ПІВНІЧНО-ЗАХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 квітня 2024 року Справа № 924/1153/19

Північно-західний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючий суддя Крейбух О.Г., суддя Юрчук М.І. , суддя Тимошенко О.М.

секретар судового засідання Кравчук О.В.

за участю представників:

позивача - Пахомова О.А. (в режимі відеоконференції)

відповідача - Приходько С.В. (в режимі відеоконференції)

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Хмельницькгаз" на рішення Господарського суду Хмельницької області, ухвалене 09.01.2023 суддею Гладій С.В., повне рішення складено 18.01.2023, у справі № 924/1153/19

за позовом Акціонерного товариства "Укртрансгаз" м. Київ

до Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Хмельницькгаз", м. Хмельницький

про стягнення 148 414 733,81 грн

В листопаді 2019 року АТ "Укртрансгаз" звернулося до АТ "Оператор газорозподільної системи "Хмельницькгаз" з позовом про стягнення 140 508 960,91 грн заборгованості, 7 280 176,38 грн пені, 625 596,52 грн 3% річних.

Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням відповідачем зобов`язань з компенсації добових негативних небалансів природного газу за договором транспортування природного газу від 17.12.2015 № . За результатами співставлення остаточних алокацій подачі/відбору відповідачем природного газу позивач виявив наявність небалансів, на підставі чого здійснив розрахунок остаточних обсягів добового небалансу відповідача за період березень, квітень, травень та червень 2019 року відповідно до умов вказаного договору та вимог Кодексу газоротранспортних систем. Зобов`язання з оплати відповідних рахунків відповідач не виконав, що і стало підставою для звернення з даним позовом.

Рішенням Господарського Хмельницької області від 05.03.2020 у справі № 924/1153/19, залишеним без змін постановою Північно-західного апеляційного господарського суду від 27.05.2020, у задоволенні позовних вимог відмовлено.

Постановою Верховного Суду від 17.06.2021 рішення Господарського Хмельницької області від 05.03.2020 та постанову Північно-західного апеляційного господарського суду від 27.05.2020 у справі № 924/1153/19 скасовано, а справу передано на новий розгляд до суду першої інстанції /т. 3 а.с. 199-221/.

Рішенням Господарського суду Хмельницької області від 05.10.2021, залишеним без змін постановою Північно-західного апеляційного господарського суду від 18.01.2022, у позові АТ "Укртрансгаз" до АТ "Оператор газорозподільної системи "Хмельницькгаз" про стягнення 148 414 733,81 грн, з яких: 140 508 960,91 грн - основного боргу, 7 280 176,38 грн - пені, 625 596,52 грн - 3% річних відмовлено.

Постановою Верховного Суду від 19.07.2022 касаційну скаргу АТ "Укртрансгаз" задоволено, рішення Господарського суду Хмельницької області від 05.10.2021 та постанову Північно-західного апеляційного господарського суду від 18.01.2022 у справі № 924/1153/19 скасовано, справу № 924/1153/19 передано на новий розгляд до Господарського суду Хмельницької області.

Верховний Суд дійшов висновку, що судами першої та апеляційної інстанцій не надано будь-якої оцінки наданим позивачем на підтвердження наявності у відповідача небалансів актам врегулювання щодобових небалансів, довідкам про добові небаланси, реєстрам завантаження файлів до Інформаційної платформи за березень-червень 2019 року, відповідно не було досліджено обставини, які вони підтверджують або спростовують /т. 7 а.с. 184-207/.

Рішенням Господарського суду Хмельницької області від 09.01.2023 у справі № 924/1153/19 позов АТ "Укртрансгаз", м. Київ до АТ "Оператор газорозподільної системи "Хмельницькгаз", м. Хмельницький про стягнення 148 414 733,81 грн задоволено.

Стягнуто з АТ „Оператор газорозподільної системи "Хмельницькгаз" на користь АТ „Укртрансгаз 140 508 960,91 грн заборгованості, 7 280 176,38 грн пені, 625 596,52 грн три проценти річних, 5 378 800,00 грн витрат зі сплати судового збору.

Рішення суду першої інстанції мотивовано тим, що позовні вимоги про стягнення з відповідача 140 508 960,91 грн заборгованості з оплати добових небалансів по договору транспортування природного газу № від 17.12.2015 за період з березня 2019 по червень 2019, а також нарахування 7 280 176,38 грн пені та 625 596,52 грн. 3% річних, є обґрунтованими, правомірними, доведеними та такими, що підлягають задоволенню /т. 8 а.с.124-135/.

26.01.2023 АТ „Оператор газорозподільної системи "Хмельницькгаз", звернулося до Північно-західного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить рішення Господарського суду Хмельницької області від 09.01.2023 у справі № 924/1153/19 скасувати та ухвалити нове рішення, яким позовні вимоги залишити без задоволення.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначає:

- нормами чинного законодавства визначено, що транспортування природного газу може здійснюватись лише в межах газотранспортної системи на підставі договору, укладеного з оператором газотранспортної системи;

- перелік послуг, які зазначені в п.2.3 Договору, є вичерпним і вчинення дій щодо врегулювання щодобових небалансів не передбачає;

- договором транспортування природного газу № від 17.12.2015 врегульовано негативний місячний небаланс, тоді як предметом спору є стягнення заборгованості з оплати за негативні щодобові небаланси;

- 19.07.2022 Верховний Суд у складі суддів Касаційного господарського суду, передаючи справу на новий розгляд до суду першої інстанції в своїй постанові по справі № 924/1153/19 зробив висновок про те, що діючим договором від 17.12.2015 не передбачено оплату за добові небаланси, а врегульовано умови та порядок розрахунків за послуги місячного балансування. Однак, приймаючи дане оскаржуване рішення місцевим судом дані висновки не взяті до уваги та належним чином не було перевірено реальність надання позивачем послуг балансування відповідачу відповідно до вимог Кодексу ГТС;

- суд першої інстанції при прийнятті рішення не врахував вказівки Верховного Суду та не перевірив реальність надання позивачем послуг балансування відповідачу відповідно до вимог Кодексу ГТС;

- договору, який би регулював відносини між сторонами щодо врегулювання щодобових небалансів, у позивача та відповідача немає;

- в жодних з наданих договорів купівлі-продажу природного газу не зазначено, що природний газ придбаний саме на Хмельницьку область, для АТ "Хмельницькгаз", для послуг балансування в об`ємах, який зазначено в актах приймання-передачі та в рахунках на оплату;

- крім того, в підтвердження своєї позиції АТ "Укртрансгаз" надавав ті ж самі акти приймання-передачі продажу природного газу по договорам з АТ "НАК "Нафтогаз України", ТОВ "Еру Трейдінг", ТОВ "ДТЕК Трейдінг", ТОВ "Євроенерготрейд" та ТОВ "Акспо Україна", ТОВ "ТРАФІГУРА ЮКРЕЙН" на закупівлю природного газу, які надані по даній справі по аналогічним справам з іншими Операторами ГРМ;

- так наприклад, по справі № 907/749/19 в підтвердження своєї позиції АТ "Укртрансгаз" надав ті ж самі акти, що підтверджується рішенням Господарського суду Закарпатської області від 17.11.2021 по справі № 907/749/19;

- водночас, згідно з положеннями п.2.3 Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з транспортування природного газу, затверджених Постановою НКРЕКП від 16.02.2017 № 201, при провадженні ліцензованої діяльності ліцензіат повинен дотримуватися таких організаційних вимог: придбавати енергоресурси, необхідні для здійснення своєї господарської діяльності, у недискримінаційний і прозорий спосіб та на ринкових умовах;

- при цьому до тарифу на транспортування природного газу для Оператора ГТС Регулятором (НКРЕКП) включено також і вартість природного газу, який використовується ним при здійсненні своєї господарської діяльності - для забезпечення виробничо-технологічних потреб, власних потреб та інших потреб;

- отже у тарифі для АТ "Укртрансгаз" закладено дані витрати для здійснення своєї господарської діяльності та підтримання належного рівня функціонування ГТС;

- наслідком відсутності природного газу для виробничо-технологічних потреб могла виникнути ситуація з припиненням роботи технологічного обладнання газотранспортної системи. А тому позивач укладає договори про закупівлю природного газу для забезпечення власної виробничо-господарської діяльності;

- тобто зазначені договори та акти підтверджують виключно факт купівлі-продажу природного газу позивачем для забезпечення власної господарської діяльності згідно з р. 10 розділу XIII Фізичне балансування Кодексу ГТС;

- аналіз наданих АТ "Укртрансгаз" копій актів свідчить про те, що оператором ГТС - АТ "Укртрансгаз" закуповується природний газ для здійснення своєї господарської діяльності за кошти, отримані від замовників послуг транспортування (переважно постачальники природного газу), які оплачують доступ до потужності (згідно тарифів, що встановлені НКРЕКП), а потім АТ "Укртрансгаз" формує односторонні документи, які нібито підтверджують надання оператором газотранспортної системи - АТ "Укртрансгаз" послуг балансування та надаються до оплати суб`єктам ринку природного газу; тобто формується подвійна оплата та надається фіктивна послуга АТ "Укртрансгаз";

- понесені позивачем витрати на закупівлю природного газу у постачальників природного газу, не є доказами вчинення балансуючих дій (купівля-продаж короткострокових стандартизованих продуктів або отримання послуг балансування) та не відповідають вимогам Кодексу ГТС щодо вчинення балансуючих дій;

- суд першої інстанції помилково обмежився посиланням на подання позивачем згаданих договорів купівлі-продажу природного газу із зазначенням предмета цих договорів, але не дослідив їх зміст та не встановив фактичні обставини, пов`язані із закупівлею позивачем природного газу для надання відповідачу спірних послуг з балансування;

- судом першої інстанції необґрунтовано відхилено письмове клопотання АТ "Хмельницькгаз" про закриття провадження у справі № 924/1153/19 та усне клопотання про відстрочення виконання рішення суду по справі № 924/1153/19 на один рік, що було заявлено представником, в разі задоволення судом позовної заяви АТ "Укртрансгаз" до АТ "Хмельницькгаз" про стягнення коштів;

- судом першої інстанції залишено поза увагою, що пред`явлені до стягнення позивачем кошти у сумі 140 508 960,91 грн заборгованості, 7 280 176,38 грн пені та 625 596,52 грн 3% річних підлягають врегулюванню у відповідності до положень Закону України Про заходи, спрямовані на подолання кризових явищ та забезпечення фінансової стабільності на ринку природного газу, згідно з положеннями якого передбачено, врегулювання на умовах цього Закону, зокрема заборгованість операторів газорозподільних систем, у тому числі підтверджена судовими рішеннями, які набрали законної сили, за договорами про надання послуг з транспортування природного газу перед особою, що здійснювала функції оператора газотранспортної системи до 31 грудня 2019 року включно;

- відповідач перебуває на етапі процедурного виконання вимог, що передбачені вказаним Законом для того, щоб взяти участь у відповідних процедурах взаєморозрахунків між суб`єктами ринку природного газу;

- 31.08.2022 між АТ "Хмельницькгаз" та АТ "Укртрансгаз", на виконання вимог зазначеного Закону, підписано Акт звіряння сум;

- постановою НКРЕКП від 16 листопада 2022 року № 1472 Про включення АТ "Хмнельницькгаз" до Реєстру підприємств, які беруть участь у процедурі врегулювання заборгованості суб`єктів ринку природного газу - АТ "Хмельницькгаз" включено до Реєстру;

- судом першої інстанції не враховано, що держава, приймаючи відповідні нормативно-правові акти, змінює характер регулювання відповідних правовідносин, що склались між сторонам на підставі укладених між ними договорів. Тобто, правовідносини щодо проведення розрахунків між сторонами в цій частині зазнають імперативного регулюючого впливу держави, якою було прийнято Законом України Про заходи, спрямовані на подолання кризових явищ та забезпечення фінансової стабільності на ринку природного газу;

- отже незалежно від того, що правовідносини між сторонами виникли на підставі господарського договору, грошові зобов`язання між сторонами договору в частині, яку держава буде компенсувати за рахунок коштів державного бюджету, регулюються нормами адміністративного, зокрема, бюджетного законодавства.

За наведених обставин АТ "Хмельницькгаз" не погоджується з рішенням Господарського суду Хмельницької області від 09.01.2023 у справі № 924/1153/19 та вважає його незаконним та необґрунтованим, прийнятим з порушенням норм матеріального та процесуального права.

Ухвалою Північно-західного апеляційного господарського суду від 21.02.2023 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою АТ "Оператор газорозподільної системи "Хмельницькгаз" на рішення Господарського суду Хмельницької області від 09.01.2023 у справі № 924/1153/19; розгляд апеляційної скарги призначено на "22" березня 2023 року о 12:00 год. /т. 8 а.с. 170-171/.

27.02.2024 (вх. № 1657/24) від позивача надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому просить апеляційну скаргу АТ "Оператор газорозподільної системи "Хмельницькгаз" залишити без задоволення, рішення Господарського суду Хмельницької області від 09.01.2023 у справі № 924/1153/19 залишити без змін /т. 8 а.с. 175-181/.

Ухвалою суду від 06.03.2024 задоволено заяву (вх. № 856/23) АТ "Укртрансгаз" про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду /т. 8 а.с. 189-190/.

22.03.2023 судове засідання у справі № 924/1153/19 не відбулося у зв`язку із перебуванням у відпустці судді - члена колегії Тимошенка О.М.

24.03.2024 (вх. № 2431/24) від АТ "Хмельницькгаз" надійшли пояснення по справі щодо застосування Закону України "Про заходи спрямовані на подолання кризових явищ та забезпечення фінансової стабільності на ринку природного газу" /т. 8 а.с. 194-195/.

Ухвалою суду від 03.04.2023 розгляд справи № 924/1153/19 призначено на 12.04.2023 о 11:00 год. /т. 8 а.с. 211/.

10.04.2023 (вх. № 1563/23) від АТ "Оператор газорозподільної системи "Хмельницькгаз" надійшло клопотання про зупинення провадження у справі, у якому просить зупинити провадження у справі № 924/1153/19 до закінчення розгляду об`єднаною палатою Верховного Суду справи № 918/686/21 /т. 8 а.с. 214-215/.

12.04.2023 (вх. № 3026/23) від позивача надійшло заперечення на клопотання скаржника про зупинення провадження у справі № 924/1153/19, в якому просить відмовити в його задоволенні /т. 8 а.с. 226-227/.

Ухвалою суду від 12.04.2023 оголошено перерву в судовому засіданні до 19.04.2023 о 09:30 год. /т. 8 а.с. 234/.

18.04.2023 (вх. № 3182/23) від АТ "Оператор газорозподільної системи "Хмельницькгаз" надійшло клопотання про закриття провадження у справі № 924/1153/19 /т. 8 а.с. 237-238/.

18.04.2023 (вх. № 3207/23) від АТ "Укртрансгаз" надійшло заперечення на клопотання про закриття провадження у справі № 924/1153/19 /т. 8 а.с. 241-243/.

Ухвалою суду від 19.04.2023 клопотання АТ "Оператор газорозподільної системи "Хмельницькгаз" про зупинення провадження у справі № 924/1153/19 задоволено, зупинено провадження у справі № 924/1153/19 до закінчення перегляду Верховним Судом у складі об`єднаної палати Касаційного господарського суду справи № 918/686/21, зобов`язано сторони своєчасно повідомити Північно-західний апеляційний господарський суд про усунення обставин, які зумовили зупинення провадження у справі, шляхом надання копії постанови Верховного Суду у складі об`єднаної палати Касаційного господарського суду у справі № 918/686/21 /т. 8 а.с. 249-250/.

Ухвалою Північно-західного апеляційного господарського суду від 06.03.2024 поновлено апеляційне провадження за апеляційною скаргою АТ "Оператор газорозподільної системи "Хмельницькгаз" на рішення Господарського суду Хмельницької області від 09.01.2023 у справі № 924/1153/19. Розгляд апеляційної скарги призначено на "03" квітня 2024 р. об 11:00 год. /т. 9 а.с. 1/.

26.03.2024 (вх. № 2713/24) від АТ "Оператор газорозподільної системи "Хмельницькгаз" надійшло клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з тим, що представник Приходько С.В. 03.04.2024 о 12:20 год. приймає участь у розгляді справи № 924/706/23 в суді касаційної інстанції /т. 9 а.с. 3-4/.

Ухвалою суду від 02.04.2024 задоволено клопотання (вх.№ 1507/24) АТ "Укртрансгаз" про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду /т. 9 а.с. 19/.

Ухвалою суду від 03.04.2024 розгляд справи відкладено на 24.04.2024 о 12:00 год. /т. 9 а.с. 22/.

Ухвалою суду від 19.04.2024 задоволено заяву (вх. № 1814/24) представника АТ "Оператор газорозподільної системи "Хмельницькгаз" про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду /т. 9 а.с. 90/.

24.04.2024 (вх .№ 1936/24) від АТ "Оператор газорозподільної системи "Хмельницькгаз" надійшло клопотання, в якому просить зупинити розгляд справи № 924/1153/19 до вирішення по суті та набрання чинності рішенням Господарського суду м. Києва у справі № 910/3905/24, оскільки 08.04.2023 Господарським судом м. Києва відкрито провадження у справі № 910/3905/24 за позовом АТ "Оператор газорозподільної системи "Хмельницькгаз" до АТ "Укртрансгаз" про визнання п. 13.5 Договору транспортування природного газу № від 17.12.2015 недійсним з моменту укладення /т. 9 а.с. 32-33/.

Відповідач вважає, що справа № 924/1153/19 є такою, що пов`язана з вирішенням по суті справи № 910/3905/24 про визнання недійсним п. 13.5 спірного договору, яким узгоджено порядок сплати штрафних санкцій АТ "Хмельницькгаз", так як результати вирішення цього спору можуть спростувати наявність обов`язку АТ "Хмельницькгаз" по сплаті штрафних санкцій.

За таких обставин розгляд справи про стягнення коштів за договором транспортування природного газу № від 17.12.2015 є неможливим до вирішення Господарським судом м. Києва питання про дійсність чи недійсність п. 13.5 вказаного договору.

24.04.2024 (вх. № 3700/24) від представника АТ "Укртрансгаз" надійшло клопотання про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції, у якому просить врахувати заміну представника АТ "Укртрансгаз" для участі в судовому засіданні у справі № 924/1153/19, призначеному на 24.04.2024 о 12:00 год./т. 9 а.с. 38-39/.

24.04.2024 (вх. № 3701/24) від АТ "Оператор газорозподільної системи "Хмельницькгаз" надійшло клопотання про зменшення розміру пені, 3% річних та інфляційних втрат на 99,99% /т. 9 а.с. 44-47/.

24.04.2024 (вх. № 3707/24) від АТ "Укртрансгаз" надійшли додаткові пояснення у справі, в яких просить врахувати дані пояснення під час розгляду справи № 924/1153/19 /т. 9 а.с. 54-57/.

В судове засідання 24.04.2024 з`явилися представники сторін.

Розглянувши клопотання АТ "Оператор газорозподільної системи "Хмельницькгаз" (вх .№ 1936/24) про зупинення розгляду справи № 924/1153/19 до вирішення по суті та набрання чинності рішення Господарського суду м. Києва у справі № 910/3905/24, колегія суддів зазначає наступне.

В цьому клопотанні відповідач просить зупинити провадження у справі № 924/1153/19 до вирішення по суті та набрання чинності рішенням Господарського суду м. Києва у справі № 910/3905/24, оскільки зазначені справи тісно пов`язані між собою і результат останньої матиме суттєве значення при вирішенні даного спору.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 227 ГПК України суд зобов`язаний зупинити провадження у справі у випадках: об`єктивної неможливості розгляду цієї справи до вирішення іншої справи, що розглядається в порядку конституційного провадження, адміністративного, цивільного, господарського чи кримінального судочинства, - до набрання законної сили судовим рішенням в іншій справі; суд не може посилатися на об`єктивну неможливість розгляду справи у випадку, коли зібрані докази дозволяють встановити та оцінити обставини (факти), які є предметом судового розгляду.

Зупинення провадження у справі - це тимчасове й повне припинення всіх процесуальних дій у справі, що викликане настанням зазначених у законі причин, що перешкоджають подальшому руху процесу і щодо яких невідомо, коли вони можуть бути усунуті.

При цьому пов`язаною з даною справою є така інша справа, у якій інший суд встановлює обставини, що впливають чи можуть вплинути на подання і оцінку доказів у даній справі.

Слід зазначити, що метою зупинення провадження у справі до розгляду пов`язаної з нею справи є виявлення обставин, підстав, фактів тощо, що не можуть бути з`ясовані та встановлені у даному процесі, проте, які мають значення для справи, провадження у якій зупинено.

Отже, проаналізувавши подане відповідачем клопотання про зупинення провадження у справі, суд апеляційної інстанції встановив, що звернення АТ "Оператор газорозподільної системи "Хмельницькгаз" з позовом до АТ "Укртрансгаз" про визнання п. 13.5 Договору транспортування природного газу № від 17.12.2015 недійсним з моменту укладення не є свідченням того, що вказана обставина унеможливлює розгляд справи № 924/1153/19.

Предметом спору у справі № 924/1153/19 є стягнення заборгованості за врегулювання щодобових небалансів обсягів природного газу за березень, квітень, травень, червень 2019 року, предметом спору у справі № 910/3905/24 є визнання п. 13.5 Договору транспортування природного газу № від 17.12.2015 недійсним з моменту укладення, яким передбачено сплату пені у розмірі подвійної облікової ставки НБУ, що діяла у період за який сплачується пеня, від суми простроченого платежу за кожен день прострочення платежу у разі порушення замовником строків оплати.

У статті 204 ЦК України проголошується презумпція правомірності правочину.

Презумпція правомірності правочину означає те, що вчинений правочин вважається правомірним, тобто таким, що зумовлює набуття, зміну чи припинення, породжує, змінює або припиняє цивільні права та обов`язки, доки ця презумпція не буде спростована.

Тобто до спростування презумпції правомірності правочину всі права, набуті сторонами за ним, можуть безперешкодно здійснюватися, а створені обов`язки підлягають виконанню. Спростування презумпції правомірності правочину відбувається тоді коли недійсність правочину прямо встановлена законом (тобто має місце його нікчемність), якщо він визнаний судом недійсним, тобто існує рішення суду, яке набрало законної сили (тобто оспорюваний правочин визнаний судом недійсним).

Колегія суддів вважає, що прийняття рішення у справі № 910/3905/24 не змінює правовідносин за договором транспортування природного газу № від 17.12.2015 та не змінює факту порушення відповідачем умов договору та наявності у відповідача заборгованості.

Отже обставини, наведені відповідачем у клопотанні про зупинення провадження у справі, не можуть самі по собі слугувати підставою для обов`язкового зупинення провадження у справі № 924/1153/19, а наявні в матеріалах цієї справи докази дозволяють встановити та оцінити обставини (факти), які є предметом цього судового розгляду.

Крім того, оцінюючи зміст позовних вимог у справі № 910/3905/24 та у справі № 924/1153/19, судова колегія вважає за необхідне відзначити, що навіть сама по собі взаємопов`язаність двох справ також не свідчить про неможливість розгляду цієї справи до ухвалення рішення у іншій справі, оскільки незалежно від результату розгляду справи № 910/3905/24, господарський суд має достатньо правових підстав для розгляду та вирішення по суті справи № 924/1153/19.

Разом з тим, відповідно до частин 1-2 статті 270 ГПК України у суді апеляційної інстанції справи переглядаються за правилами розгляду справ у порядку спрощеного позовного провадження з урахуванням особливостей, передбачених у цій главі. Розгляд справ у суді апеляційної інстанції починається з відкриття першого судового засідання.

Тобто, виходячи з системного аналізу змісту положень частини 3 статті 195, частин 1-2 статті 270 ГПК України зупинення провадження у справі на підставі пункту 5 частини 1 статті 227 ГПК України допускається лише до початку розгляду (перегляду) апеляційним судом справи по суті.

Як вбачається з матеріалів справи, ухвалою Північно-західного апеляційного господарського суду від 24.02.2023 проведення підготовчих дій закінчено. Розгляд апеляційної скарги призначено на 22.03.2023.

Ухвалою суду від 03.04.2023 розгляд апеляційної скарги призначено на 12.04.2023.

Ухвалою суду від 12.04.2020 у справі № 924/1153/19 оголошено перерву в судовому засіданні до 19.04.2023.

Ухвалою суду від 19.04.2023 зупинено провадження у справі № 924/1153/19 до закінчення перегляду Верховним Судом у складі об`єднаної палати Касаційного господарського суду справи № 918/686/21.

Ухвалою суду від 06.03.2024 поновлено апеляційне провадження за апеляційною скаргою АТ "Оператор газорозподільної системи "Хмельницькгаз" на рішення Господарського суду Хмельницької області від 09.01.2023 у справі № 924/1153/19, розгляд призначено на 03.04.2024.

Ухвалою суду від 03.04.2024 розгляд справи відкладено на 24.04.2024.

Відповідно до частини 2 статті 216 ГПК України якщо спір, розгляд якого по суті розпочато, не може бути вирішено в даному судовому засіданні, судом може бути оголошено перерву в межах встановлених цим Кодексом строків розгляду справи, тривалість якої визначається відповідно до обставин, що її викликали, з наступною вказівкою про це в рішенні або ухвалі.

Наведене свідчить, що розгляд (перегляд) апеляційним судом справи по суті вже було розпочато.

В свою чергу клопотання відповідача про зупинення провадження у справі подано до апеляційного суду лише 24.04.2024, тобто вже на стадії апеляційного перегляду справи по суті, що з урахуванням приписів частини 3 статті 195, частин 1-2 статті 270 ГПК України, свідчить про відсутність передбачених чинним процесуальним законом підстав для зупинення апеляційного провадження на підставі пункту 5 частини 1 статті 227 ГПК України.

В судовому засіданні 24.04.2024 представник відповідача підтримав доводи апеляційної скарги.

Представник позивача у судовому засіданні заперечив проти доводів апеляційної скарги та надав пояснення в обґрунтування своєї позиції. Просив відмовити а задоволенні апеляційної скарги, а рішення суду першої інстанції - залишити без змін.

Відповідно до ч. 1 ст. 269 ГПК України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній та додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Заслухавши пояснення представників позивача та відповідача, дослідивши матеріали справи, суд

ВСТАНОВИВ:

17.12.2015 між АТ "Укртрансгаз" (надалі - оператор) та АТ "Оператор газорозподільної системи "Хмельницькгаз" (надалі - замовник) укладено договір № (надалі - договір), за пунктом 2.1 якого оператор надає замовнику послуги транспортування природного газу (далі послуги) на умовах, визначених у цьому договорі, а замовник сплачує оператору встановлену в цьому договорі вартість таких послуг.

Згідно з п. 2.2 договору послуги надаються на умовах, визначених у Кодексі газотранспортної системи (надалі - Кодекс ГТС), затвердженому постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі НКРЕП), від 30.09.2015 № 2493, з урахуванням особливостей, передбачених цим договором.

Пунктом 2.3 договору визначено, що послуги, які можуть бути надані замовнику за цим договором, а саме: послуга замовленої потужності в точках входу та виходу до/з газотранспортної системи (далі розподіл потужності); послуги фізичного транспортування природного газу газотранспортною системою на підставі підтверджених номінацій (далі-транспортування); послуги балансування обсягів природного газу, які подаються до газотранспортної системи і відбираються з неї (далі - балансування).

Обсяг послуг, що надаються за цим договором, визначається підписанням додатка 1 (розподіл потужності) та/або додатка 2 (транспортування) до цього договору (п. 2.4 договору).

Приймання-передача газу, документальне оформлення та подання звітності оператору здійснюються відповідно до вимог Кодексу (п. 2.5 договору).

За умовами п. 2.6 договору замовник має виконувати вимоги, визначені в Кодексі, подавати газ у точках входу та/або приймати газ у точках виходу в обсягах, встановлених цим договором, протягом погоджених термінів, а також оплачувати послуги на умовах, зазначених у договорі.

Оператор має виконувати вимоги, визначені в Кодексі, приймати газ у точках входу та/або передавати газ у точках виходу в обсягах, встановлених цим договором, протягом погоджених термінів (п. 2.7 договору).

Додатки 1, 2, 3 є невід`ємною частиною цього договору. При цьому додаток 3 укладається у випадку, коли замовником послуг є оператор газорозподільної системи, прямий споживач, газодобувне підприємство або виробник біогазу (п. 2.8 договору).

Відповідно до п. 3.2 Договору оператор має право стягувати із замовника додаткову плату у разі перевищення розміру договірної потужності та/або за недотримання вимог щодо якості газу, який передається ним в газотранспортну систему, в порядку, визначеному цим договором.

Пунктом 4.1 договору передбачено, що замовник зобов`язаний своєчасно та в повному обсязі оплачувати вартість наданих йому послуг; надати оператору фінансове забезпечення в порядку, встановленому у Кодексі та цьому договорі; дотримуватися обмежень, встановлених цим договором та Кодексом; негайно виконувати розпорядження диспетчерської служби оператора; вчасно врегульовувати небаланси; не перевищувати замовлені потужності, визначені в цьому договорі; повідомляти оператора про зміну умов, які стали підставою для укладення цього договору; забезпечити можливість цілодобового зв`язку оператора з представниками замовника, зазначеними в цьому договорі; здійснювати додаткову оплату оператору у разі перевищення розміру договірної потужності та/або недотримання параметрів якості природного газу, який передається ним в газотранспортну систему, в порядку, визначеному цим договором.

Порядок комерційного обліку природного газу (у тому числі приладового) та перевірки комерційних вузлів обліку, а також порядок приймання-передачі природного газу в точках входу/виходу до/з газотранспортної системи та визначення і перевірки параметрів якості в цих точках здійснюється сторонами відповідно до вимог Кодексу та з урахуванням цього договору (п. 5.1 договору).

Окремим додатком 3 до цього договору між оператором та замовником, який є оператором газорозподільної системи/прямим споживачем/газовидобувним підприємством/виробником біогазу, інших видів газу з альтернативних джерел, визначається перелік комерційних вузлів обліку газу, встановлених на всіх фізичних точках входу/виходу до відповідного замовника (п. 5.4 договору).

На кожну фізичну точку входу/виходу до/з газотранспортної системи складається акт розмежування балансової належності газопроводів та експлуатаційної відповідальності сторін, який має містити схему потоків газу через вузол обліку природного газу (далі ВОГ), його місце розташування на схемі, межу балансової належності та, за необхідності, схематичне позначення іншого обладнання чи засобів вимірювальної техніки (далі ЗВТ) (п. 5.5 договору).

Пунктом 9.1 договору сторони узгодили, що у разі виникнення у замовника негативного місячного небалансу та неврегулювання ним негативного місячного небалансу відповідно до Кодексу в строк до дванадцятого числа місяця, наступного за газовим місяцем, замовник зобов`язаний сплатити оператору за послуги балансування. Негативний місячний небаланс замовника визначається відповідно до Кодексу.

Вартість послуг балансування за газовий місяць визначається на підставі даних про негативний місячний небаланс замовника за формулою, визначеною в пункті 9.2 договору.

Базова ціна газу визначається оператором відповідно до Кодексу. Оператор визначає базову ціну газу щомісяця в строк до десятого числа місяця, наступного за газовим місяцем, та розміщує її на веб-сайті (п. 9.3 договору).

Відповідно до п. 9.4 договору оператор до чотирнадцятого числа місяця, наступного за газовим місяцем, надає замовнику на його електронну адресу розрахунок вартості послуг балансування та рахунок-фактуру. Замовник зобов`язаний здійснити оплату у строк, що не перевищує п`яти банківських днів.

Пунктом 17.3 договору сторони визначили, що у разі внесення та затвердження Регулятором змін до Типового договору транспортування природного газу сторони зобов`язані протягом місяця внести відповідні зміни до цього договору.

Згідно з п. 19.2 договору, будь-яке повідомлення, вимога, звіт або інша інформація, що мають бути надані за цим договором, повинні бути письмово оформлені і вважаються наданими, якщо їх надіслано на адреси вказані в цьому договорі, рекомендованим листом зі сплаченим поштовим збором, вручено кур`єром особисто уповноваженій особі сторони або у погоджених випадках направлено електронною поштою. Повідомлення вимоги звіти або інша інформація, надіслані або передані за допомогою засобів, зазначених у пункті 19.2 цього розділу, вважаються отриманими адресатом на дату їх отримання (п.19.3 договору).

30.12.2016 між позивачем (оператор) та відповідачем (замовник) укладено додаткову угоду № 1 до договору, в якій, зокрема, пункт 9.4 розділу IX викладено в такій редакції:

"9.4. Оператор до чотирнадцятого числа місяця, наступного за газовим місяцем, надає замовнику на його електронну адресу розрахунок вартості послуг балансування та рахунок-фактуру, замовник, крім вартості послуг, вказаних в абзаці другому цього пункту, зобов`язаний здійснити оплату у строк, що не перевищує п`яти банківських днів;

- оплата вартості послуг балансування оператором газорозподільної системи за рахунок виділених субвенцій з державного бюджету на покриття пільг, субсидій та компенсацій побутовим споживачам проводиться у строки та за процедурою, передбаченою Порядком перерахування деяких субвенцій з державного бюджету місцевим бюджетам на надання пільг, субсидій та компенсацій, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 11 січня 2005 року № 20, у сумі, що не перевищує вартості послуг розподілу фактично спожитого природного газу зазначеними споживачами за розрахунковий період" /т. 1 а.с. 20-22/.

Звертаючись до суду з позовом у цій справі, позивач вказує, що за результатами співставлення остаточних алокацій подач/відборів відповідачем природного газу до/з газотранспортної системи за березень, квітень, травень, червень 2019 року він виявив наявність небалансів як різниці між вказаними алокаціями подач/відборів природного газу, на підставі чого здійснив розрахунок остаточних обсягів добового небалансу відповідача за кожну газову добу звітного місяця та визначив його остаточну плату за такі добові небаланси за кожну газову добу і сумарно за звітний місяць, а саме:

- за березень 2019 року виявлено остаточні обсяги добових небалансів у розмірі 4908,63336 м3 на загальну вартість 47 361 558,21 грн;

- за квітень 2019 року виявлено остаточні обсяги добових небалансів у розмірі 3 697,80813 м3 на загальну вартість 32 388 849,98 грн;

- за травень 2019 року виявлено остаточні обсяги добових небалансів у розмірі 4038,29458 м3 на загальну вартість 33 204 812,56 грн;

- за червень 2019 року виявлено остаточні обсяги добових небалансів у розмірі 3176,4370 м3 на загальну вартість 27 553 740,25 грн.

Позивачем долучено до матеріалів справи акти врегулювання щодобових небалансів № 03-2019- за березень 2019 року, № 04-2019- за квітень 2019 року, № 05-2019- за травень 2019 року, № 06-2019- за червень 2019 року, довідки позивача № 1 про добові небаланси відповідача, що виникли внаслідок відбору природного газу для витрат оператора газорозподільної системи за березень, квітень, травень та червень 2019 року, довідки позивача № 2 про добові небаланси відповідача, що виникли внаслідок несанкціонованого відбору природного газу споживачами з газорозподільної системи за березень, квітень, травень 2019 року, довідки позивача № 3 про добові небаланси відповідача за березень, квітень, травень, червень 2019 року, електронні докази що розміщені на цифровому диску DVD-R№ZE-6369-DVR-T47D (форми №№ 2, 3), реєстри завантаження файлів до Інформаційної платформи, які досліджувалися судом першої інстанції при підготовці справи до розгляду і в судовому засіданні /т. 1 а.с. 28-34, 39-48, 49-77, 141/.

Матеріали справи містять докази закупівлі позивачем протягом періоду березень-червень 2019 року обсягів природного газу, в тому числі і для балансування газотранспортної системи, за наступними договорами: № -ВТВ від 28.08.2018, укладеним з ПАТ "НАК "Нафтогаз України"; № -ВТВ від 28.08.2018, укладеним з ПАТ "НАК "Нафтогаз України"; № -ВТВ від 28.08.2018, укладеним з ПАТ "НАК "Нафтогаз України"; № -ВТВ від 28.08.2018, укладеним з ПАТ "НАК "Нафтогаз України"; № -ВТВ від 28.08.2018, укладеним з ПАТ "НАК "Нафтогаз України"; № -ВТВ від 28.08.2018, укладеним з ПАТ "НАК "Нафтогаз України"; № -ВТВ від 28.08.2018, укладеним з ПАТ "НАК "Нафтогаз України"; № від 28.08.2018, укладеним з ТОВ "ТРАФІГУРА ЮКРЕЙН"; № від 25.09.2018, укладеним з ТОВ "ТРАФІГУРА ЮКРЕЙН"; № від 25.09.2018, укладеним з ТОВ "ЕРУ ТРЕЙДІНГ"; № від 25.09.2018, укладеним з ТОВ "ЕРУ ТРЕЙДІНГ"; № від 22.11.2018, укладеним з ТОВ "ЕРУ ТРЕЙДІНГ"; № від 22.11.2018, укладеним з ТОВ "ЕРУ ТРЕЙДІНГ"; № від 22.11.2018, укладеним з ТОВ "ЕРУ ТРЕЙДІНГ"; № від 27.05.2019, укладеним з ТОВ "ЕРУ ТРЕЙДІНГ"; № від 27.05.2019, укладеним з ТОВ "ДТЕК ТРЕЙДІНГ"; № від 27.05.2019, укладеним з ТОВ "ЄВРОЕНЕРГОТРЕЙД"; № від 27.05.2019, укладеним з ТОВ "ЄВРОЕНЕРГОТРЕЙД"; № від 27.05.2019, укладеним з ТОВ "Акспо Україна"; № від 27.05.2019, укладеним з ТОВ "Акспо Україна" /т.4 а.с. 23-184/.

Позивач також на підтвердження виконання вищевказаних договорів та отримання протягом спірного періоду обсягів природного газу подав акти приймання-передачі природного газу від 31.03.2019 - щодо обсягів, переданих протягом березня 2019 року, від 30.04.2019 - щодо обсягів, переданих протягом квітня 2019 року, від 31.05.2019 - щодо обсягів, переданих протягом травня 2019 року, від 30.06.2019 - щодо обсягів, переданих протягом червня 2019 року /т. 4 а.с. 185-218/.

Матеріали справи містять Акт звіряння сум станом на 31.08.2022, підписаний позивачем та відповідачем. Вказаний акт підтверджує заборгованість відповідача за договором транспортування природного газу № від 17.12.2015 за період 2016-2019 рр. на загальну суму 409 903 882,35 грн, в тому числі з урахуванням спірних сум за період з березня 2019 року по червень 2019 року, що є предметом розгляду справи /т. 8 а.с. 73/.

Позивач подав до суду Реєстр підприємств, які беруть участь у процедурі врегулювання заборгованості суб`єктів ринку природного газу. АТ "Хмельницькгаз" включено до цього Реєстру під номером 47 /т. 8 а.с. 97/.

Також позивач подав розрахунок суми основного боргу, пені та 3% річних за добовий небаланс (березень-червень 2019 року) /т. 1 а.с. 138/.

Господарський суд Хмельницької області рішенням від 09.01.2023 позов задоволив у повному обсязі та стягнув з відповідача на користь позивача 140 508 960,91 грн заборгованості, 7 280 176,38 грн пені, 625 596,52 грн три проценти річних, 5 378 800,00 грн витрат зі сплати судового збору.

Розглянувши матеріали справи, апеляційну скаргу, перевіривши юридичну оцінку обставин справи та повноту їх встановлення, дослідивши правильність застосування місцевим господарським судом при винесенні рішення норм матеріального та процесуального права, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а оскаржуване судове рішення залишити без змін, виходячи з наступного.

Статтею 11 Цивільного кодексу України встановлено, що підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.

Згідно з частиною першою статті 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків (ч. 1 ст. 626 ЦК України).

Статтею 627 ЦК України встановлено, що відповідно до статті 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Судом встановлено, що 17.12.2015 між АТ "Укртрансгаз" та АТ "Оператор газорозподільної системи "Хмельницькгаз" укладено договір № , за пунктом 2.1 якого оператор надає замовнику послуги транспортування природного газу (далі послуги) на умовах, визначених у цьому договорі, а замовник сплачує оператору встановлену в цьому договорі вартість таких послуг.

Згідно з ч. 1 ст. 628 ЦК України зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

Відповідно до ч. 1 ст. 638 Цивільного кодексу України договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.

За приписами частин 1, 3 статті 180 Господарського кодексу України зміст господарського договору становлять умови договору, визначені угодою його сторін, спрямованою на встановлення, зміну або припинення господарських зобов`язань, як погоджених сторонами, так і тих, що приймаються ними як обов`язкові умови договору відповідно до законодавства. При укладенні господарського договору сторони зобов`язані у будь-якому разі погодити предмет, ціну та строк дії договору. Умови про предмет у господарському договорі повинні визначати найменування (номенклатуру, асортимент) та кількість продукції (робіт, послуг), а також вимоги до їх якості.

Ціна у господарському договорі визначається в порядку, встановленому цим Кодексом, іншими законами, актами Кабінету Міністрів України. За згодою сторін у господарському договорі може бути передбачено доплати до встановленої ціни за продукцію (роботи, послуги) вищої якості або виконання робіт у скорочені строки порівняно з нормативними (ч. 5 ст. 180 ГК України).

Взаємовідносини, які виникають у процесі укладення договорів транспортування природного газу, регулюються Законом України "Про ринок природного газу", Кодексом ГТС та Типовим договором.

За приписами частин 1, 2 статті 32 Закону України "Про ринок природного газу" (в редакції, чинній станом на момент виникнення спірних правовідносин) транспортування природного газу здійснюється на підставі та умовах договору транспортування природного газу в порядку, передбаченому Кодексом ГТС та іншими нормативно-правовими актами. За договором транспортування природного газу оператор ГТС зобов`язується забезпечити замовнику послуги транспортування природного газу на період та умовах, визначених у договорі транспортування природного газу, а замовник зобов`язується сплатити оператору ГТС встановлену в договорі вартість послуг транспортування природного газу. Типовий договір транспортування природного газу затверджується Регулятором.

Постановою НКРЕКП від 30.09.2015 № 2497 затверджено типову форму договору транспортування природного газу, за яким оператор надає замовнику послугу транспортування природного газу на умовах, визначених у цьому договорі, а замовник сплачує оператору встановлені в цьому договорі вартість такої послуги та плату (за їх наявності), які виникають при його виконанні.

Відповідно до постанови НКРЕКП від 30.09.2015 № 2497 (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) Типовий договір транспортування природного газу містить додатки до нього, а саме: додаток 1 розподіл потужності, додаток 2 транспортування, додаток 3 перелік комерційних вузлів обліку газу, фактично встановлених у пунктах приймання-передачі газу.

Кодекс ГТС (тут і надалі застосовується в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) є регламентом функціонування ГТС України та визначає правові, технічні, організаційні та економічні засади функціонування ГТС України. Дія цього Кодексу поширюється на всіх суб`єктів ринку природного газу України: операторів суміжних систем, газовидобувні підприємства, замовників, споживачів та постачальників природного газу незалежно від підпорядкування та форми власності.

Пункт 5 глави 1 розділу І Кодексу ГТС визначає договір транспортування як договір, укладений між оператором ГТС та замовником послуг транспортування природного газу на основі типового договору транспортування природного газу, затвердженого Регулятором, згідно з яким оператор ГТС надає замовнику одну чи декілька складових послуг транспортування природного газу (замовлення розподілу потужності, замовлення транспортування природного газу, послуга балансування) на період та умовах, визначених у такому договорі, а замовник послуг транспортування оплачує оператору ГТС вартість отриманих послуг (послуги).

Судом береться до уваги, що укладений між сторонами Договір містить розділ IX, яким визначається вартість послуг балансування та порядок розрахунків за них. Зокрема, відповідно до п. 9.1 Договору у разі виникнення у замовника негативного місячного небалансу та неврегулювання ним негативного місячного небалансу відповідно до Кодексу в строк до дванадцятого числа місяця, наступного за газовим місяцем, замовник зобов`язаний сплатити оператору за послуги балансування. Негативний місячний небаланс замовника визначається відповідно до Кодексу.

Пунктом 9.2 договору сторони узгодили визначення вартості послуг балансування за газовий місяць (Р) на підставі даних про негативний місячний небаланс замовника за формулою: балансування = БЦГ х К х Qбг, де БГЦ базова ціна газу, Qбг обсяг негативного місячного небалансу замовника, К коефіцієнт компенсації, що дорівнює 1,2. При розмірі небалансу до 5% від обсягу природного газу, відібраного з газотранспортної системи застосовується коефіцієнт, що дорівнює 1.

Базова ціна газу визначається оператором відповідно до Кодексу.

Тобто розділ 9 укладеного сторонами договору містить умови, які визначають вартість послуг балансування.

Поряд з цим відповідно до п. 2.4 договору обсяг послуг, що надаються за цим договором, визначається з підписанням додатка 1 до цього договору (розподіл потужності) та/або додатка 2 (транспортування), які не укладались.

Відсутність відповідних додатків, які самі сторони в договорі визнали його невід`ємною частиною, тобто такими, що за змістом є обов`язковими, а отже й істотними в контексті предмету договору, за звичайних обставин мала б свідчити про неукладеність договору.

Разом з тим обов`язковість названих додатків до договору транспортування, виходячи з наведених приписів законодавства, передбачена й безпосередньо законом.

Водночас не можна вважати неукладеним договір після його повного чи часткового виконання сторонами. Якщо дії сторін свідчать про те, що договір фактично був укладений, суд має розглянути по суті питання щодо відповідності цього договору вимогам закону (пункт 49 постанови Великої Палати Верховного Суду від 05.06.2018 у справі № 338/180/17).

Фактичне виконання усіма сторонами спірного договору виключає кваліфікацію цього договору як неукладеного. Зазначена обставина також виключає можливість застосування до спірних правовідносин частини 8 статті 181 Господарського кодексу України, за змістом якої визнання договору неукладеним (таким, що не відбувся) може мати місце на стадії укладання господарського договору, якщо сторони не досягли згоди з усіх істотних його умов.

Подібний правовий висновок викладено в постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 18.02.2022 у справі № 918/450/20 (яка висловлена після подання касаційної скарги), у постанові Верховного Суду від 11.10.2018 у справі № 922/189/18.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що непідписання вказаних додатків 1 та 2 не позбавляє відповідача можливості фактичного отримання природного газу та не знімає з позивача обов`язків на транспортування природного газу до відповідача.

При цьому послуги балансування системи безпосередньо пов`язані із послугою транспортування природного газу.

Так відповідно до пункту 1 глави 1 розділу VІІІ Кодексу ГТС одержання доступу до потужності, надання послуг із транспортування, у тому числі вчинення дій з врегулювання добового небалансу, є складовими послуги транспортування природного газу та здійснюються виключно на підставі договору транспортування. Договір транспортування є документом, який регулює правовідносини між оператором газотранспортної системи і окремим замовником послуг транспортування.

Оператор газотранспортної системи - суб`єкт господарювання, який на підставі ліцензії здійснює діяльність із транспортування природного газу газотранспортною системою на користь третіх осіб (замовників); оператор газорозподільної системи - суб`єкт господарювання, який на підставі ліцензії здійснює діяльність із розподілу природного газу газорозподільною системою на користь третіх осіб (замовників) (пункти 19 частини 1 статті 1 Закону України Про ринок природного газу).

Згідно з пунктом 5 глави 1 розділу І Кодексу ГТС балансування системи - діяльність, яка здійснюється оператором газотранспортної системи в рамках надання послуг транспортування, що полягає у врівноваженні попиту та пропозиції природного газу у газотранспортній системі, що охоплює фізичне балансування та комерційне балансування. Фізичним балансуванням є заходи, що вживаються оператором газотранспортної системи для забезпечення цілісності газотранспортної системи, а саме, необхідного співвідношення обсягів природного газу, що фізично надійшли через точки входу, і обсягів природного газу, фізично відібраного з точок виходу. Комерційне балансування - діяльність оператора газотранспортної системи, що полягає у визначенні та врегулюванні небалансу, який виникає з різниці між обсягами природного газу, що надійшли через точки входу, і обсягів природного газу, відібраного через точку виходу, у розрізі замовників послуг транспортування, що здійснюється на основі алокації. Портфоліо балансування - сукупність подач та відборів замовника послуг транспортування природного газу.

Замовник послуг транспортування - юридична особа або фізична особа - підприємець, яка на підставі договору транспортування, укладеного з оператором газотранспортної системи, замовляє одну чи декілька складових послуг транспортування природного газу (замовлення розподілу потужності, замовлення транспортування природного газу, послуга балансування).

Пунктом 3 глави 1 розділу XIV Кодексу ГТС визначено, що перевищення обсягів відібраного природного газу з газотранспортної системи над обсягами переданого природного газу є негативним небалансом.

Відповідно до розділу 1 Кодексу ГТС небаланс - це різниця між обсягами природного газу, поданими замовником послуг транспортування для транспортування на точці входу, та відібраними замовником послуг транспортування з газотранспортної системи на точці виходу, що визначається за процедурою алокації.

За умовами пункту 2 розділу XIII Кодексу ГТС замовники послуг транспортування зобов`язані своєчасно врегульовувати свої небаланси. Оператор газотранспортної системи вчиняє дії з врегулювання добового небалансу виключно з метою підтримання звичайного рівня функціонування газотранспортної системи в разі недотримання замовниками послуг транспортування своїх підтверджених номінацій.

Згідно з пунктом 1 глави 1 розділу XIV Кодексу ГТС замовники послуг транспортування відповідають за збалансованість своїх портфоліо балансування протягом періоду балансування для мінімізації потреб оператора газотранспортної системи у вчиненні дій із врегулювання небалансів, передбачених цим Кодексом. Періодом балансування є газова доба (D).

Пунктами 1, 2 глави 6 розділу XIV Кодексу ГТС передбачено, що оператор газотранспортної системи розраховує обсяг добового небалансу для кожного портфоліо балансування замовників послуг транспортування природного газу за кожну газову добу як різницю між алокаціями подач природного газу до газотранспортної системи та алокаціями відбору з газотранспортної системи (з урахуванням підтверджених торгових сповіщень). У випадку якщо сума подач природного газу замовника послуг транспортування за газову добу дорівнює сумі відборів природного газу замовника послуг транспортування за цю газову добу, вважається, що у замовника послуг транспортування природного газу відсутній добовий небаланс за цю газову добу. У випадку якщо сума подач природного газу замовника послуг транспортування природного газу за газову добу не дорівнює сумі відборів природного газу замовника послуг транспортування природного газу за цю газову добу, вважається, що у замовника послуг транспортування природного газу є добовий небаланс і до нього застосовується плата за добовий небаланс.

Відповідно до пунктів 18, 19 глави 6 розділу XIV Кодексу ГТС оператор газотранспортної системи до 12 числа газового місяця, наступного за звітним, надає замовнику послуг транспортування природного газу в електронному вигляді через інформаційну платформу інформацію про остаточні щодобові подачі та відбори (у розрізі споживачів замовника послуг транспортування природного газу), обсяги та вартість щодобових небалансів у звітному газовому місяці. У випадку якщо загальна вартість щодобових негативних небалансів протягом звітного газового місяця перевищує загальну вартість щодобових позитивних небалансів протягом звітного газового місяця, оператор газотранспортної системи до 14 числа газового місяця, наступного за звітним, надсилає замовнику послуг транспортування природного газу рахунок на оплату за добовий небаланс (розмір визначається як різниця між загальною вартістю щодобових негативних небалансів протягом звітного газового місяця та загальною вартістю щодобових позитивних небалансів протягом звітного газового місяця). Замовник послуг транспортування природного газу має оплатити рахунок на оплату за добовий небаланс у строк до 20 числа місяця, наступного за звітним.

З матеріалів справи вбачається, що позивач на підтвердження наявності у відповідача небалансів надав акти врегулювання щодобових небалансів, довідки про добові небаланси, реєстри завантаження файлів до Інформаційної платформи за березень-червень 2019 року.

Так, звертаючись до суду з позовом у цій справі, позивач посилався на те, що за результатами співставлення остаточних алокацій подач/відборів відповідачем природного газу до/з газотранспортної системи за березень, квітень, травень, червень 2019 року він виявив наявність небалансів, як різниці між вказаними алокаціями подач/відборів природного газу, на підставі чого здійснив розрахунок остаточних обсягів добового небалансу відповідача за кожну газову добу звітного місяця та визначив його остаточну плату за такі добові небаланси за кожну газову добу і сумарно за звітний місяць, а саме :

- за березень 2019 року виявлено остаточні обсяги добових небалансів у розмірі 4908,63336 м3 на загальну вартість 47 361 558,21 грн;

- за квітень 2019 року виявлено остаточні обсяги добових небалансів у розмірі 3 697,80813 м3 на загальну вартість 32 388 849,98 грн;

- за травень 2019 року виявлено остаточні обсяги добових небалансів у розмірі 4038,29458 м3 на загальну вартість 33 204 812,56 грн;

- за червень 2019 року виявлено остаточні обсяги добових небалансів у розмірі 3176,4370 м3 на загальну вартість 27 553 740,25 грн.

Позивач надав до суду акти врегулювання щодобових небалансів № 03-2019- за березень 2019 року, № 04-2019- за квітень 2019 року, № 05-2019- за травень 2019 року, № 06-2019- за червень 2019 року, довідку № 1 про добові небаланси відповідача, що виникли внаслідок відбору природного газу для витрат оператора газорозподільної системи за березень, квітень, травень та червень 2019 року, довідку позивача № 2 про добові небаланси відповідача, що виникли внаслідок несанкціонованого відбору природного газу споживачами з газорозподільної системи за березень, квітень, травень 2019 року, довідки позивача № 3 про добові небаланси відповідача за березень, квітень, травень, червень 2019 року, електронні докази що розміщені на цифровому диску DVD-R№ZE-6369-DVR-T47D (форми №№ 2, 3), реєстри завантаження файлів до Інформаційної платформи.

Матеріали справи містять докази закупівлі позивачем протягом періоду березень-червень 2019 року обсягів природного газу, в тому числі і для балансування газотранспортної системи, за наступними договорами: № -ВТВ від 28.08.2018, укладеним з ПАТ "НАК "НафтогазУкраїни"; № -ВТВ від 28.08.2018, укладеним з ПАТ "НАК "Нафтогаз України"; № -ВТВ від 28.08.2018, укладеним з ПАТ "НАК "Нафтогаз України"; № -ВТВ від 28.08.2018, укладеним з ПАТ "НАК "Нафтогаз України"; № -ВТВ від 28.08.2018, укладеним з ПАТ "НАК "Нафтогаз України"; № -ВТВ від 28.08.2018, укладеним з ПАТ "НАК "Нафтогаз України"; № -ВТВ від 28.08.2018, укладеним з ПАТ "НАК "Нафтогаз України"; № від 28.08.2018, укладеним з ТОВ "ТРАФІГУРА ЮКРЕЙН"; № від 25.09.2018, укладеним з ТОВ "ТРАФІГУРА ЮКРЕЙН"; № від 25.09.2018, укладеним з ТОВ "ЕРУ ТРЕЙДІНГ"; №. від 25.09.2018, укладеним з ТОВ "ЕРУ ТРЕЙДІНГ"; № від 22.11.2018, укладеним з ТОВ "ЕРУ ТРЕЙДІНГ"; № від 22.11.2018, укладеним з ТОВ "ЕРУ ТРЕЙДІНГ"; № від 22.11.2018, укладеним з ТОВ "ЕРУ ТРЕЙДІНГ"; № від 27.05.2019, укладеним з ТОВ "ЕРУ ТРЕЙДІНГ"; № від 27.05.2019, укладеним з ТОВ "ДТЕК ТРЕЙДІНГ"; № від 27.05.2019, укладеним з ТОВ "ЄВРОЕНЕРГОТРЕЙД"; № від 27.05.2019, укладеним з ТОВ "ЄВРОЕНЕРГОТРЕЙД"; № від 27.05.2019, укладеним з ТОВ "Акспо Україна"; № від 27.05.2019, укладеним з ТОВ "Акспо Україна".

Згідно з п. 11.4 договору послуги балансування оформлюються одностороннім актом за підписом оператора на весь обсяг негативного місячного небалансу, неврегульованого замовником відповідно до Кодексу та розділу IX цього договору.

Разом з тим ст. 1 Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні" визначено, що первинний документ - документ, який містить відомості про господарську операцію та підтверджує її здійснення.

Відповідно до ст. 9 Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні" підставою для бухгалтерського обліку господарських операцій є первинні документи, які фіксують факти здійснення господарських операцій. Первинні документи повинні бути складені під час здійснення господарської операції, а якщо це неможливо - безпосередньо після її закінчення. Для контролю та впорядкування оброблення даних на підставі первинних документів можуть складатися зведені облікові документи.

Первинні та зведені облікові документи можуть бути складені на паперових або машинних носіях і повинні мати такі обов`язкові реквізити: назву документа (форми); дату і місце складання; назву підприємства, від імені якого складено документ; зміст та обсяг господарської операції, одиницю виміру господарської операції; посади осіб, відповідальних за здійснення господарської операції і правильність її оформлення; особистий підпис або інші дані, що дають змогу ідентифікувати особу, яка брала участь у здійсненні господарської операції.

Також згідно з Положенням про документальне забезпечення записів у бухгалтерському обліку, затвердженим наказом Міністерства фінансів України № 88 від 24.05.1995, господарські операції господарюючих суб`єктів фіксуються та підтверджуються первинними документами, складеними та оформленими відповідно до вимог зазначеного Положення; первинні документи для надання їм юридичної сили та доказовості повинні мати такі обов`язкові реквізити: назва підприємства, від імені якого складено документ, назва документа, дата та місце складання, зміст господарської операції та її вимірники (у натуральному та вартісному виразі), посади, підписи та прізвища осіб, відповідальних за здійснення господарської операції та складання первинного документу; первинні документи підлягають обов`язковій перевірці працівниками, які ведуть бухгалтерський облік.

Односторонній акт врегулювання щодобових небалансів, з урахуванням норм Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні", Положення про документальне забезпечення записів у бухгалтерському обліку, затвердженого наказом Міністерства фінансів України № 88 від 24.05.1995, постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг № 2497 від 30.09.2015 "Про затвердження типового договору транспортування природного газу", та, враховуючи наявність у ньому всіх обов`язкових реквізитів, засвідчує факт здійснення господарської операції з врегулювання щодобових небалансів.

Відповідно до чинного законодавства, достатньою підставою оплати вчинених оператором ГТС дій щодо врегулювання добових небалансів за законом та договором є існування негативного добового небалансу, який доводиться алокаціями (звітами), складеними оператором ГТС, на підставі інформації, наданої самим замовником до Інформаційної платформи за березень - червень 2019 року.

Договір та Кодекс ГТС не передбачають надання оператором будь-яких інших підтверджень факту здійснення ним балансування (в тому числі відповідно до пп. 1 п. 3 розділу ХІІІ Кодексу ГТС) для того, щоб послуги балансування вважались наданими, а у оператора ГТС виникло право на отримання від замовника оплати.

Тобто позивач виключно у спосіб, який визначений умовами договору та Кодексом ГТС, здійснив документальне оформлення наданих послуг односторонніми актами про надання послуг балансування природного газу.

За наведених обставин посилання відповідача на те, що односторонні акти є неналежними доказами через те, що він їх не підписував, колегія суддів вважає безпідставними, оскільки оформлення послуг балансування односторонніми актами прямо передбачено чинним законодавством та пунктом 11.4 договору.

Крім того пунктом 19.1 договору сторони визначили, що вони обмінюються інформацією, що стосується надання послуг, відповідно до порядку і строки, передбачені Кодексом. А у пункті 9.4 договору визначили, що оператор до чотирнадцятого числа місяця, наступного за газовим місяцем, надає замовнику на його електронну адресу розрахунок вартості послуг балансування та рахунок-фактуру.

Судом встановлено, що в матеріалах справи містяться докази направлення позивачем відповідачу актів врегулювання щодобових небалансів за березень, квітень, травень та червень 2019 року та рахунків на оплату за щодобові небаланси за березень, квітень, травень та червень 2019 року через інформаційну платформу, відображені на цифровому диску DVD-R та паперових копіях електронних доказів - Реєстрі файлів відправлених з Інформаційної платформи ТОВ "Оператор ГТС України" за газові місяці у період березень, квітень, травень та червень 2019 року (акт врегулювання добових небалансів за газовий місяць, рахунок).

Пунктом 2 глави 3 розділу IV Кодексу ГТС передбачено, що суб`єкти ринку природного газу, які уклали (переуклали) з оператором газотранспортної системи договір транспортування, набувають права доступу до Інформаційної платформи та статусу користувача платформи з моменту укладення (переукладення) договору; згідно з частиною третьою глави 3 розділу IV Кодексу ГТС обмін даними між уповноваженими особами користувачів Інформаційної платформи та Інформаційною платформою (оператором газотранспортної системи) відбувається через електронну пошту та інтерфейс користувача інформаційної платформи веб-додатка. Усі операції, що здійснюються через інформаційну платформу, зберігаються з інформацією щодо відповідного користувача інформаційної платформи та часу здійснення операції.

Згідно з п. 19.2 договору будь-яке повідомлення, вимога, звіт або інша інформація, що мають бути надані за цим договором, повинні бути письмово оформлені і вважаються наданими, якщо їх надіслано на адреси, вказані в цьому договорі, рекомендованим листом зі сплаченим поштовим збором, вручено кур`єром особисто уповноваженій особі сторони або у погоджених сторонами випадках направлено електронною поштою.

Відповідно до п. 19.1 договору сторони обмінюються інформацією, що стосується надання послуг, відповідно до порядку і в строки, передбачені Кодексом.

Відповідно до пункту 4 глави 1 розділу XIV Кодексу ГТС оператор газотранспортної системи надсилає замовнику послуг транспортування відомості для визначення статусу небалансу замовника послуг транспортування. Відомості про статус небалансу надаються замовнику послуг транспортування за допомогою інформаційної системи.

Тобто не надіслання позивачем відповідачу через засоби поштового зв`язку актів та рахунків не може бути підставою для висновку про ненастання строку оплати, оскільки передача інформації про остаточні щодобові подачі та відбори між оператор газотранспортної системи та замовником відбувається в електронному вигляді як через інформаційну платформу, так і на електронну адресу відповідача.

На виконання вимог ч. 2 ст. 80 ГПК України щодо підтвердження наявності захищуваного суб`єктивного права позивачем були надані, у тому числі, і підписані сторонами акти приймання-передачі природного газу за розглядуваний період із визначенням точок приймання-передачі з ЕІС-кодами, підписання цих актів узгоджується і з п. 2.5 договору транспортування газу. Більш того у підписаних у всіх випадках уповноваженими представниками сторін актах приймання-передачі обсягів протранспортованого природного газу через певні вузли його обліку безпосередньо визначаються обсяги газу як "протранспортовані".

Суд зазначає, що оскільки (зважаючи на наявні у матеріалах справи акти приймання-передачі природного газу) ГРМ відповідача приєднана до ГТС позивача, а отже і здійснює відбір газу з ГТС (зокрема для подальшого розподілу споживачам газу), що регламентується положеннями розділу XII Кодексу ГТС, балансування ГТС позивачем пов`язано з балансуванням ГРМ відповідачем, обов`язок зі здійснення якого покладений на останнього п.п. 10 п. 3 глави 2 розділу І Кодексу ГРМ.

Відповідач (замовник) зобов`язаний своєчасно та в повному обсязі оплачувати вартість наданих йому послуг (п. 4.1 договору).

Замовник має оплатити рахунок у строк, що не перевищує п`яти банківських днів (п. 9.4 договору).

Пунктом 6 глави 6 розділу XIV Кодексу ГТС передбачено, що якщо добовий небаланс замовника послуг транспортування природного газу за газову добу є негативним, то вважається, що замовник послуг транспортування природного газу на підставі попередньої згоди, наданої на умовах договору на транспортування природного газу, придбав природний газ в оператора газотранспортної системи в обсязі добового небалансу та повинен сплатити оператору газотранспортної системи плату за добовий небаланс.

Отже у випадку наявності у оператора газорозподільної системи щодобових негативних небалансів, до нього застосовується плата за добовий небаланс та у нього виникає цивільний обов`язок з оплати таких щодобових небалансів.

Слід зазначити, що стаття 11 ЦК України як акт вищої юридичної сили та основного акту цивільного законодавства України (ст. 4 ЦК України), до підстав виникнення цивільних прав та обов`язків відносить як договори та інші правочини, так і акти цивільного законодавства та юридичні факти, зокрема, правовстановлюючі дії суб`єктів певних правовідносин, які передбачають виникнення кореспондуючих таким діям цивільних обов`язків.

За змістом ст. 14 ЦК України, цивільні обов`язки виконуються у межах, встановлених договором або актом цивільного законодавства.

Кодекс газотранспортної системи, як акт цивільного законодавства, договір, а також юридичні факти - правовстановлюючі дії уповноважених осіб оператора газорозподільної системи, які мають право доступу до інформаційної платформи від імені такого суб`єкту ринку природного газу (користувача платформи), що підтверджують господарські операції із щодобового відбору (споживання) природного газу з газотранспортної системи споживачами в зоні ліцензійної діяльності оператора та/або для власних виробничо технологічних витрат такого оператора в зазначених обсягах, з урахуванням, зокрема, п. 5 глави 4 розділу IV, п. 2 глави 3 розділу XII, п. 1 глави 1, п. 2.6 глави 6 розділу XIV Кодексу ГТС, - є підставою виникнення цивільних обов`язків щодо оплати вартості щодобових негативних небалансів.

Згідно з ч. 1 ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Матеріали справи не містять доказів сплати відповідачем добових небалансів по договору транспортування природного газу № від 17.12.2015.

Крім того матеріали справи містять Акт звіряння сум станом на 31.08.2022, що підписаний позивачем та відповідачем. Вказаний акт підтверджує заборгованість відповідача за договором транспортування природного газу № від 17.12.2015 за період 2016-2019рр. на загальну суму 409 903 882,35 грн, в тому числі з урахуванням спірних сум за період з березня 2019 по червень 2019, що є предметом розгляду справи.

За таких обставин, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про обґрунтованість позову в частині вимог про стягнення з відповідача 140 508 960,91 грн заборгованості з оплати добових небалансів по договору транспортування природного газу № від 17.12.2015 за період з березня 2019 року по червень 2019 року.

Відповідно до положень статей 525, 526, 530 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору, у встановлений строк (термін) його виконання та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, одностороння відмова від виконання зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається.

Згідно з ч. 2 ст. 193 ГК України кожна сторона повинна вжити усіх заходів, необхідних для належного виконання нею зобов`язання, враховуючи інтереси другої сторони та забезпечення загальногосподарського інтересу.

Відповідно до ч. 1 ст. 611 ЦК України встановлено, що у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема у вигляді сплати неустойки.

Частиною першою ст. 549 ЦК України визначено, що неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання.

Також положеннями ч. 1 ст. 230 ГК України передбачено, що учасник господарських відносин зобов`язаний сплатити, у разі порушення ним правил здійснення господарської діяльності, невиконання або неналежного виконання господарського зобов`язання господарські санкції у вигляді грошової суми (неустойка, штраф, пеня).

Відповідно до ст. 625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

На підставі наведеної норми позивачем нараховано та заявлено до стягнення 3% річних в загальній сумі 625 596,52 грн.

Окрім того в силу приписів ст. 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом (ст. 611 ЦК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 216 ГК України учасники господарських відносин несуть господарсько-правову відповідальність за правопорушення у сфері господарювання шляхом застосування до правопорушників господарських санкцій на підставах і в порядку, передбачених цим Кодексом, іншими законами та договором.

Ст. 209 ЦК України встановлено, що особа, яка не виконала зобов`язання або виконала його неналежним чином несе майнову відповідальність на умовах, передбачених законом або договором.

Отже порушення відповідачем строків оплати вартості врегулювання щодобових небалансів є порушенням зобов`язання, що відповідно до ст. 611 ЦК України тягне за собою правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема сплату неустойки.

Згідно зі ст. 546-551 ЦК України виконання зобов`язання може забезпечуватися неустойкою, порукою, гарантією, заставою, притриманням, завдатком. Виконання зобов`язання (основного зобов`язання) забезпечується, якщо це встановлено договором або законом. При цьому, неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Пенею, є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасного виконання грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання і її розмір (ч. 2 ст. 551 ЦК України) встановлюється договором або актом цивільного законодавства.

Відповідно до ч. 6 ст. 232 ГК України нарахування штрафних санкцій за прострочення виконання зобов`язання, якщо інше не встановлено законом або договором, припиняється через шість місяців від дня, коли зобов`язання мало бути виконано.

Згідно з ст. 547 ЦК України правочин щодо забезпечення виконання зобов`язання вчиняється в письмовій формі.

Пунктом 13.5 договору сторони передбачили, що в разі порушення замовником строків оплати, передбачених договором, замовник сплачує пеню в розмірі подвійної облікової ставки Національного банку України, що діяла у період, за який сплачується пеня від суми простроченого платежу за кожний день прострочення платежу.

На підставі наведених вище норм чинного законодавства та умов договору, зважаючи на допущене відповідачем порушення щодо строків оплати вартості врегулювання щодобових небалансів, позивачем нараховано та заявлено до стягнення пеню у загальному розмірі 7 280 176,38 грн.

Поскільки прострочення відповідача по оплаті за негативний щодобовий небаланс за березень, квітень, травень та червень 2019 року має місце, тому позовні вимоги про стягнення 7 280 176,38 грн пені, 625 596,52 грн 3% річних є підставними та підлягають задоволенню за розрахунком позивача, перевіреним судом та визнаним вірним /т. 1 а.с. 138/.

Щодо заперечень апелянта про відсутність реальності вчинення балансуючих дій та відсутності факту понесених позивачем обґрунтованих та реальних витрат на балансування газотранспортної системи, колегія суддів зазначає наступне.

Стаття 35 Закону України "Про ринок природного газу", в редакції чинній на час спірних правовідносин: "Правила балансування повинні бути справедливими, недискримінаційними, прозорими та обумовленими об`єктивними чинниками. Такі правила мають відображати реальні потреби газотранспортної системи з урахуванням ресурсів у розпорядженні оператора газотранспортної системи. Такі правила мають бути засновані на ринкових принципах. Такі правила мають створювати економічні стимули для балансування обсягів закачування і відбору природного газу самими замовниками.

Розмір плати за небаланси замовників визначається виходячи із обґрунтованих та реальних витрат оператора газотранспортної системи, пов`язаних із здійсненням балансування. При визначенні розміру плати за небаланси замовників не допускається перехресне субсидіювання між замовниками, у тому числі шляхом збільшення вартості приєднання нових об`єктів замовників до газотранспортної системи. Тобто, відсутні положення щодо конкретного Оператора ГРМ, так як природний газ не наділений родовими ознаками.

Відповідно до п. 2, 3, 10 розділу XIII Кодексу ГТС замовники послуг транспортування зобов`язані своєчасно врегульовувати свої небаланси. Оператор газотранспортної системи вчиняє дію з врегулювання добового небалансу виключно з метою підтримання звичайного рівня функціонування газотранспортної системи в разі недотримання замовниками послуг транспортування своїх підтверджених номінацій.

Якщо існує загроза цілісності газотранспортної системи, оператор газотранспортної системи вживає таких заходів:

1) купівлю-продаж природного газу за короткостроковими договорами в точці, в якій відбувається передача природного газу, а в разі відсутності такої можливості - за конкурсною процедурою та за ринковими цінами;

2) регулювання обсягу надходження газу в газотранспортну систему (точки входу та/або виходу) у випадках, передбачених Національним планом дій та цим Кодексом; 3) регулювання обсягу природного газу, який знаходиться в газотранспортній системі; 4) регулювання обсягу природного газу, який зберігається у газосховищах, які знаходяться в управлінні оператора газотранспортної системи.

Тобто, з урахуванням вимог пункту 3 розділу XIII Кодексу ГТС Оператор ГТС самостійно обирає альтернативний варіант підтримання звичайного рівня функціонування газотранспортної системи в разі недотримання замовниками послуг транспортування своїх підтверджених номінацій.

Оператор газотранспортної системи для забезпечення власної господарської діяльності (у тому числі для вчинення дій з врегулювання добових небалансів, власних виробничо-технічних потреб, покриття витрат та виробничо-технологічних витрат) придбаває природний газ у власника природного газу (у тому числі у газовидобувного підприємства, оптового продавця, постачальника) на загальних підставах та ринкових умовах.

Враховуючи той факт, що придбаного позивачем газу за договорами закупівлі природного газу було достатньо для підтримання звичайного рівня функціонування газотранспортної системи у зв`язку з неврегулюванням відповідачем у березні - червні 2019 року негативних добових небалансів, тому у позивача не було необхідності вживати інші заходи з метою підтримання звичайного рівня функціонування газотранспортної системи, передбачені п.п. 2-4 п. 2 розділу XIII Кодексу ГТС.

Отже, твердження відповідача про відсутність доказів на підтвердження вжиття позивачем заходів з підтримання звичайного рівня функціонування ГТС у зв`язку з виникненням небалансу у відповідача у березні-червні 2019 року є необгрунтованими та спростовуються долученими до матеріалів справи доказами.

Крім того встановлення факту вчинення оператором ГТС заходів з фізичного балансування не входить у предмет доказування у цій справі.

Верховний Суд у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду у постанові від 03.11.2023 у справі № 918/686/21 зробив висновок, що у такій категорії справ, незалежно від того, здійснюється місячне чи добове балансування, а також яка саме редакція Кодексу ГТС застосовується до спірних відносин, позивач (оператор ГТС) не повинен доводити існування загрози цілісності ГТС, наявності в нього ресурсу природного газу саме для врегулювання небалансів відповідача, факт понесення реальних витрат на врегулювання небалансів саме відповідача, зокрема й факт купівлі-продажу оператором ГТС короткострокових стандартизованих продуктів.

Щодо посилань відповідача на відсутність номінацій, алокацій, розрахунку небалансу та розрахунку маржинальної ціни придбання/продажу природного газу.

Порядок присвоєння ЕІС-кодів та вимоги до інформаційної платформи урегульовані у Розділі IV Кодексу ГТС, так, зокрема, у главі 1 цього розділу визначено, що для забезпечення електронної взаємодії та документообігу між суб`єктами ринку природного газу, у тому числі для організації замовлення та супроводження послуг транспортування природного газу в умовах добового балансування газотранспортної системи, а також між суб`єктами ринку природного газу та операторами торгових платформ оператор газотранспортної системи зобов`язаний створити та підтримувати функціонування інформаційної платформи.

Інформаційна платформа складається з апаратного та програмного забезпечення. Обмін даними між уповноваженими особами користувачів інформаційної платформи та інформаційною платформою (оператором газотранспортної системи) відбувається через електронну пошту та інтерфейс користувача інформаційної платформи веб-додатка. Вимоги до наповнення інформаційної платформи поточними та статистичними даними, передбачені у пункті 4 глави 1 Розділі IV Кодексу ГТС, згідно з якою, інформаційна платформа має містити, зокрема, такі дані: перелік точок входу/виходу до/із газотранспортної системи; інформацію про всіх суб`єктів ринку природного газу, включаючи споживачів, яким в установленому порядку присвоєні ЕІС-коди та інше. Також, інформація про споживачів в інформаційній платформі має містити, серед іншого, ЕІС-код споживача та за наявності ЕІС-коди його точок обліку; ЕІС-код фізичної точки виходу з газотранспортної системи; інформацію про прогнози споживання природного газу на кожну газову добу (О) для споживачів, по яких відбір/споживання не вимірюється щодобово; інформацію про попередні обсяги споживання кожної газової доби ф ); інформацію про фактичне добове споживання; інформацію про фактичне споживання кожного газового місяця (М). Пунктом 3 глави 3 Розділу IV Кодексу ГТС визначено, що взаємовідносини між замовником та оператором при забезпеченні (замовленні, наданні, супроводженні) послуг транспортування за цим договором здійснюються сторонами через інформаційну платформу оператора відповідно до вимог Кодексу.

У матеріалах справи містяться Реєстри файлів, завантажених до інформаційної платформи АТ "Хмельницькгаз", Форма № 2, у якій відображена інформація про попередні та остаточні прогнози відборів/споживання природного газу споживачами, що не вимірюється щодобово, і відбори/споживання природного газу споживачами, що вимірюється щодобово (протягом доби); Форма № 3, у яких відображена інформація про фактичний місячний відбір/споживання, що не вимірюється цілодобово та/або щодо яких було змінено режим нарахування відбору/споживання природного газу; а також Реєстри файлів; Форма № 4, яка містить інформацію про оператора газотранспортної системи, яким природний газ передається з газорозподільної системи, з визначенням місць підключення таких операторів та про об`єм/обсяг приймання-передачі природного газу з однієї газорозподільної зони у іншу.

Отже дані про фактичне споживання відповідачем газу кожного газового місяця, за спірний період, подавалися ним самостійно та вносилися до інформаційної платформи.

При цьому інформація про добові обсяги подач та відборів/споживання, що вимірюються протягом доби, надається оператору газотранспортної системи не пізніше ніж о 08:00 UТС (10:00 за київським часом) годині для зимового періоду або о 07:00 UТС (10:00 за київським часом) годині для літнього періоду після закінчення газової доби (О). Така інформація повинна надаватись в електронному вигляді через інформаційну платформу за встановленою оператором газотранспортної системи формою, погодженою Регулятором (пункт 2 гл. 3 р. XII Кодексу ГТС).

Згідно з пунктом 1 глави 1 розділу VIII Кодексу газотранспортної системи України, одержання доступу до потужності, надання послуг із транспортування, у тому числі вчинення дій з врегулювання добового небалансу, є складовими послуги транспортування природного газу та здійснюються виключно на підставі договору транспортування.

Щодо визначення маржинальної ціни придбання/продажу природного газу, слід зазначити, що ціна закупівлі природного газу оператором газотранспортної системи визначається згідно з п.12 глави 6 розділу XIV Кодексу ГТС, приписами якої зазначено, що маржинальна ціна продажу визначається відповідно до ціни закупівлі природного газу оператором газотранспортної системи, яка сформувалася протягом газового місяця, зменшеної на величину коригування, який становить 10 % (п. 14 глави 6 розділу XIV Кодексу ГТС). Ціна, закупівлі природного газу оператором газотранспортної системи, яка сформувалася протягом газового місяця (М-1), публікується оператором газотранспортної системи на інформаційній платформі та/або на його веб-сайті. 7

Тобто пункт 12 Глави 6 розділу XIV Кодексу ГТС містить імперативну норму, що Оператор газотранспортної системи визначає маржинальну ціну продажу/придбання природного газу та публікує її на інформаційній платформі. Відповідно до глави 6 розділу XIV Кодексу ГТС, оператор газотранспортної системи до 12 числа газового місяця, наступного за звітним, надає замовнику послуг транспортування природного газу в електронному вигляді через інформаційну платформу інформацію про остаточні щодобові подачі та відбори (у розрізі споживачів замовника послуг транспортування природного газу), обсяги та вартість щодобових небалансів у звітному газовому місяці.

Враховуючи вищевикладене, розрахунок плати за добовий небаланс, відомості про статус небалансу, ціна закупівлі природного газу надаються замовнику послуг транспортування за допомогою інформаційної платформи.

За наведених обставин посилання відповідача на відсутність номінацій, алокацій, розрахунку небалансу та розрахунку маржинальної ціни придбання/продажу природного газу, колегією суддів відхиляються як необгрунтовані.

Щодо клопотання відповідача про закриття провадження у справі.

Заявляючи клопотання про закриття провадження у справі, відповідач посилався на Закон України Про заходи, спрямовані на подолання кризових явищ та забезпечення фінансової стабільності на ринку природного газу № 1639-ІХ, згідно з положеннями якого підлягає врегулюванню на умовах цього Закону, зокрема: заборгованість операторів газорозподільних систем, у тому числі підтверджена судовими рішеннями, які набрали законної сили, за договорами про надання послуг з транспортування природного газу перед особою, що здійснювала функції оператора газотранспортної системи до 31 грудня 2019 року включно,

Пред`явлені до стягнення позивачем кошти у сумі 140 508 960,91 грн. заборгованості, 7 280 176,38 грн пені та 625 596,52 грн 3% річних підлягають врегулюванню у відповідності до вищевказаного положення Закону 1639 за рахунок видатків державного бюджету, що підтверджується актом звірки, який наданий позивачем.

Відповідач стверджував, що АТ "Хмельницькгаз" перебуває на етапі процедурного виконання вимог, передбачених вказаним законом для того, щоб взяти участь у відповідних процедурах взаєморозрахунків між суб`єктами ринку природного газу, що АТ "Хмельницькгаз" включено до Реєстру, передбаченого законом № 1639, постановою НКРЕКП від 16.11.2022 № 1472 „Про включення АТ "Хмельницькгаз" до Реєстру підприємств, які беруть участь у процедурі врегулювання заборгованості суб`єктів ринку природного газу.

Тобто у клопотанні відповідач посилався на те, що взаємовідносини позивача та відповідача, врегульовані вже на даний час не договором від 17.12.2015, в частині порядку та умов розрахунків за основним боргом та/або штрафних санкцій, а конкретно Законом № 1639, який передбачає категорично інші механізми здійснення розрахунків між сторонами, що відповідно виключає наявність спору, адже відповідач є включеним до Реєстру підприємств, які беруть участь у процедурі врегулювання заборгованості суб`єктів ринку природного газу, тобто вже не спір, а питання розрахунків між сторонами буде вирішуватися в позасудовому порядку, який регламентований, зокрема Законом №1639.

Враховуючи викладене, відповідач вважає, що провадження у справі має бути закрито у зв`язку з відсутністю предмету спору.

Разом з тим відповідно до ст. 5 Закону України "Про заходи, спрямовані на подолання кризових явищ та забезпечення фінансової стабільності на ринку природного газу", відповідно до якої реструктуризації на умовах, визначених цим Законом, підлягає, зокрема, заборгованість постачальників природного газу, у тому числі реструктуризована, та операторів газорозподільних систем понад обсяги, врегульовані із застосуванням механізмів, визначених статтею 4 цього Закону: за послуги, надані операторам газорозподільних систем та постачальникам природного газу за договорами транспортування природного газу, перед особою, що здійснювала функції оператора газотранспортної системи до 31 грудня 2019 року включно, у тому числі підтверджена судовими рішеннями, що набрали законної сили;

Господарський суд закриває провадження у справі, якщо відсутній предмет спору (п. 2 ч. 1 ст. 231 ГПК України).

Предмет спору - це об`єкт спірних правовідносин, щодо якого виник спір між позивачем і відповідачем. Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

Господарський суд закриває провадження у справі у зв`язку з відсутністю предмета спору, зокрема, у випадку припинення існування предмета спору (наприклад, сплата суми боргу, знищення спірного майна, скасування оспорюваного акта державного чи іншого органу тощо), якщо між сторонами у зв`язку з цим не залишилося неврегульованих питань.

З урахуванням вищенаведеного, з огляду відсутність підстав стверджувати, що між сторонами не залишилося неврегульованих питань, а також враховуючи положення ст. 5 Закону України "Про заходи, спрямовані на подолання кризових явищ та забезпечення фінансової стабільності на ринку природного газу", відповідно до якої реструктуризації на умовах, визначених цим Законом, підлягає, зокрема, заборгованість, у тому числі підтверджена судовими рішеннями, що набрали законної сили, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про відсутність підстав для закриття провадження у справі у зв`язку з відсутністю предмету спору.

Крім того відповідачем як до суду першої інстанції, так і до суду апеляційної інстанції не надано підписаного з АТ "Укртрансгаз" договору про організацію взаєморозрахунків, що визначений ст. 1 Закону № 1639.

Щодо клопотання АТ "Оператор газорозподільної системи "Хмельницькгаз" про зменшення розміру пені та 3% річних на 99,99%.

У заяві про зменшення штрафних санкцій відповідач зазначав, що утворення та накопичення збитків у нього обумовлюється військовим станом, який як прямо, так і опосередковано вплинув на фінансові можливості АТ "Оператор газорозподільчої системи "Хмельницькгаз". АТ "Оператор газорозподільчої системи "Хмельницькгаз" є підприємством критичної інфраструктури, яке забезпечує енергетичну незалежність Хмельницької області, особливо в період початку опалювального сезону 2022-2023 років, і під час воєнного стану докладає усіх зусиль для збереження можливості забезпечувати роботу підприємства в нормальному режимі та продовжувати надавати послуги з розподілу природного газу споживачам усіх категорій, у тому числі для об`єктів Міністерства оборони України, госпіталів, захисних споруд та інших об`єктів.

Також відповідач доводить, що скрутний фінансовий стан боржника сам по собі не є надзвичайною та невідворотною обставиною, що звільняє боржника від відповідальності, однак приймаючи до уваги воєнний стан в державі, належність підприємства до критичної інфраструктури і надання ним життєво важливих послуг енергозабезпечення, необхідність безперебійного функціонування газорозподільчої системи, залучення потужностей підприємства на потреби Збройних сил України, тому просив про зменшення сум пені, 3% річних та інфляційних втрат на 99,99 %.

У відповідності до ст. 546 ЦК України, виконання зобов`язання може забезпечуватися, зокрема, неустойкою.

Неустойкою (штрафом, пенею) згідно з ст. 549 ЦК України є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.

Статтями 1, 3 Закону України "Про відповідальність за несвоєчасне виконання грошових зобов`язань" передбачено, що платники грошових коштів сплачують на користь одержувачів цих коштів за прострочку платежу пеню в розмірі, що встановлюється за згодою сторін.

Згідно з ч. 3 ст. 551 ЦК України, розмір неустойки може бути зменшений за рішенням суду, якщо він значно перевищує розмір збитків, та за наявності інших обставин, які мають істотне значення.

Вирішення питання про зменшення неустойки та розмір, до якого вона підлягає зменшенню, закон відносить на розсуд суду.

Суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги (ч. 1 ст. 269 ГПК України).

Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього (ч. 3 ст. 269 ГПК України).

Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права (ч. 4 ст. 269 ГПК України).

У суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції (ч. 5 ст. 269 ГПК України).

Враховуючи, що відповідач під час розгляду справи в суді першої інстанції позовні вимоги заперечував в повному обсязі, просив суд відмовити в задоволенні позову та не звертався до суду з клопотанням про зменшення розміру пені, а у заявленому до суду апеляційної інстанції клопотанні про зменшення розміру пені та 3% річних на 99,99% скаржник не навів доказів неможливості його подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього, тому колегія суддів дійшла висновку, що клопотання апелянта про зменшення розміру пені не підлягає розгляду апеляційним судом.

Відповідно до ст. 74, 76 ГПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Відповідно до п. 1 част. 1 ст. 275 ГПК України, суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.

Згідно з ст. 276 ГПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Колегія суддів зазначає, що доводи та заперечення апелянта, які викладені в апеляційній скарзі не знайшли свого підтвердження під час її розгляду, адже не спростовують наведених судових висновків, а тому відхиляються як необґрунтовані.

Враховуючи вищевикладене, апеляційний господарський суд вважає, що скаржник не довів тих обставин, на які він посилався як на підставу своїх вимог та заперечень. Рішення Господарського суду Хмельницької області від 09.01.2023 у справі № 924/1153/19 ґрунтується на матеріалах і обставинах справи, відповідає нормам процесуального права, а тому відсутні правові підстави для його скасування.

На підставі ст.129 ГПК України судовий збір за подання апеляційної скарги покладається на апелянта.

Керуючись ст. 269, 270, 273, 275, 276, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Хмельницькгаз" - залишити без задоволення.

Рішення Господарського суду Хмельницької області від 09.01.2023 у справі № 924/1153/19 - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до суду касаційної інстанції у строк та в порядку, встановленому статтями 287-289 ГПК України.

Справу № 924/1153/19 повернути Господарському суду Хмельницької області.

Повний текст постанови складений "03" травня 2024 р.

Головуючий суддя Крейбух О.Г.

Суддя Юрчук М.І.

Суддя Тимошенко О.М.