГИ", звернулось до Центрального апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, якою просить скасувати рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 06.09.2023 у справі № 904/2445/23 та ухвалити нове, яким відмовити у задоволені позовних вимог; судові витрати покласти на Криворізьку північну окружну прокуратуру Дніпропетровської області.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги заявник посилається на такі обставини:

- у справі, що розглядається, прокурор, застосовуючи засоби «загального контролю і нагляду», здійснив витребування, перевірку документів і матеріалів за договором № від 12.02.2021, підмінив тим самим органи контролю у сфері публічних закупівель та бюджетного процесу, дублюючи їх функції, за наслідками цих дій виснував про наявність порушень і подав позов до суду;

-відповідачем неодноразово наголошувалося, що договір № від 12.02.2021 укладався між сторонами з метою постачання електричної енергії, не був наслідком реалізації сільською радою самоврядних або делегованих повноважень, а був проявом їх господарської правосуб`єктності;

- у даному випадку має місце втручання держави в особі органу прокуратури у справи суб`єктів господарювання (сільська рада бере участь у закупівлі електричної енергії саме у статусі суб`єкта господарювання як сторона господарського договору);

- інтерес держави, як підставу для участі у справі, обґрунтовано прокуратурою схоластично, формально, без врахування господарського характеру правовідносин між сторонами, без дотримання процедури здійснення державного контролю у сфері закупівель, а судом дане питання досліджувалося лише в контексті конструкції: позов подано, інтерес держави обґрунтовано виключно наявністю бюджетного фінансування, сільська рада до суду самостійно позиватись відмовилась.

- підтвердженням зміни ціни (коливання ціни) на ринку на електричну енергію є рівень середньозваженої ціни на ринку електричної енергії «на добу наперед» (далі - РДН) за підсумками відповідного періоду, що підтверджується інформацією ДП «Оператор ринку», які викладено на його офіційному сайті за адресою в мережі Internet https://www.oree.com.ua і це є безумовним підтвердженням коливання ціни електричної енергії, та підставою для коригування ціни на електричну енергію згідно з п.2 ч.5 ст.41 Закону України «Про публічні закупівлі»;

- питання функціонування ринку електричної енергії судом першої інстанції не вивчалося, судом також не взято до уваги додані до відзиву роздруківки з сайту Оператора ринку щодо погодинних цін на електричну енергію на РДН за січень і серпень 2021 року та щодо щоденної середньозваженої ціни на РДН за 2021 рік, які пояснюють особливості роботи ринку електроенергії та підтверджують законну можливість для сторін користуватися відомостями, оприлюдненими Оператором ринку;

- ринкові коливання ціни на РДН постачальник не в змозі ані спрогнозувати, ані закласти в ціну товару на момент подання тендерної пропозиції/участі у переговорній процедурі. Саме тому у договорі передбачений порядок зміни ціни та право споживача не прийняти оновлену ціну й змінити постачальника без будь-яких наслідків на дострокове одностороннє розірвання договору;

- законодавство на момент виникнення спірних правовідносин не передбачало, які саме документи мають підтверджувати факт коливання ціни, який критерій віднесення цього коливання до значного та показник очевидної невигідності договору;

- ситуація на ринку електричної енергії у 2021 році, пов`язана з коливанням середньозважених цін на РДН, характеризувалася непрогнозованістю, сталою тенденцією до підвищення, що мало наслідком невідворотність внесення змін до Договору № від 12.02.2021;

- місцевим судом прийнято позицію прокуратури і зобов`язав відповідача поставити товар за первісною ціною, хоча факт стрімкого, сталого та непрогнозованого зростання цієї ціни є очевидним і підтверджується розрахунками, наданими Товариством, та даними Оператора ринку;

Згідно до протоколу автоматичного розподілу судової справи між суддями від 03.10.2023 у даній справі визначена колегія суддів у складі: головуючий, доповідач суддя Чус О.В., судді: Верхогляд Т.А., Коваль Л.А.

Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 05.10.2023 відкладено вирішення питань, пов`язаних з рухом апеляційної скарги, до надходження до Центрального апеляційного господарського суду матеріалів справи № 904/2445/23. Доручено Господарському суду Дніпропетровської області надіслати до Центрального апеляційного господарського суду матеріали справи № 904/2445/23.

18.10.2023 матеріали даної справи надійшли до Центрального апеляційного господарського суду.

Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 07.11.2023 після усунення апелянтом недоліків апеляційної скарги відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "ДНІПРОВСЬКІ ЕНЕРГЕТИЧНІ ПОСЛУГИ" на рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 06.09.2023 у справі № 904/2445/23; зупинено провадження за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "ДНІПРОВСЬКІ ЕНЕРГЕТИЧНІ ПОСЛУГИ" на рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 06.09.2023 у справі № 904/2445/23 до закінчення перегляду справи №922/2321/22 у касаційному порядку Великою Палатою Верховного Суду.

17.11.2023 до Центрального апеляційного господарського суду надійшов відзив керівника Криворізької північної окружної прокуратури на апеляційну скаргу, в якій прокурор просить відмовити у задоволенні апеляційної скарги, рішення господарського суду залишити без змін.

В обґрунтування своєї правової позиції прокурор зазначає:

- звернення прокурора до суду з цією позовною заявою має важливе значення для зміцнення правопорядку в сфері здійснення публічних закупівель та додержання всіма учасниками цих суспільних відносин принципів законності, максимальної ефективності та економії, що спричинило безпідставне витрачання коштів Глеюватською сільською радою;

- враховуючи, що укладення неправомірних оспорюваних угод призвело до зайвих виплат із місцевого бюджету громади, шкода у зв`язку з їх укладенням завдана інтересам територіальної громади, захист яких відповідно до законодавства має здійснювати Глеюватська сільська рада, яка є органом, уповноваженим державою на здійснення відповідних функцій у спірних правовідносинах;

-постачальник, у тому числі у своїй апеляційній скарзі, не надавав жодних доказів (договорів та актів купівлі-продажу), що закуповував електричну енергію для споживача у вказані періоди саме на РДН, а не на іншому сегменті ринку або за двостороннім договором тощо, та за якою ціною;

- коливання на певному сегменті ринку не може впливати на договірні відносини між Споживачем та Постачальником, якщо купівля електроенергії здійснюється на іншому сегменті ринку;

- уклавши договір про постачання (закупівлю) електричної енергії від 12.02.2021 із Глеюватською сільською радою, ТОВ «Дніпровські енергетичні послуги» прийняло на себе зобов`язання постачати предмет поставки (електричну енергію) протягом усього періоду договору, тобто - до 31.12.2021 та підприємство усвідомлювало всі фінансові ризики такої підприємницької діяльності. При цьому, ст. 42 ГК України визначено, що підприємництво - це самостійна, ініціативна, систематична, на власний ризик господарська діяльність, що здійснюється суб`єктами господарювання (підприємцями) з метою досягнення економічних і соціальних результатів та одержання прибутку;

- беручи участь у процедурі публічних закупівель, товариство чітко усвідомлювало свою можливість поставки товару за заявленими цінами протягом дії договору, адже вчиненню таких дій повинні передувати організаційні дії щодо закупки товару до сезонного здорожчання та його зберігання. Саме по собі коливання цін на ринку - природна обставина ринкових відносин, яка повинна братися до уваги при укладенні договорів з урахуванням підприємницького ризику. Саме лише коливання цін не є безумовною підставою внесення змін до договору;

- рішення відповідача про підписання договору є його добровільне волевиявлення про те, що він згоден на умови договору, в тому числі ціну за Одиницю товару на день підписання договору.

-укладення договору з однією ціною та її подальше підвищення шляхом так званого «каскадного» укладення додаткових угод є нечесною і недобросовісною діловою практикою з боку відповідача та укладення спірних угод у цьому випадку призвело до нівелювання результатів відкритих торгів.

- такі дії відповідача та Глеюватської сільської ради порушують принципи закупівель, встановлені ст. 3 Закону України «Про публічні закупівлі», такі як: принцип максимальної економії та ефективності, відкритості та прозорості на всіх стадіях закупівель;

-пункт 2 ч. 5 ст. 41 Закону України «Про публічні закупівлі» застосовується, якщо відбувається значне коливання (зростання) ціни на ринку, яке робить для однієї сторони договору його виконання вочевидь невигідним, збитковим. Для того, щоб за таких обставин не був розірваний вже укладений договір і щоб не проводити новий тендер, закон дає можливість збільшити ціну, але не більше як на 10%;

-до Договору № у період його виконання 8 разів вносились зміни вартості одиниці електроенергії в сторону збільшення.

- необхідність укладення додаткових угод до Договору обґрунтовано відповідачем коливанням ціни на ринку, на підтвердження ним надано: роздруківку, у якій зазначено, що на внутрішньодобовому ринку середньозважена ціна електричної енергії у період з 16.07.2021 по 31.07.2021 на ринку «на добу наперед» (РДН) становила 1,63028 грн./МВт, без ПДВ. (додаткова угода № 2); роздруківку, у якій зазначено, що на внутрішньодобовому ринку середньозважена ціна електричної енергії у період з 22.07.2021 по 05.08.2021 на ринку «на добу наперед» (РДН) становила 1,80462 грн./МВт, без ПДВ. (додаткова угода № 3); роздруківку, у якій зазначено, що на внутрішньодобовому ринку середньозважена ціна електричної енергії у період з 01.09.2021 по 10.09.2021 на ринку «на добу наперед» (РДН) становила 2,21707 грн./МВт, без ПДВ. (додаткова угода № 4); роздруківку, у якій зазначено, що на внутрішньодобовому ринку середньозважена ціна електричної енергії у період з 01.10.2021 по 05.10.2021 на ринку «на добу наперед» (РДН) становила 2,52950 грн./МВт, без ПДВ. (додаткова угода № 5); роздруківку, у якій зазначено, що на внутрішньодобовому ринку середньозважена ціна електричної енергії у період з 06.10.2021 по 17.10.2021 на ринку «на добу наперед» (РДН) становила 2,71252 грн./МВт, без ПДВ. (додаткова угода № 6); роздруківку, у якій зазначено, що на внутрішньодобовому ринку середньозважена ціна електричної енергії у період з 01.11.2021 по 10.11.2021 на ринку «на добу наперед» (РДН) становила 3,37495 грн./МВт, без ПДВ. (додаткова угода № 7); лист, у якому зазначено, що на внутрішньодобовому ринку змінилась середньозважена ціна електричної енергії, на підтвердження чого ТОВ «Дніпровські енергетичні послуги» надають сайт за адресою у мережі Internet, (додаткова угода № 8);

-відповідно до даних, розміщених на офіційному сайті ДП «Оператор ринку» (https://www.oree.com.ua) середньозважені ціни без ПДВ на електроенергію ринку «на добу наперед» (РДН) у торговій зоні ОЕС (об`єднаної енергетичної системи) України та на внутрішньодобовому ринку ОЕС становили: січень 2021 року РДН - 1 462,52 грн; лютий 2021 року РДН - 1 632,56 грн.; березень 2021 року РДН - 1 374,25 грн; квітень 2021 року РДН - 1 450,22 грн; травень 2021 року РДН - 1 018,74 грн; червень 2021 року РДН - 1 425,14 грн; липень 2021 року РДН - 1 444,05 грн; серпень 2021 року РДН - 2 076,95 грн; вересень 2021 року РДН - 2 230,78 грн; жовтень 2021 року РДН - 2 793,44 грн; листопад 2021 року РДН - 3 309,65 грн; грудень 2021 року РДН - 3 160,17 грн.

-умовами Договору № від 12.02.2021 визначено, що зміна ціни за одиницю електричної енергії допускається за умови надання Стороною, яка пропонує зміни, документального підтвердження факту коливання ціни електричної енергії на ринку в торговій зоні «ОЕС України». У якості документального підтвердження даних, визнаються завірені належним чином копії (роздруківки з вебсайту) Звітів про результати роботи РДН/ВДР та про діяльність ОР за відповідний календарний місяць, які оприлюднюються відповідно до законодавства ДП «Оператор ринку»;

- факт коливання цін на ринку підтверджується звітом за календарний місяць.

Як стало відомо з Єдиного державного реєстру судових рішень 24.01.2024 Великою Палатою Верховного Суду у справі № 922/2321/22 прийнято постанову.

Повний текст постанови Верховним Судом у справі № 922/2321/22 опубліковано в Єдиному державному реєстрі судових рішень.

Відповідно до ч.1 ст.230 Господарського процесуального кодексу України провадження у справі поновлюється за клопотанням учасників справи або за ініціативою суду не пізніше десяти днів з дня отримання судом повідомлення про усунення обставин, що викликали його зупинення. Про поновлення провадження у справі суд постановляє ухвалу.

Отже, обставини, що стали підставою для зупинення провадження у справі №904/2445/23, усунуті.

Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 13.03.2024 поновлено провадження у справі №904/2445/23. Розгляд апеляційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "ДНІПРОВСЬКІ ЕНЕРГЕТИЧНІ ПОСЛУГИ" на рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 06.09.2023 у справі № 904/2445/23 призначено у судовому засіданні на 01.05.2024.

30.04.2024 у зв`язку з перебуванням у відпустках суддів Верхогляд Т.А., Коваль Л.А., по справі здійснений повторний автоматизований перерозподіл, за результатами якого справу передано на розгляд колегії суддів у складі головуючого судді Чус О.В., суддів Дарміна М.О., Кощеєва І.М.

У судовому засіданні 01.05.2024 відповідач підтримав доводи, викладені в апеляційній скарзі, та надав пояснення на підтвердження своєї позиції. Просить апеляційну скаргу задовольнити. Рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 06.09.2023 у даній справі скасувати. Ухвалити нове рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог.

Прокурор заперечив проти задоволення апеляційної скарги та надав пояснення на обґрунтування своєї позиції. Просить відмовити в задоволенні апеляційної скарги, рішення господарського суду залишити без змін.

Позивач явку представника в судове засідання 01.05.2024 не забезпечив, причин неявки не повідомив.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення присутніх учасників справи, дослідивши наведені в апеляційній скарзі доводи та надані заперечення, перевіривши на підставі встановлених фактичних обставин справи правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального і процесуального права, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

З матеріалів справи вбачається, що Глеюватською сільською радою проведено відкриті торги щодо закупівлі «ДК 021:2015: 09310000-5 - «Електрична енергія».

Оголошення про проведення відкритих торгів оприлюднено в мережі Інтернет на веб-сайті «Prozorro» за № UA-2021-01-04-001450-с.

За результатом проведених торгів переможцем вказаного аукціону визначено Товариство з обмеженою відповідальністю «Дніпровські енергетичні послуги» (далі - ТОВ «Дніпровські енергетичні послуги»).

12.02.2021 між Глеюватською сільською радою (далі позивач, споживач) та ТОВ «Дніпровські енергетичні послуги» (далі відповідач, постачальник) укладено договір за № на постачання 400 000 кВт/год на суму 1 175 000 грн.

Відповідно до пункту 1.1. Договору, Постачальник продає електричну енергію для забезпечення потреб електроустановок Споживача, а Споживач оплачує Постачальнику вартість використаної (купованої) електричної енергії та здійснює інші платежі згідно з умовами цього Договору.

Як визначено в пункті 1.3 Договору, очікуваний обсяг постачання електричної енергії на період 01.02.2021 - 31.12.2021р. становить 400 000 кВт*год.

Відповідно до пункту 4.1 Договору, споживач розраховується з Постачальником за електричну енергію за ціною, що на дату укладення цього Договору становить 2,93750 грн., в т.ч. ПДВ - 0,48958 грн.

Згідно з пунктом 4.3 Договору вартість електричної енергії за цим Договором визначається з урахуванням суми очікуваної вартості обсягів постачання електричної енергії протягом періоду, вказаного у пункті 1.3 цього Договору, та становить: 979 166, 67 грн (дев`ятсот сімдесят дев`ять тисяч сто шістдесят шість грн 67 коп), крім того ПДВ 195 833,33 грн (сто дев`яносто п`ять тисяч вісімсот тридцять три грн 33 коп), всього з ПДВ - 1 175 000,00 грн (один мільйон сто сімдесят п`ять тисяч грн. 00 коп.), у тому числі: кошти місцевого бюджету загальний фонд Один мільйон сто сімдесят п`ять грн враховуючи ПДВ сто дев`яносто п`ять тисяч вісімсот тридцять три грн 33 копійки.

Пунктом 12.3. Договору, визначено, що істотні умови цього Договору не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань Сторонами у повному обсязі, крім випадків передбачених ст. 41 і Закону України «Про публічні закупівлі»:

Зменшення обсягів закупівлі, зокрема з урахуванням фактичного обсягу видатків Споживача.

Збільшення ціни за одиницю товару до 10 відсотків пропорційно збільшенню ціни такого товару на ринку у разі коливання ціни такого товару на ринку за умови, що така зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю. - не частіше ніж один раз на 90 днів з моменту підписання договору про закупівлю. Обмеження щодо строків зміни ціни за одиницю товару не застосовується у випадках зміни умов договору про закупівлю бензину та дизельного пального, газу та електричної енергії.

Покращення якості предмета закупівлі, за умови що таке покращення не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю.

Продовження строку дії договору про закупівлю та строку виконання зобов`язань щодо передачі товару, виконання робіт, надання послуг у разі виникнення документально підтверджених об`єктивних обставин, що спричинили таке продовження, у тому числі обставин непереборної сили, затримки фінансування витрат замовника, за умови що такі зміни не призведуть до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю.

Погодження зміни ціни в договорі про закупівлю в бік зменшення (без зміни кількості (обсягу) та якості товарів, робіт і послуг), у тому числі у разі коливання ціни товару на ринку.

Зміни ціни в договорі про закупівлю у зв`язку зі зміною ставок податків і зборів та/або зміною умов щодо надання пільг з оподаткування - пропорційно до зміни таких ставок та/або пільг з оподаткування.

Зміни встановленого згідно із законодавством органами державної статистики індексу споживчих цін, зміни курсу іноземної валюти, зміни біржових котирувань або показників Platts, ARGUS регульованих цін (тарифів) і нормативів, що застосовуються в договорі про закупівлю, у разі встановлення в договорі про закупівлю порядку зміни ціни.

У разі зміни регульованих цін (тарифів), які враховуються при розрахунку ціни на електричну енергію Постачальник здійснює коригування шляхом збільшення/зменшення відповідної регульованої складової з дати її введену, постанов НКРЕКП.

В подальшому, до Глеюватської сільської ради надійшли листи-пропозиції ТОВ «Дніпровські енергетичні послуги» № 46628/KRVP від 09.08.2021, № 46151/VDNP від 09.08.2021, № 46641/KRVP від 09.08.2021, № 46644/KRVP від 09.08.2021, № 57788/KRVP від 20.09.2021, № 63732/KRVP від 18.10.2021, № 63735/KRVP від 18.10.2021, № 68277/KRVP від 10.11.2021, № 71436/KRVP від 25.11.2021, з пропозицією щодо укладення додаткових угод до Договору, позаяк підвищилися закупівельні ціні на ринку електроенергії, у зв`язку з чим, згідно з п. 2 ч. 5 ст. 41 Закону України «Про публічні закупівлі», ТОВ «Дніпровські енергетичні послуги» змушене підвищити ціни на постачання електроенергії.

За час дії договору позивачем та відповідачем до нього укладено ряд додаткових угод про зміну ціни, встановленої договором.

Додатковою угодою № 1 від 12.02.2021 сторони погодили, що, у зв`язку із зміною ціни (коливанням ціни) на електричну енергію на ринку електричної енергії «На добу наперед» (РДН) за 1 кВт*год за даними ДП «Оператор ринку» останні дійшли згоди, що п. 4.1 та додаток 2 до договору про постачання (закупівлю) електричної енергії споживачу від « 12» лютого 2021 р № «Комерційна пропозиція «Тендерна - Ф» п. 1.1 доповнити абзацом наступного змісту:

«Споживач розраховується з Постачальником за електричну енергію за ціною, що становить 2, 69024 грн (без ПДВ), ПДВ - 0, 53805 грн, всього з ПДВ 3, 22829 грн.

Додаткова угода набирає чинності з дати її підписання, а її дія розповсюджується на розрахункові періоди з січня 2021 р.».

Додатковою угодою № 2 від 20.08.2021 сторони погодили, що, у зв`язку із зміною ціни (коливанням ціни) на електричну енергію на ринку електричної енергії «На добу наперед» (РДН) за 1 кВт*год за даними ДП «Оператор ринку» останні дійшли згоди, що п. 4.1 та додаток 2 до договору про постачання (закупівлю) електричної енергії споживачу від « 12» лютого 2021 р № «Комерційна пропозиція «Тендерна - Ф» п. 1.1 доповнити абзацом наступного змісту:

«Споживач розраховується з Постачальником за електричну енергію за ціною, що становить 2, 95657 грн (без ПДВ), ПДВ - 0, 59131 грн, всього з ПДВ 3, 54788 грн.

Додаткова угода набирає чинності з дати її підписання, а її дія розповсюджується на розрахункові періоди 01 серпня 2021 р.».

Додатковою угодою № 3 від 25.08.2021 сторони погодили, що, у зв`язку із зміною ціни (коливанням ціни) на електричну енергію на ринку електричної енергії «На добу наперед» (РДН) за 1 кВт*год за даними ДП «Оператор ринку» останні дійшли згоди, що п. 4.1 та додаток 2 до договору про постачання (закупівлю) електричної енергії споживачу від « 12» лютого 2021 р № «Комерційна пропозиція «Тендерна - Ф» п. 1.1 доповнити абзацом наступного змісту:

«Споживач розраховується з Постачальником за електричну енергію за ціною, що становить 3, 24927 грн (без ПДВ), ПДВ - 0, 64985 грн, всього з ПДВ 3, 89913 грн.

Додаткова угода набирає чинності з дати її підписання, а її дія розповсюджується на розрахункові періоди 05 серпня 2021 р.».

Додатковою угодою № 4 від 11.10.2021 сторони погодили, що, у зв`язку із зміною ціни (коливанням ціни) на електричну енергію на ринку електричної енергії «На добу наперед» (РДН) за 1 кВт*год за даними ДП «Оператор ринку» останні дійшли згоди, що п. 4.1 та додаток 2 до договору про постачання (закупівлю) електричної енергії споживачу від « 12» лютого 2021 р № «Комерційна пропозиція «Тендерна - Ф» п. 1.1 доповнити абзацом наступного змісту:

«Споживач розраховується з Постачальником за електричну енергію за ціною, що становить 3, 43199 грн (без ПДВ), ПДВ - 0, 68640 грн, всього з ПДВ 4,11839 грн.

Додаткова угода набирає чинності з дати її підписання, а її дія розповсюджується на розрахункові періоди 01.09.2021 р.».

Додатковою угодою № 5 від 03.11.2021 сторони погодили, що, у зв`язку із зміною ціни (коливанням ціни) на електричну енергію на ринку електричної енергії «На добу наперед» (РДН) за 1 кВт*год за даними ДП «Оператор ринку» останні дійшли згоди, що п. 4.1 та додаток 2 до договору про постачання (закупівлю) електричної енергії споживачу від « 12» лютого 2021 р № «Комерційна пропозиція «Тендерна - Ф» п. 1.1 доповнити абзацом наступного змісту:

«Споживач розраховується з Постачальником за електричну енергію за ціною, що становить 3,77176 грн (без ПДВ), ПДВ - 0, 75435 грн, всього з ПДВ 4,52611 грн.

Додаткова угода набирає чинності з дати її підписання, а її дія розповсюджується на розрахункові періоди 01.10.2021 р.».

Додатковою угодою № 6 від 04.11.2021 сторони погодили, що, у зв`язку із зміною ціни (коливанням ціни) на електричну енергію на ринку електричної енергії «На добу наперед» (РДН) за 1 кВт*год за даними ДП «Оператор ринку» останні дійшли згоди, що п. 4.1 та додаток 2 до договору про постачання (закупівлю) електричної енергії споживачу від « 12» лютого 2021 р № «Комерційна пропозиція «Тендерна - Ф» п. 1.1 доповнити абзацом наступного змісту:

«Споживач розраховується з Постачальником за електричну енергію за ціною, що становить 3, 90653 грн (без ПДВ), ПДВ - 0, 78131 грн, всього з ПДВ 4, 68784 грн.

Додаткова угода набирає чинності з дати її підписання, а її дія розповсюджується на розрахункові періоди 06 жовтня 2021 р.».

Додатковою угодою № 7 від 26.11.2021 сторони погодили, що, у зв`язку із зміною ціни (коливанням ціни) на електричну енергію на ринку електричної енергії «На добу наперед» (РДН) за 1 кВт*год за даними ДП «Оператор ринку» останні дійшли згоди, що п. 4.1 та додаток 2 до договору про постачання (закупівлю) електричної енергії споживачу від « 12» лютого 2021 р № «Комерційна пропозиція «Тендерна - Ф» п. 1.1 доповнити абзацом наступного змісту:

«Споживач розраховується з Постачальником за електричну енергію за ціною, що становить 4, 29328 грн (без ПДВ), ПДВ - 0, 85865 грн, всього з ПДВ 5, 15193 грн.

Додаткова угода набирає чинності з дати її підписання, а її дія розповсюджується на розрахункові періоди 01 листопада 2021 р.».

Додатковою угодою № 8 від 29.11.2021 сторони погодили, що, у зв`язку із зміною ціни (коливанням ціни) на електричну енергію на ринку електричної енергії «На добу наперед» (РДН) за 1 кВт*год за даними ДП «Оператор ринку» останні дійшли згоди, що п. 4.1 та додаток 2 до договору про постачання (закупівлю) електричної енергії споживачу від « 12» лютого 2021 р № «Комерційна пропозиція «Тендерна - Ф» п. 1.1 доповнити абзацом наступного змісту:

«Споживач розраховується з Постачальником за електричну енергію за ціною, що становить 4, 59185 грн (без ПДВ), ПДВ - 0, 91840 грн, всього з ПДВ 5, 51022 грн.

Додаткова угода набирає чинності з дати її підписання, а її дія розповсюджується на розрахункові періоди 03 листопада 2021 р.».

Необхідність укладення додаткових угод до Договору обґрунтовано відповідачем коливанням ціни на ринку, на підтвердження ним надано:

- роздруківку, у якій зазначено, що на внутрішньодобовому ринку середньозважена ціна електричної енергії у період з 16.07.2021 по 31.07.2021 на ринку «на добу наперед» (РДН) становила 1, 63028 грн/МВт, без ПДВ (додаткова угода № 2);

- роздруківку, у якій зазначено, що на внутрішньодобовому ринку середньозважена ціна електричної енергії у період з 22.07.2021 по 05.08.2021 на ринку «на добу наперед» (РДН) становила 1, 80462 грн/МВт, без ПДВ (додаткова угода № 3);

- роздруківку, у якій зазначено, що на внутрішньодобовому ринку середньозважена ціна електричної енергії у період з 01.09.2021 по 10.09.2021 на ринку «на добу наперед» (РДН) становила 2, 21707 грн/МВт, без ПДВ (додаткова угода № 4);

- роздруківку, у якій зазначено, що на внутрішньодобовому ринку середньозважена ціна електричної енергії у період з 01.10.2021 по 05.10.2021 на ринку «на добу наперед» (РДН) становила 2,52950 грн/МВт, без ПДВ (додаткова угода № 5);

- роздруківку, у якій зазначено, що на внутрішньодобовому ринку середньозважена ціна електричної енергії у період з 06.10.2021 по 17.10.2021 на ринку «на добу наперед» (РДН) становила 2, 71252 грн/МВт, без ПДВ (додаткова угода № 6);

- роздруківку, у якій зазначено, що на внутрішньодобовому ринку середньозважена ціна електричної енергії у період з 01.11.2021 по 10.11.2021 на ринку «на добу наперед» (РДН) становила 3, 37495 грн/МВт, без ПДВ (додаткова угода № 7);

- лист, у якому зазначено, що на внутрішньодобовому ринку змінилась середньозважена ціна електричної енергії, на підтвердження чого ТОВ «Дніпровські енергетичні послуги» надають сайт за адресою у мережі Internet, (додаткова угода № 8).

Відповідно до даних, розміщених на офіційному сайті ДП «Оператор ринку» (https://www.oree.com.ua) середньозважені ціни без ПДВ на електроенергію ринку «на добу наперед» (РДН) у торговій зоні ОЕС (об`єднаної енергетичної системи) України та на внутрішньодобовому ринку ОЕС становили:

- січень 2021 року РДН - 1 462,52 грн;

- лютий 2021 року РДН - 1 385,64 грн;

- березень 2021 року РДН - 1 374,25 грн;

- квітень 2021 року РДН - 1 450,22 грн;

- травень 2021 року РДН - 1 018,74 грн;

- червень 2021 року РДН- 1 425,14 грн;

- липень 2021 року РДН - 1 444,05 грн;

- серпень 2021 року РДН - 2 076,95 грн;

- вересень 2021 року РДН - 2 230,78 грн;

- жовтень 2021 року РДН - 2 793,44 грн;

- листопад 2021 року РДН - 3 309,65 грн;

- грудень 2021 року РДН- 3 160,17 грн.

Прокурор стверджує, що основний договір укладено у лютому 2021 року, додаткова угода № 1 укладена в день укладання основного договору, а саме 12.02.2021, додаткова угода № 2 укладена у серпні та застосовується до правовідносин із 01.08.2021, тому для порівняння цін необхідно співставляти ціни у лютому та липні 2021 року.

Як прослідковується із даних Звітів про результати роботи РДН/ВДР та про діяльність ОР середньозважені ціни у липні 2021 є нижчими за лютий 2021 року.

Тобто, підстав для укладення додаткових угод №1 та № 2 не було, так як коливання цін на ринку електроенергії відбувалося в сторону зменшення.

На думку прокурора, надані ТОВ «Дніпровські енергетичні послуги» листи та розрахунки не підтверджують коливання ціни на електроенергію впродовж періоду з 12.02.2021 до 20.08.2021, 25.08.2021, 11.10.2021, 03.11.2021, 04.11.2021, 10.11.2021, 29.11.2021.

Таким чином, внаслідок неправомірного збільшення ціни на електричну енергію шляхом укладання спірних додаткових угод з порушенням законодавства мала місце переплата коштів у розмірі 322 980, 31 грн.

Вказані обставини стали підставою для звернення до суду з даним позовом.

Щодо наявності у прокурора підстав у даній справі для представництва інтересів Глеюватської сільської ради суд апеляційної інстанції зазначає наступне.

Частинами першою, третьою статті 4 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що право на звернення до господарського суду в установленому цим Кодексом порядку гарантується. Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи у господарському суді, до юрисдикції якого вона віднесена законом. До господарського суду у справах, віднесених законом до його юрисдикції, мають право звертатися також особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 1311 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює, зокрема, представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Частинами 3, 4, 5 статті 53 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 174 цього Кодексу.

У разі відкриття провадження за позовною заявою особи, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб (крім прокурора), особа, в чиїх інтересах подано позов, набуває статусу позивача.

У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі набуває статусу позивача.

Питання представництва інтересів держави прокурором у суді врегульовано статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", згідно з частинами 1, 3 якої представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом. Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Зокрема, представництво в суді інтересів держави в особі Кабінету Міністрів України та Національного банку України може здійснюватися прокурором Офісу Генерального прокурора або обласної прокуратури виключно за письмовою вказівкою чи наказом Генерального прокурора або його першого заступника чи заступника відповідно до компетенції.

Згідно з частиною 4 статті 23 Закону України "Про прокуратуру" наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу.

Велика Палата Верховного Суду в постанові від 26.05.2020 у справі №912/2385/18 звернула увагу, зокрема, що бездіяльність компетентного органу (нездійснення захисту інтересів держави) означає, що компетентний орган знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, мав повноваження для захисту, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.

Звертаючись до відповідного компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню, тощо.

Тобто прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва.

Відповідно ст. 142 Конституції України, ч. 3 ст. 16 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні", матеріальною і фінансовою основою місцевого самоврядування є рухоме і нерухоме майно, доходи місцевих бюджетів, інші кошти, земля, природні ресурси, що є у комунальній власності територіальних громад сіл, селищ, міст, районів у містах, а також об`єкти їхньої спільної власності, що перебувають в управлінні районних і обласних рад.

Статтею 5 частиною 1 Бюджетного кодексу України передбачено, що бюджетна система України складається з державного бюджету та місцевих бюджетів.

Частиною 2 статті 5 Бюджетного кодексу України визначено, що місцевими бюджетами є бюджет Автономної Республіки Крим, обласні, районні бюджети та бюджети місцевого самоврядування.

Згідно з ч. 5 ст. 64 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні", видатки місцевого бюджету здійснюються із загального та спеціального фондів місцевого бюджету, відповідно до вимог Бюджетного кодексу України та закону про Державний бюджет України.

Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 7 Бюджетного кодексу України, бюджетна система України ґрунтується на таких принципах: ефективності та результативності - при складанні та виконанні бюджетів усі учасники бюджетного процесу мають прагнути досягнення цілей, запланованих на основі національної системи цінностей і завдань інноваційного розвитку економіки, шляхом забезпечення якісного надання публічних послуг при залученні мінімального обсягу бюджетних коштів та досягнення максимального результату при використанні визначеного бюджетом обсягу коштів.

Згідно з положеннями ст. 22 Бюджетного кодексу України, розпорядники бюджетних коштів, що уповноважені на отримання бюджетних асигнувань, взяття бюджетних зобов`язань та здійснення видатків бюджету, зобов`язані ефективно та раціонально використовувати бюджетні кошти, чим сприяти недопущенню порушень інтересів держави у бюджетній сфері.

В силу ст. 26 Бюджетного кодексу України, контроль за дотриманням бюджетного законодавства спрямований на забезпечення ефективного і результативного управління бюджетними коштами та здійснюється на всіх стадіях бюджетного процесу його учасниками відповідно до цього Кодексу та іншого законодавства, а також забезпечує, зокрема, досягнення економії бюджетних коштів, їх цільового використання, ефективності і результативності в діяльності розпорядників бюджетних коштів, шляхом прийняття обґрунтованих управлінських рішень (пункт 3 частини 1 статті 26).

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 15.09.2020 у справі № 469/1044/17 (п.38) зазначено, що за певних обставин прокурор може звертатися до суду в інтересах держави в особі органу місцевого самоврядування, зокрема тоді, коли цей орган є стороною правочину, про недійсність якого стверджує прокурор. Оскільки таку позовну вимогу вправі заявити, зокрема, будь-яка сторона правочину, відповідний орган як така сторона може бути позивачем. У такій ситуації прокурор для представництва інтересів держави в особі компетентного органу як сторони правочину має продемонструвати, що цей орган не здійснює або неналежним чином здійснює захист відповідних інтересів. Аналогічну правову позицію викладено у постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27.01.2021 у справі № 917/341/19, від 02.02.2021 у справі № 922/1795/19, від 07.04.2021 у справі № 917/273/20.

Компетентним органом, до компетенції якого віднесені повноваження щодо захисту інтересів держави у спірних правовідносинах, є Глеюватська сільська рада, яка є розпорядником бюджетних коштів та здійснюють процедуру закупівель товарів, робіт і послуг за рахунок коштів місцевого бюджету згідно з законодавством України і мають право звернутись до суду щодо захисту порушених інтересів.

Окружною прокуратурою листами від 09.02.2023 за № 04/58-1009вих-23, від 20.02.2023 № 04/58-1205вих-23 повідомлено Глеюватську сільську раду про встановлені порушення вимог чинного законодавства, а також висловлено прохання про надання інформації з приводу того, чи вживатиме сільська рада заходи до усунення порушень.

Глеюватська сільська рада у листах від 10.02.2023 №9/2.13-212 та від 03.03.2023 №9/2.13-324 зазначила, що заходи судово-претензійного характеру не здійснювались у зв`язку із неможливістю сплати судового збору.

За таких обставин, прокурором при зверненні до суду з цим позовом було дотримано порядку, передбаченого ст. 23 Закону України "Про прокуратуру".

Звертаючись до суду із даним позовом, прокурор необхідність такого звернення обґрунтував тим, що порушення ж інтересів держави у даному випадку полягає у неправомірній надлишковій переплаті бюджетних коштів за послуги, що були надані. Це, порушує інтереси держави в особі територіальної громади.

З огляду на викладене, апеляційний суд вважає, що прокурором доведено наявність підстав для представництва прокуратурою інтересів держави в суді та виконано приписи статті 23 Закону України Про прокуратуру шляхом повідомлення компетентний орган про встановлені порушення та надання строку для вжиття заходів до поновлення порушених інтересів держави, а також визначено у чому саме полягає порушення інтересів держави.

Відповідно до частини першої статті 203 ЦК України зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам.

Згідно із частиною першою статті 215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частиною першою статті 203 цього Кодексу.

Частиною третьою статті 215 ЦК України передбачено, що якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).

Вирішуючи спори про визнання правочинів недійсними, господарський суд повинен встановити наявність фактичних обставин, з якими закон пов`язує визнання таких правочинів недійсними на момент їх вчинення (укладення) і настання відповідних наслідків, та в разі задоволення позовних вимог зазначати в судовому рішенні, в чому конкретно полягає неправомірність дій сторони та яким нормам законодавства не відповідає оспорюваний правочин. Тобто, для того щоб визнати той чи інший правочин недійсним, позивач по справі має довести, що такий правочин, саме в момент його укладання, зокрема, суперечив Цивільному кодексу України, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам.

Сторони уклали договір за результатами процедури відкритих торгів на виконання вимог Закону України "Про публічні закупівлі", який установлює правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади.

Метою Закону України "Про публічні закупівлі" є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.

Положеннями частини першої статті 5 Закону України "Про публічні закупівлі" визначено, що закупівлі здійснюються за такими принципами: добросовісна конкуренція серед учасників; максимальна економія та ефективність; відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель; недискримінація учасників; об`єктивна та неупереджена оцінка тендерних пропозицій; запобігання корупційним діям і зловживанням.

Статтею 20 Закону України "Про публічні закупівлі" визначено, що відкриті торги є основною процедурою закупівлі (частина 1); під час проведення відкритих торгів тендерні пропозиції мають право подавати всі заінтересовані особи. Для проведення відкритих торгів має бути подано не менше двох тендерних пропозицій (частина друга).

Відповідно до пункту 8 частини другої статті 22 цього Закону тендерна документація має містити проект договору про закупівлю з обов`язковим зазначенням порядку змін його умов.

Згідно з частиною першою статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі" договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного та Господарського кодексів України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.

У частині четвертій статті 41 цього Закону визначено, що умови договору про закупівлю не повинні відрізнятися від змісту тендерної пропозиції/пропозиції за результатами електронного аукціону (у тому числі ціни за одиницю товару) переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі або узгодженої ціни пропозиції учасника у разі застосування переговорної процедури, крім випадків визначення грошового еквівалента зобов`язання в іноземній валюті та/або випадків перерахунку ціни за результатами електронного аукціону в бік зменшення ціни тендерної пропозиції / пропозиції учасника без зменшення обсягів закупівлі.

Відповідно до положень частин першої, другої статті 651 ЦК України зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом. Договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом.

Стаття 652 ЦК України передбачає, що у разі істотної зміни обставин, якими сторони керувалися при укладенні договору, договір може бути змінений або розірваний за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або не випливає із суті зобов`язання. Зміна обставин є істотною, якщо вони змінилися настільки, що, якби сторони могли це передбачити, вони не уклали б договір або уклали б його на інших умовах. Через зміну істотних обставин договір може бути змінений за рішенням суду на вимогу заінтересованої сторони за наявності одночасно таких умов: 1) у момент укладення договору сторони виходили з того, що така зміна обставин не настане; 2) зміна обставин зумовлена причинами, які заінтересована сторона не могла усунути після їх виникнення при всій турботливості та обачності, які від неї вимагалися; 3) виконання договору порушило б співвідношення майнових інтересів сторін і позбавило б заінтересовану сторону того, на що вона розраховувала при укладенні договору; 4) із суті договору або звичаїв ділового обороту не випливає, що ризик зміни обставин несе заінтересована сторона.

За змістом частини п`ятої статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі" істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків, зокрема, збільшення ціни за одиницю товару до 10 відсотків пропорційно збільшенню ціни такого товару на ринку у разі коливання ціни такого товару на ринку за умови, що така зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю, - не частіше ніж один раз на 90 днів з моменту підписання договору про закупівлю/внесення змін до такого договору щодо збільшення ціни за одиницю товару. Обмеження щодо строків зміни ціни за одиницю товару не застосовується у випадках зміни умов договору про закупівлю бензину та дизельного пального, природного газу та електричної енергії (пункт 2 цієї частини).

Таким чином, системний аналіз положень статей 651, 652 ЦК України та положень пункту 2 частини п`ятої статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі" дає підстави для висновку про те, що зміна істотних умов договору про закупівлю (збільшення ціни за одиницю товару) є правомірною виключно за таких умов: відбувається за згодою сторін; порядок зміни умов договору має бути визначений самим договором (відповідно до проекту, який входив до тендерної документації); підстава збільшення - коливання ціни такого товару на ринку (обґрунтоване і документально підтверджене постачальником); ціна за одиницю товару може збільшуватися не більше ніж на 10%; загальна сума (ціна) договору не повинна збільшуватися (подібний висновок наведений у постановах Верховного Суду від 09.06.2022 у справі № 927/636/21, від 07.12.2022 у справі № 927/189/22, від 16.02.2023 у справі №903/383/22).

Ціна товару є істотною умовою договору про закупівлю. Зміна ціни товару в договорі про закупівлю після виконання продавцем зобов`язання з передачі такого товару у власність покупця не допускається.

Зміна ціни товару в бік збільшення до передачі його у власність покупця за договором про закупівлю можлива у випадку збільшення ціни такого товару на ринку, якщо сторони договору про таку умову домовились. Якщо сторони договору про таку умову не домовлялись, то зміна ціни товару в бік збільшення у випадку зростання ціни такого товару на ринку можлива, лише якщо це призвело до істотної зміни обставин, в порядку статті 652 ЦК України, якщо вони змінилися настільки, що якби сторони могли це передбачити, вони не уклали б договір або уклали б його на інших умовах.

Також за висновком Великої Палати Верховного Суду, викладеним у постанові від 24.01.2024 у справі № 922/2321/22 норми пункту 2 частини п`ятої статті 41 Закону № 922-VIII не дозволяють збільшувати ціну товару більш ніж на 10 % від початково встановленої ціни в договорі про закупівлю.

В іншому випадку не досягається мета Закону № 922-VIII, яка полягає в забезпеченні ефективного та прозорого здійснення закупівель, створенні конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобіганні проявам корупції в цій сфері та розвитку добросовісної конкуренції, оскільки продавці з метою перемоги можуть під час проведення процедури закупівлі пропонувати ціну товару, яка нижча за ринкову, а в подальшому, після укладення договору про закупівлю, вимагати збільшити цю ціну, мотивуючи коливаннями ціни такого товару на ринку.

Пунктом 12.3 договору № від 12.02.2021 визначено, що істотні умови цього Договору не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань Сторонами у повному обсязі, крім випадків передбачених ст. 41 і Закону України «Про публічні закупівлі»: Зменшення обсягів закупівлі, зокрема з урахуванням фактичного обсягу видатків Споживача. Збільшення ціни за одиницю товару до 10 відсотків пропорційно збільшенню ціни такого товару на ринку у разі коливання ціни такого товару на ринку за умови, шо така зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю. - не частіше ніж один раз на 90 днів з моменту підписання договору про закупівлю. Обмеження щодо строків зміни ціни за одиницю товару не застосовується у випадках зміни умов договору про закупівлю бензину та дизельного пального, газу та електричної енергії. Покращення якості предмета закупівлі, за умови що таке покращення не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю. Продовження строку дії договору про закупівлю та строку виконання зобов`язань щодо передачі товару, виконання робіт, надання послуг у разі виникнення документально підтверджених об`єктивних обставин, що спричинили таке продовження, у тому числі обставин непереборної сили, затримки фінансування витрат замовника, за умови що такі зміни не призведуть до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю. Погодження зміни ціни в договорі про закупівлю в бік зменшення (без зміни кількості (обсягу) та якості товарів, робіт і послуг), у тому числі у разі коливання ціни товару на ринку. Зміни ціни в договорі про закупівлю у зв`язку зі зміною ставок податків і зборів та/або зміною умов щодо надання пільг з оподаткування - пропорційно до зміни таких ставок та/або пільг з оподаткування. Зміни встановленого згідно із законодавством органами державної статистики індексу споживчих цін, зміни курсу іноземної валюти, зміни біржових котирувань або показників Platts, ARGUS регульованих цін (тарифів) і нормативів, що застосовуються в договорі про закупівлю, у разі встановлення в договорі про закупівлю порядку зміни ціни. У разі зміни регульованих цін (тарифів), які враховуються при розрахунку ціни на електричну енергію Постачальник здійснює коригування шляхом збільшення/зменшення відповідної регульованої складової з дати її введену, постанов НКРЕКП.

Існування обставин, які є підставою для зміни ціни товару, повинні бути доведені належними та допустимими доказами та такі коливання ціни товару на ринку повинні бути наявні саме на момент внесення таких змін.

Чинне законодавство про публічні закупівлі не визначає, які органи, установи чи організації мають право надавати інформацію щодо коливання цін на ринку і які документи можуть підтверджувати таке коливання.

Разом з тим, у документах, які видає компетентна організація, має бути зазначена чинна ринкова ціна на товар і її порівняння з ринковою ціною станом на дату, з якої почалися змінюватися ціни на ринку, як у бік збільшення, так і у бік зменшення (тобто наявності коливання). Необхідність зазначення такої інформації зумовлюється також тим, що у випадку коливання цін, зміни до договору про закупівлю вносяться з урахуванням показників такого коливання, що стали підставою для здійснення попередніх змін до договору. Кожна зміна до договору має містити окреме документальне підтвердження. Документ про зміну ціни повинен містити належне підтвердження викладених в ньому даних, проведених досліджень коливання ринку, джерел інформації тощо (правова позиція Верховного Суду, викладена у постанові від 13.10.2020 року у справі № 912/1580/18).

В обґрунтування необхідності підвищення ціни за одиницю товару відповідач надав позивачу роздруківки з веб-сайту ДП Оператор ринку з даними про зміну оптових цін на РДН за підсумками відповідного періоду.

Відповідно до п. 1.1 Комерційної пропозиції, ціна сформована з урахуванням регульованих цін на послуги оператора системи передачі та оператора систем розподілу. Послуги з передачі та розподілу електричної енергії закуповуються та оплачуються Постачальником, а їх вартість включається до ціни електричної енергії і оплачується Споживачем на рахунки постачальника (п. 6.1. Комерційної пропозиції).

Згідно з ч. 7 ст. 56 Закону «Про ринок електричної енергії», у договорі постачання електричної енергії споживачу визначаються, зокрема: перелік послуг, що надаються електропостачальником; ціна електричної енергії та послуг, що надаються.

Таким чином, до ціни за КВт*год за договором (Цдог) - 2,44790 грн за КВт*год без ПДВ входили:

- закупівельна ціна електричної енергії як товару, за якою постачальник закуповував її на певному сегменті ринку (Цзак);

- послуги з передачі електроенергії (ціна встановлена НКРЕКП) (Цпер);

- послуги з розподілу електроенергії (ціна встановлена НКРЕКП) (Црозп);

- послуги постачальника, тариф на які він встановив самостійно (Цпост).

Вказана структура ціни для споживача наведена і в листі НКРЕКП № 8312/13.1/7-19 від 08.08.2019.

Слід зауважити, що вартість кожної зі складових ціни за 1 КВт*год електричної енергії в договорі не вказана.

Разом з цим, відповідно до вимог ч. 5 ст. 41 Закону України «Про публічні закупівлі», постачальник мав право збільшувати ціну за одиницю товару лише пропорційно до збільшення закупівельної ціни електричної енергії як товару на певному сегменті ринку (Цзак). Вартість додаткових послуг, які включені відповідачем в загальну ціну одиниці електричної енергії, що поставляється за договором (Цпер, Црозп, Цпост), відповідно до вимог чинного законодавства бути збільшена не може.

За твердженням Постачальника, при формуванні ціни він закладав закупівельну вартість - прогнозований середньозважений показник вартості електроенергії на РДН, який склався з 05.01.2021 по 15.01.2021 1,33981 грн за кВт*год без ПДВ.

Однак, як було вказано вище, спірними додатковими угодами було збільшено ціну електричної енергії за 1 кВт*год до 5,51022 грн з ПДВ.

З урахуванням положень додаткової угоди № 1, Цзак фактично склала 3,22829 грн з ПДВ. Разом з цим, як вбачається з відомостей ДП «Оператор ринку», середньозважені ціни на РДН (ОЕС України) становили:

- січень 2021 року РДН - 1 462,52 грн/МВт.год без ПДВ;

- лютий 2021 року РДН - 1 385,64 грн/МВт.год без ПДВ;

- березень 2021 року РДН - 1 374,25 грн/МВт.год без ПДВ;

- квітень 2021 року РДН - 1 450,22 грн/МВт.год без ПДВ;

- травень 2021 року РДН - 1 018,74 грн/МВт.год без ПДВ;

- червень 2021 року РДН- 1 425,14 грн/МВт.год без ПДВ;

- липень 2021 року РДН - 1 444,05 грн/МВт.год без ПДВ;

- серпень 2021 року РДН - 2 076,95 грн/МВт.год без ПДВ;

- вересень 2021 року РДН - 2 230,78 грн/МВт.год без ПДВ;

- жовтень 2021 року РДН - 2 793,44 грн/МВт.год без ПДВ;

- листопад 2021 року РДН - 3 309,65 грн/МВт.год без ПДВ;

- грудень 2021 року РДН- 3 160, 17 грн/МВт.год без ПДВ.

Із даних Звітів про результати роботи РДН/ВДР та про діяльність ОР встановлено, що середньозважені ціни у липні 2021 є нижчими за лютий 2021 року.

Тобто, середньозважені ціни на ринку в цілому були значно нижчими, ніж на РДН, який є лише одним з його сегментів.

За таких обставин, саме надані відповідачем роздруківки з веб-сайту ДП «Оператор ринку» з даними про зміну оптових цін на РДН за підсумками відповідного періоду не є належними та допустимими доказами на підтвердження факту коливання ціни на товар у сторону збільшення у спірний період.

Одночасно постачальнику треба не лише довести підвищення ціни на певний товар на певному ринку за допомогою доказів, але й обґрунтувати для замовника самі пропозиції про підвищення ціни, визначеної у договорі. Постачальник повинен обґрунтувати, чому таке підвищення цін на ринку зумовлює неможливість виконання договору по запропонованій замовнику на тендері ціні, навести причини, через які виконання укладеного договору стало для нього вочевидь невигідним. Постачальник також має довести, що підвищення ціни є непрогнозованим (його неможливо було передбачити і закласти в ціну товару на момент подання постачальником тендерної пропозиції) (правова позиція викладена Верховним Судому складі Об`єднаної палати Касаційного господарського суду у постанові від 18.06.2021 року у справі № 927/491/19).

При цьому, будь-який суб`єкт підприємницької діяльності діє на власний ризик. Укладаючи договір поставки товару на певний строк у майбутньому, він гарантує собі можливість продати свій товар, але при цьому несе ризики зміни його ціни. Підприємець має передбачати такі ризики і одразу закладати їх у ціну договору.

З іншого боку, будь-який покупець товару, за звичайних умов, не може бути зацікавленим у збільшенні його ціни, а відповідно й у зміні відповідних умов договору. Тобто, навіть за наявності росту цін на ринку відповідного товару, який відбувся після укладення договору, покупець має право відмовитися від підписання невигідної для нього додаткової угоди, адже ціна продажу товару вже визначена в договорі купівлі-продажу чи поставки (позиція, викладена у постанові Верховного Суду від 13.07.2021 року у справі № 927/550/20).

З огляду на викладене, обставини справи можуть свідчити про те, що Товариство з обмеженою відповідальністю "Дніпровські енергетичні послуги", бажаючи перемогти у відкритих торгах, могло навмисно занизити пропоновану ціну електричної енергії. А після укладення договору збільшити ціну шляхом укладення додаткових угод.

Відповідач не міг не розуміти особливості функціонування ринку електричної енергії (тобто постійне коливання цін на електричну енергію, їх сезонне зростання-падіння були прогнозованими).

А отже, дії відповідача з короткочасного, послідовного та необґрунтованого, в порівнянні з первісною ціною, встановленою у договорі, можуть бути кваліфіковані як недобросовісні.

Відповідно до ст. 5 Закону України "Про публічні закупівлі" закупівлі здійснюються за принципом 1) добросовісна конкуренція серед учасників; 2) максимальна економія, ефективність та пропорційність; 3) відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель; 4) недискримінація учасників та рівне ставлення до них; 5) об`єктивне та неупереджене визначення переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі; 6) запобігання корупційним діям і зловживанням.

Верховний Суд у постанові від 12.09.2019 року у справі № 915/1868/18 наголосив, що можливість зміни ціни договору внаслідок недобросовісних дій сторін (сторони) договору робить результат закупівлі невизначеним та тягне за собою неефективне використання бюджетних коштів, що є прямим порушенням принципів процедури закупівлі, визначених преамбулою та ст. 5 Закону України "Про публічні закупівлі".

Враховуючи встановлені обставини, відповідачем не підтверджено правомірності дій щодо зміни істотних умов договору про закупівлю після його підписання та до виконання сторонами в повному обсязі.

Натомість, колегією суддів встановлено, що сторони послідовно збільшували вартість електроенергії, за відсутності доказів, що її вартісні показники упродовж дії договору зростали в такій прогресії, що виконання його умов стало вочевидь невигідним (збитковим) для Товариства з обмеженою відповідальністю «ДНІПРОВСЬКІ ЕНЕРГЕТИЧНІ ПОСЛУГИ».

За таких обставин зміна ціни згідно з оспорюваними додатковими угодами є безпідставною, суперечить принципам максимальної економії та ефективності, встановлених ст. 5 Закону України "Про публічні закупівлі", з огляду на що суд першої інстанції дійшов вірного висновку про наявність підстав для визнання оспорених додаткових угод недійсними відповідно до ст. ст. 203, 215 ЦК України.

Законодавство про публічні закупівлі встановлює спеціальний порядок зміни істотних умов договору, укладеного на відкритих торгах. Споживач, як сторона договору, розпоряджався не власними коштами, а коштами місцевого бюджету, тобто коштами відповідної громади. Відтак таке розпорядження було неефективним, здійсненим на шкоду інтересам держави та громади, з порушенням норм Закону України "Про публічні закупівлі" та засад цивільного законодавства (добросовісного користування правами), з огляду на що, оскаржені додаткові угоди до договору про постачання електричної енергії споживачу підлягають визнанню недійсними.

Враховуючи викладене, приймаючи до уваги, що додаткові угоди №№ 1 від 12.02.2021 № 2 від 20.08.2021, № 3 від 25.08.2021, № 4 від 11.10.2021, № 5 від 03.11.2021, № 6 від 04.11.2021, № 7 від 26.11.2021, № 8 від 29.11.2021 до договору № від 12.02.2021 суперечать наведеним вище нормам Цивільного кодексу України та Закону України Про публічні закупівлі, колегія суддів погоджується із судом першої інстанції про наявність підстав для визнання цих угод недійсними.

Згідно з ч.1 ст.216 Цивільного кодексу України недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю. У разі недійсності правочину кожна із сторін зобов`язана повернути другій стороні у натурі все, що вона одержала на виконання цього правочину, а в разі неможливості такого повернення, зокрема тоді, коли одержане полягає у користуванні майном, виконаній роботі, наданій послузі, - відшкодувати вартість того, що одержано, за цінами, які існують на момент відшкодування.

Відповідно до ч.1 ст.1212 Цивільного кодексу України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала.

Згідно з п.1 ч.3 ст.1212 Цивільного кодексу України положення цієї глави застосовуються також до вимог про повернення виконаного за недійсним правочином.

Враховуючи, що оспорювані додаткові угоди є недійсними та не породжують правових наслідків, правовідносини між сторонами щодо ціни електричної енергії, поставленої за договором, мали регулюватись п.4.1 в редакції договору № від 12.02.2021, зокрема у розмірі 2,93750 (з ПДВ) за 1 кВт/год.

Матеріалами справи підтверджено, що за поставлену електричну енергію в об`ємі 284 119 кВт*год відповідач сплатив позивачу кошти у розмірі 1 157 581,01 грн., а повинен був сплатити 834 600,7 грн.

Відповідно, місцевий господарський суд дійшов вірного висновку, що отримана відповідачем оплата у сумі 322 980,31 грн. (1 157 581, 01 грн. - 834 600,7 грн.) за товар, який не був поставлений відповідачем, підлягає стягненню з відповідача.

Таким чином, приймаючи до уваги, що внаслідок виконання споживачем своїх зобов`язань фінансового характеру за оспорюваними угодами постачальником було отримано грошові кошти на загальну суму 322 980,31 грн., які є такими, що були безпідставно одержані відповідачем, і підстава їх набуття відпала, колегія суддів вважає, що відповідач зобов`язаний їх повернути позивачу, що відповідає приписам статей 216, 1212 Цивільного кодексу України.

Отже, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про наявність підстав для задоволення позову в частині стягнення грошових коштів.

При цьому колегія суддів звертає увагу, що місцевий господарський суд застосував ч.1 ст.670 Цивільного кодексу України замість статті 1212 Цивільного кодексу України. Однак помилкове застосування зазначеної норми не призвело до ухвалення неправильного по суті рішення (такий висновок узгоджується з позицією Верховного Суду, наведеною у постанові від 05.03.2024 у справі № 918/323/23системи

З урахуванням усіх фактичних обставин справи, встановлених місцевим та апеляційним господарськими судами, колегія суддів констатує, що доводи апелянта не знайшли свого підтвердження в ході розгляду апеляційної скарги. Ці доводи не спростовують висновків, наведених в рішенні Господарського суду Дніпропетровської області від 06.09.2023 у справі № 904/2445/23.

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів (ч. 1 ст. 86 Господарського процесуального кодексу України).

Відповідно до ч. ч. 1-5 статті 236 Господарського процесуального кодексу України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню господарського судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Згідно з практикою Європейського Суду з прав людини, яка відображає принцип належного здійснення правосуддя, у рішеннях судів та органів, що вирішують спори, має бути належним чином викладено підстави, на яких вони ґрунтуються. Обсяг цього обов`язку щодо обґрунтовування рішення може бути різним залежно від характеру самого рішення і має визначатись з урахуванням обставин відповідної справи. Пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент.

Підсумовуючи вищевказане, апеляційний господарський суд приходить до висновку про те, що суд першої інстанції вірно встановив обставини, що мають значення для справи, надав належну оцінку дослідженим доказам, прийняв законне обґрунтоване рішення у відповідності з вимогами матеріального і процесуального права, тому його необхідно залишити без змін, апеляційну скаргу - без задоволення.

Оскільки відсутні підстави для скасування рішення суду першої інстанції, судовий збір за подачу апеляційної скарги покладається на скаржника згідно з ст.129 ГПК України.

Керуючись ст. ст. 129, 240, 269-270, 275, 276, 281-282, 284 Господарського процесуального кодексу України, Центральний апеляційний господарський суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "ДНІПРОВСЬКІ ЕНЕРГЕТИЧНІ ПОСЛУГИ" на рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 06.09.2023 у справі № 904/2445/23 - залишити без задоволення.

Рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 06.09.2023 у справі № 904/2445/23 - залишити без змін.

Витрати по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги покласти на Товариство з обмеженою відповідальністю "ДНІПРОВСЬКІ ЕНЕРГЕТИЧНІ ПОСЛУГИ".

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття. Право касаційного оскарження, строк на касаційне оскарження та порядок подання касаційної скарги передбачено статтями 286-289 Господарського процесуального кодексу України.

Повна постанова складена 03.05.2024.

Головуючий суддя О.В. Чус

Суддя І.М. Кощеєв

Суддя М.О. Дармін