РІШЕННЯ

Іменем України

17 квітня 2024 року м. Чернігівсправа № 927/1440/23
Господарський суд Чернігівської області у складі судді Ноувен М.П.,

за участю секретаря судового засідання Одинець І.М.

розглянув за правилами загального позовного провадження справу № 927/1440/23

за позовом: Заступника керівника Чернігівської окружної прокуратури,

вул. Шевченка, 1, м. Чернігів, Чернігівська область, 14000;

код

в інтересах держави в особі

позивача: Чернігівської міської ради,

вул. Магістратська, 7, м. Чернігів, 14000;

код 34339125

до відповідача 1: Фонду комунального майна Чернігівської міської ради,

вул. Мстиславська, 8, м. Чернігів, 14000;

код 14227121

до відповідача 2: Товариства з обмеженою відповідальністю "Чернігівська інвестиційна компанія",

проспект Перемоги, 39 м. Чернігів, 14017;

код 42929615

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача Північне міжобласне територіальне відділення Антимонопольного комітету України,

вул. Митрополита Василя Липківського, 45, м. Київ, 03035, код 21602826

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Товариство з обмеженою відповідальністю "Масани-20",

пр-т Перемоги, 39, м. Чернігів, 14017, код 43321256

про визнання недійсним електронного аукціону, договору купівлі продажу, скасування державної реєстрації, зобов`язання вчинити певні дії.

За участю представників:

від позивача: не з`явився,

від відповідача 1: Неговська О.М.,

від відповідача 2: не з`явився,

від третьої особи 1: не з`явився,

від третьої особи 2: не з`явився,

прокурор: Бабіч Є.А.

Заступник керівника Чернігівської окружної прокуратури подано позов в інтересах держави в особі Чернігівської міської ради до Фонду комунального майна Чернігівської міської ради та Товариства з обмеженою відповідальністю "Чернігівська інвестиційна компанія" про:

- визнання недійсним результатів електронного аукціону № SPE001-UA-88, оформлених Протоколом про результати електронного аукціону № SPE001-UA-88, затвердженого наказом Фонду комунального майна Чернігівської міської ради від 21.08.2023 № 01-06/72 "Про затвердження протоколу про результати електронного аукціону";

- визнання недійсним договору купівлі-продажу від 15.09.2023 об"єкта малої приватизації - нежитлової будівлі загальною площею 163,9м.кв. за адресою: проспект Миру, 74 м. Чернігів за результатами електронного аукціону;

- скасування державної реєстрації права власності Товариства з обмеженою відповідальністю "Чернігівська інвестиційна компанія" (код 42929615, проспект Перемоги, 39, м. Чернігів, 14013) на нежитлову будівлю за адресою: проспект Миру, 74 м. Чернігів реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 100 з одночасним припиненням права приватної власності Товариства з обмеженою відповідальністю "Чернігівська інвестиційна компанія" (код 42929615, проспект Перемоги, 39, м. Чернігів, 14013) на зазначений об`єкт нерухомого майна, реєстраційний номер об"єкта нерухомого майна 100.

- зобов`язання Товариство з обмеженою відповідальністю "Чернігівська інвестиційна компанія" (код 42929615, проспект Перемоги, 39, м. Чернігів, 14013) повернути територіальній громаді в особі Чернігівської міської ради нежитлову будівлю за адресою: проспект Миру, 74 м. Чернігів у первісному стані відповідно до висновку про технічний стан будівельних конструкцій нежитлової будівлі по просп. Миру, 74 у м. Чернігові, виготовленого у грудні 2017 року Чернігівською філією науково-дослідного та проектно-вишукувального інституту "Ндіпроектреконструкція".

Дії суду щодо розгляду справи.

Ухвалою Господарського суду Чернігівської області від 08.11.2023 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на стороні позивача Північне міжобласне територіальне відділення Антимонопольного комітету України в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю «Масани - 20», підготовче засідання призначено на 05.12.2023, встановлено сторонам строки для подання відзиву на позов, відповіді на відзив, письмових пояснень.

У підготовчому засіданні 05.12.2023 суд постановив протокольну ухвалу про продовження строку підготовчого провадження на 30 днів, про відкладення підготовчого засідання на 10.01.2024.

10.01.2024 судом постановлено протокольну ухвалу про відкладення підготовчого засідання на 24.01.2024.

У підготовчому засіданні 24.01.2024 суд постановив протокольну ухвалу про закриття підготовчого провадження та про призначення судового засідання з розгляду справи по суті на 21.02.2024.

Зважаючи на оголошення повітряної тривоги по всій території України, судове засідання, призначене на 21.02.2024 не відбулося.

Ухвалою суду від 22.02.2024 сторони повідомлені про те, що судове засідання у справі № 927/1440/23 відбудеться 05.03.2024.

У судовому засіданні 05.03.2024 судом оголошено перерву до 03.04.2024.

У судовому засіданні 03.04.2024 судом оголошено перерву до 17.04.2024.

У судовому засіданні 17.04.2024 судом оголошено вступну та резолютивну частини рішення на підставі ст. 240 ГПК України.

Позиції учасників справи.

В обґрунтування позовних вимог прокурор посилається на наступне:

-рішення уповноваженої особи, оформлене наказом Фонду комунального майна Чернігівської міської ради від 21.08.2023 № 01-06/72 «Про затвердження протоколу про результати електронного аукціону № SPE001-UA-88» та протоколом про результати електронного аукціону № SPE001-UA-88 завідомо суперечать інтересам держави та суспільства з умислу ТОВ «Чернігівська інвестиційна компанія», що полягає у вчиненні антиконкурентних дій, а відтак підлягає визнанню недійсним на підставі ч. 1 ст. 215, ч. 1 ст. 203, ч. 3 ст. 228 ЦК України;

- укладання Фондом комунального майна Чернігівської міської ради договору купівлі-продажу об`єкта малої приватизації - нежитлової будівлі загальною площею 163,9 кв.м за адресою: с. Чернігів. Пр-т Миру, 74 за результатами електронного аукціону відбулося за відсутності конкуренції та при формальному створенні учасниками цього аукціону її відомості. Поведінка ТОВ «Чернігівська інвестиційна компанія» під час участі в аукціоні несумісна з добросовісністю та принципами здійснення приватизації державного та комунального майна. Отже, спірний договір підлягає визнанню недійсним на підставі ст. 203,215,228 ЦК України;

- з огляду на наявність умислу у ТОВ «Чернігівська інвестиційна компанія» як сторони оспорюваного правочину, державна реєстрація права приватної власності останнього підлягає скасуванню, а одержаний об`єкт поверненню Чернігівській міській раді як власнику об`єкта нерухомості.

27.11.2023 відповідачем 2 подано відзив на позов, відповідно до якого останній проти позовних вимог заперечив та зазначив наступне:

- головною метою проведення відповідачем 1 електронного аукціону було продаж об`єктів приватизації ефективному приватному власнику з метою зменшення частки комунальної власності, а не отримання максимального прибутку, як помилково вказано прокурором;

- виключні повноваження здійснювати системну оцінку та кваліфікацію дій суб`єктів господарювання у справах щодо порушення законодавства про економічну конкуренцію належить органам Антимонопольного комітету України, саме рішенням Антимонопольного комітету України встановлюється факт порушення антиконкурентного законодавства;

- чинним законодавством України з питань приватизації майна не передбачено заборону на участь у аукціонах юридичних осіб, кінцеві бенефіціарні власники яких мають родинні відносини;

- визначенню правочину як такого, що порушує публічний порядок, повинен передувати вирок суду про притягнення учасника (учасників/виконавців) такого правочину до кримінальної відповідальності, який набрав законної сили;

- прокурором не доведено належним чином недійсність укладеного між Відповідачами договору купівлі-продажу об`єкта малої приватизації, відтак рішення про державну реєстрацію права власності на такий об`єкт за ТОВ «Чернігівська інвестиційна компанія» є законним та не підлягає скасуванню;

-вимога прокурора привести нежитлове приміщення у первісний стан, згідно з висновком про технічний стан будівельних конструкцій нежитлової будівлі по пр-ту Миру,74 у м. Чернігові, виготовленого Чернігівською філією Державного науково-дослідного та проектно-вишукувального інституту «Ндіпроектреконструкція» у грудні 2017 року, не підлягає задоволенню, оскільки є неможливим;

- прокурором помилково визначено позивачем Чернігівську міську раду та під час звернення з позовом до суду не дотримано ст. 23 ЗУ «Про прокуратуру» в частині повідомлення Фонду комунального майна Чернігівської міської ради, до повноважень якого належить здійснення контролю за додержанням законодавства про приватизацію та повернення у комунальну власність майна, що приватизоване з порушенням закону, про виявлені прокуратурою порушення законодавства у сфері приватизації, відтак у прокурора відсутні підстави для звернення до суду в інтересах держави.

Відзив прийнято судом до розгляду та долучено до матеріалів справи. Справа розглядається з урахуванням поданого відзиву на позов.

27.11.2023 відповідачем 1 подано відзив на позов, відповідно до якого останній проти позовних вимог заперечив та послався на те, що правові підстави для визнання недійсним результатів спірного електронного аукціону відсутні.

Щодо порушення законодавства про захист економічної конкуренції у вигляді антиконкурентних, узгоджених між собою дій, відповідач 1 зазначає, що на момент проведення аукціону та укладення договору купівлі-продажу жодної інформації про можливе порушення антиконкурентного законодавства до Фонду комунального майна Чернігівської міської ради не надходило.

Кошти від продажу об`єкта приватизації у сумі 2207000,00 грн перераховані до державного бюджету 15.09.2023 і з цього ж дня до покупця перейшло право власності на об`єкт. У разі визнання недійсним договору купівлі-продажу це може призвести до необхідності в подальшому сплачених коштів покупцю та, відповідно, до втрат бюджету.

Крім того, відповідач 1 посилається на те, що у зв`язку з тим, що спірна будівля практично зруйнована, повернення у такому стані до комунальної власності даного об`єкту є неможливою.

Відзив прийнято судом до розгляду та долучено до матеріалів справи. Справа розглядається з урахуванням поданого відзиву.

05.12.2023 третьою особою ТОВ «Масани-20» подані письмові пояснення, відповідно до яких останнє зазначило наступне:

Станом на дату оголошення про проведення аукціону з продажу нежитловою будівлі ТОВ «Масани-20» мало домовленості з юридичною особою інвестором, зацікавленим в реконструкції спірної будівлі. Однак, станом на дату початку аукціону такі домовленості втратили силу. Після відкриття цінових пропозицій, ТОВ «Масани-20» фактично участі в аукціоні не брало і ставок не робило.

В аукціоні брали участь 12 різних учасників, які робили ставки, і могли зробити ставку більшу, ніж зробило у закритій ціновій пропозиції ТОВ «Масани-20».

Норми ЗУ «Про приватизацію державного і комунального майна» надають право потенційному покупцю відмовитися від підписання протоколу паро результати електронного аукціону або договору купівлі-продажу, чим і скористалося ТОВ «Масани-20».

Прокурором не надано доказів, які б підтверджували узгодженість дій між учасниками аукціону, які призвели чи могли призвести до недопущення, усунення чи обмеження конкуренції.

Письмові пояснення прийняті судом до розгляду та долучені до матеріалів справи.

05.12.2023 прокурором надано відповідь на відзив відповідача 1, відповідно до якої останній зазначає наступне:

Обставини вчинення ТОВ «Масани-20» та ТОВ «Чернігівська інвестиційна компанія» порушення законодавства про захист економічної конкуренції у вигляді антиконкурентних узгоджених дій, що стосуються спотворення результатів аукціону з продажу об`єкта малої приватизації нежитлової будівлі за адресою просп. Миру, буд. 74 у м. Чернігові (електронний аукціон № SPE001-UA-880), який проведений Фондом комунального майна Чернігівської міської ради, підтверджується копіями свідоцтва про шлюб № 1409 від 19.10.1974 актового запису про народження № 597 від 14.05.1975 та листа Відділу державного реєстрації актів цивільного стану у Чернігівській області Управління державної реєстрації Східного міжрегіонального Управління Міністерства юстиції від 13.10.2023.

На підставі зазначених доказів наявні порушення вимог законодавства, яке полягало у спотворенні його учасниками, зокрема ТОВ «Масани-20» та ТОВ «Чернігівська інвестиційна компанія» результатів торгів. Протиправність таких дій полягала в їх спрямованості на здобуття перемоги у електронному аукціоні будь-якою ціною, у тому числі шляхом домовленостей з іншим учасником.

Дії ТОВ «Чернігівська інвестиційна компанія» спрямовані на порушення встановленого юридичного господарського порядку з метою одержання права на укладення договору купівлі-продажу об`єкта малої приватизації нежитлової будівлі загальною площею 163,9 м за адресою: м. Чернігів, проспект Миру, будинок 74 за результатами електронного аукціону.

В діях ТОВ «Чернігівська інвестиційна компанія» вбачається наявність умислу на вчинення правочину, який завідомо суперечить інтересам держави та суспільства.

Метою вказаних дій є усунення конкуренції під час проведення Фондом комунального

майна Чернігівської міської ради зазначеного аукціону та недобросовісне отримання права на укладення договору купівлі-продажу об`єкта малої приватизації за результатами електронного аукціону.

Завідомо суперечлива мета дій ТОВ «Чернігівська інвестиційна компанія» полягала в тому, щоб уникнути встановлених Законом України «Про захист економічної конкуренції» обмежень, протиправно усунути конкуренцію під час проведення електронного аукціону, нівелювати ефективність її результатів, у незаконний спосіб одержати право на укладення спірного договору не на конкурентних засадах.

Відповідач 1 безпідставно вказує, що у разі визнання недійсним договору купівлі-продажу кошти, які сплачені ТОВ «Чернігівська інвестиційна компанія», необхідно повернути останньому, оскільки така позовна вимога відсутня.

Згідно з ч. 3 ст. 228 ЦК України у разі недодержання вимоги щодо відповідності правочину інтересам держави і суспільства такий правочин може бути визнаний недійсним. Якщо визнаний судом недійсний правочин було вчинено з метою, що завідомо суперечить інтересам держави і суспільства, то при наявності умислу лише у однієї із сторін все одержане нею за правочином повинно бути повернуто іншій стороні, а одержане останньою або належне їй на відшкодування виконаного за рішенням суду стягується в дохід держави.

Таким чином, у разі ухвалення судового рішення про визнання недійсним договору купівлі-продажу об`єкту нерухомості, грошові кошти покупцеві не підлягають поверненню.

Відповідь на відзив відповідача 1 прийнята судом до розгляду та долучена до матеріалів справи.

16.01.2024 прокурором подана відповідь на відзив відповідача 2, відповідно до якої останній зазначає наступне:

- наявні докази свідчать про те, що дії ТОВ «Масани-20» та ТОВ «Чернігівська інвестиційна компанія» мають ознаки порушення законодавства. Передбаченого п.4 ч.2 ст. 6, п. 1 ст. 50 ЗУ «Про захист економічної конкуренції», зокрема узгоджені антиконкурентні дії учасників з метою спотворення результатів аукціону;

- фотодокази та опис всього технічного стану приміщення, які надано прокурором до матеріалів позовної заяви є належними доказами технічного стану приміщення;

- прокурором повністю дотримано порядок, передбачений ст. 23 ЗУ «Про прокуратуру». Усвідомлена пасивна поведінка Чернігівської міської ради свідчить про неналежне здійснення своїх повноважень та зумовила необхідність негайного втручання прокурора для захисту інтересів державних інтересів.

Відповідь на відзив прийнята судом до розгляду та долучена до матеріалів справи.

05.12.2024 відповідачем 2 подано клопотання про приєднання доказів (адвокатських запитів та Звіту про оцінку майна) до матеріалів справи.

Відповідач 2 просить визнати поважними причини неподання доказів у встановлені строки, посилаючись на те, що у відзиві на позов ним було повідомлено про направлення 23.11.2023 адвокатського запиту до Фонду комунального майна Чернігівської міської ради з проханням надати звіт, на підставі якого суб`єктом оціночної діяльності був прийнятий Висновок про вартість майна від 06.07.2023, однак, станом на дату подання відзиву відповіді на адвокатський запит відповідач 2 не отримав.

29.11.2023 відповідачем 2 було отримано відповідь на адвокатський запит та завірену копію Звіту.

З урахуванням положень ст. 80 ГПК України, суд визнає причини пропуску подання доказів поважними.

Клопотання про долучення доказів до матеріалів справи підлягає задоволенню, документи долучені до матеріалів справи.

05.03.2024 прокурором подано клопотання про зупинення провадження у справі до закінчення розгляду справи про порушення законодавства про захист економічної конкуренції учасниками аукціону з продажу об`єкта нерухомості по прост. Миру,744 у місті Чернігові, яка перебуває на розгляді Північного міжобласного територіального відділення Антимонопольного комітету України.

У судовому засіданні 05.03.2024 суд протокольно постановив ухвалу про відмову у задоволенні клопотання про зупинення провадження у справі.

При цьому, суд виходив з тих мотивів, що процесуальним законодавством не передбачено як підставу для зупинення розгляду справи про порушення законодавства про захист економічної конкуренції учасниками аукціону. Відтак клопотання відхиленню як необґрунтоване.

03.04.2024 прокурором подано клопотання про поновлення строку на подання доказів та про долучення доказів.

Своє клопотання прокурор обґрунтовує тим, що докази були здобуті під час проведення досудового розслідування кримінального провадження № 00000238, про них не було відомо ні на час пред`явлення позовної заяви до суду, ні під час проведення підготовчого провадження, а тому процесуальний строк на подачу доказів був пропущений з поважних причин.

У судовому засіданні 03.04.2024 суд постановив протокольну ухвалу про відмову у задоволенні клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку та про долучення доказів до матеріалів справи.

При вирішенні клопотання суд виходив з наступного.

Відповідно до ст. 80 ГПК України позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви. Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу. Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї.

Статтею 119 ГПК України встановлено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Судом не визнані причини пропуску строку на подання доказів поважними, а відтак, у задоволенні клопотання прокурора відмовлено.

Будь-яких інших заяв та клопотань від сторін не надходило.

Обставини справи.

Відповідно до свідоцтва про право власності на нерухоме майно серії НОМЕР_1 , виданого Виконавчим комітетом Чернігівської міської ради, нежитлова будівля площею 163,9 кв. м, розташована за адресою АДРЕСА_1 , належить на праві комунальної власності територіальній громаді м. Чернігова в особі Чернігівської міської ради.

01.06.2023 Чернігівська міська рада прийняла рішення № 32/VIII-10 «Про внесення змін до переліку об`єктів комунальної власності територіальної громади м. Чернігова, що підлягають приватизації у 2023 році (нежитлова будівля за адресою: АДРЕСА_1 )», відповідно до п. 1.1. якого до переліку об`єктів комунальної власності територіальної громади м. Чернігова. що підлягають приватизації у 2023 році шляхом продажу на аукціоні в електронній формі включено об`єкт нежитлову будівлю, площею 163,9 кв.м, розташовану за адресою проспект Миру,74.

Фондом комунального майна Чернігівської міської ради на майданчику «Прозорро.Продажі» (№SPE001-UA-880) подано оголошення про приватизацію нежитлової окремо розташованої одноповерхової будівлі загальною площею 163,9 м2 в центральній частині м. Чернігова, яке належить до комунальної власності територіальної громади м. Чернігова в особі Чернігівської міської ради, відповідно до свідоцтва про право власності на нерухоме майно від 18.05.2005. Рік будівництва 1878, технічний стан непридатний, комунікаційні мережі - зруйновані.

На вказаному електронному майданчику 14.08.2023 проведено аукціон з продажу вказаного будинку по просп. Миру, 74 у м. Чернігові.

У вказаному електронному аукціоні зареєстровано 12 учасників: ТОВ «Масани-20» з пропозицією 3 007 000 грн, ТОВ «Чернігівська інвестиційна компанія» з пропозицією 2 207 000 грн, ТОВ «ЖК «Шевченківський» з пропозицією 2 206 000 грн, ОСОБА_1 з пропозицією 2 205 000 грн., ТОВ «Синергія-2021» з пропозицією 1 777 777,77 грн, ТОВ «Юніт Актив» з пропозицією 1 100 000 грн, ОСОБА_2 з пропозицією 1 010 000 грн., ОСОБА_3 з пропозицією 1 000 050 грн, ОСОБА_4 з пропозицією 732 000 грн, ТОВ «Луксор Україна» з пропозицією 608 000 грн, ОСОБА_5 з пропозицією 571 000 грн, Виробничо-комерційне підприємство «Рубікон»-ЛТД (у формі Товариства з обмеженою відповідальністю) з пропозицією 570 555 грн.

Переможцем аукціону визнано ТОВ «Масани-20» з ціновою пропозицією у сумі 3 007 000 грн. без ПДВ.

Актом про встановлення факту відмови від підписання протоколу про результати електронного аукціону переможцем електронного аукціону № SPE001-UA-880 встановлено відмову ТОВ «Масани-20», код 43321256 переможця електронного аукціону № SPE001-UA-880 від підписання протоколу електронного аукціону.

Наказом Фонду комунального майна Чернігівської міської ради від 21.08.2023 №01-06/72 затверджено протокол про результати електронного аукціону №SPE001-UA-880, згідно якого переможцем визнано ТОВ «Чернігівська інвестиційна компанія» з ціновою пропозицією 2207000 грн. без ПДВ. Загальна вартість 2648400 грн. з ПДВ, який упродовж 25 робочих днів повинен підписати договір купівлі-продажу.

15.09.2023 між Фондом комунального майна Чернігівської міської ради та ТОВ «Чернігівська інвестиційна компанія» укладено договір купівлі-продажу об`єкта малої приватизації нежитлової будівлі загальною площею 163,9 мІ за адресою: АДРЕСА_1 за результатами електронного аукціону (далі - Договір).

Згідно з п. 1.1. Договору продавець зобов`язується передати у власність Покупцю об`єкт малої приватизації нежитлову будівлю загальною площею 163,9 мІ за адресою: АДРЕСА_1 , яка розташована на земельній ділянці територіальної громади м. Чернігова, а Покупець зобов`язується прийняти об`єкт приватизації, виконати визначені в Договорі умови.

Ціна продажу об`єкта приватизації становить без урахування ПДВ 2207000 грн, крім того ПДВ - 441400 грн, з урахуванням ПДВ 2648400 грн.

Покупець сплатив у повному обсязі ціну Об`єкта приватизації, визначену за результатами електронного аукціону без урахування ПДВ 2207000 грн, крім того ПДВ - 441 400 грн, з урахуванням ПДВ 2 648 400 грн.

Відповідно до Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна 15.09.2023 внесено запис про речове право № 51742719 право власності за Товариством з обмеженою відповідальністю «Чернігівська інвестиційна компанія» на об`єкт - нежитлова будівля, загальна площа 163,9 кв.м,розташована за адресою АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 100.

Крім того, прокурор в обґрунтування позовних вимог посилається на наступне:

Відповідно до даних Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань кінцевим бенефіціаром ТОВ «Масани-20» є ОСОБА_6 , юридична адреса: АДРЕСА_2 .

За даними Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань кінцевим бенефіціаром ТОВ «Чернігівська інвестиційна компанія» є ОСОБА_7 , юридична адреса: АДРЕСА_2 .

Згідно з актовим записом про шлюб №1409 від 19.10.1974 встановлено, що ОСОБА_8 та ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1 зареєстрували шлюб. Місце проживання ОСОБА_6 вказано АДРЕСА_3 .

Відповідно до актового запису про народження №597 від 14.05.1975 встановлено, що Відділом реєстрації актів цивільного стану ІНФОРМАЦІЯ_2 зареєстровано народження 12.04.1975 ОСОБА_7 . Відомості про матір - ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 Місце проживання - АДРЕСА_3 . Підстава запису про батька свідоцтво про укладення шлюбу, виданий Відділом ЗАГС Чернігівського міськвиконкому, запит №1409 від 19.10.1974.

Рішенням Деснянського районного суд м. Чернігова від 06.02.2020 по справі №750/13846/20 шлюб між ОСОБА_8 та ОСОБА_6 , зареєстрований 19.10.1974 Відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Чернігівського міського управління юстиції, актовий запис № 1409 - розірвано.

Згідно листа Відділу державного реєстрації актів цивільного стану у Чернігівській області Управління державної реєстрації Східного міжрегіонального Управління Міністерства юстиції від 13.10.2023 встановлено, що згідно актового запису про шлюб №1409 від 19.10.1974 ОСОБА_6 змінили прізвище на ОСОБА_9 . Відповідно до актового запису про зміну імені ОСОБА_9 , складений 08.11.2007 відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Чернігові, змінено прізвище ОСОБА_9 ІНФОРМАЦІЯ_1 на ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Відтак, як зазначає прокурор, ОСОБА_6 є мамою ОСОБА_7 .

Прокурор зазначає про те, що дії ТОВ «Масани-20», кінцевим бенефіціаром якого є ОСОБА_6 , пов`язані з відмовою від підписання протоколу електронного аукціону на користь ТОВ «Чернігівська інвестиційна компанія», кінцевим бенефіціаром якого є ОСОБА_7 , мають ознаки порушення законодавства, передбаченого п. 4 ч. 2 ст. 6, п. 1 ст. 50 Закону України «Про захист економічної конкуренції», зокрема узгоджені антиконкурентні дії учасників з метою спотворення результатів аукціону.

Листом № 55-75-9283ВИХ-23 від 13.09.2023 прокурор звернувся до Північного міжобласного територіального відділення Антимонопольного комітету України з проханням. За наявності підстав. розпочати розгляд справи про порушення законодавства про захист економічної конкуренції учасниками аукціону з продажу об`єкта нерухомості по просп. Миру,74 у м. Чернігові, а саме ТОВ «Масани-20», ТОВ «Чернігівська інвестиційна компанія» та ТОВ «ЖК «Шевченківський».

Листом № 60-02/4025 від 21.09.2023 Північне міжобласне територіальне відділення надало відповідь на запит прокуратури, відповідно до якого зазначено, що Відділенням ініційовано дослідження щодо наявності в діях ТОВ «Масани-20», ТОВ «Чернігівська інвестиційна компанія» та ТОВ «ЖК «Шевченківський» ознак порушення законодавства про захист економічної конкуренції, передбачених п. 4 ч.2 ст. 6 ЗУ «Про захист економічної конкуренції» під час їх участі в Аукціоні з урахуванням інформації, наведеної у Листі.

З огляду на вищевказане, прокурор вважає, що результати електронного аукціону і договір купівлі продажу підлягають визнанню недійсними в силу норм ст. 203,215,228 ЦК України.

Як наслідок визнання недійсними результатів аукціону та договору купівлі продажу прокуроро визначає скасування державної реєстрації права приватної власності ТОВ «Чернігівська інвестиційна компанія», а також повернення об`єкту приватизації Чернігівській міській раді як власнику об`єкта нерухомості.

В матеріалах справи наявні Висновок про технічний стан будівельних конструкцій нежитлової будівлі по АДРЕСА_1 від 26.09.2023, Звіт про оцінку майна: нежитлової будівлі загальною площею 163,9 кв.м, що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 , Висновок про вартість майна: нежитлова будівля загальною площею 163,9 кв.м.

Відповідно до Висновку про технічний стан будівельних конструкцій нежитлової будівлі по АДРЕСА_1 фізичний знос нежитлової будівлі складає 84,70%, стан нежитлової будівлі непридатний.

Відповідно до Звіту про оцінку майна: нежитлової будівлі загальною площею 163,9 кв.м, що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 , Висновку про вартість майна: нежитлова будівля загальною площею 163,9 кв.м. вартість майна складає 436172 грн (без ПДВ).

При цьому прокурор зазначає наступне.

Відповідно до висновку про вартість нежитлової будівлі по АДРЕСА_1 технічні показники, технічний стан основних конструкцій наступні:

Фундамент та цоколь: шурфування фундаментів не проводилось. Цоколь масоване відпадання штукатурки, перекоси, здимання та тріщини цоколя, руйнування цегляного мурування цоколя та висипання цементно-пісчаного розчину на значну глибину, викрошення лицевої поверхні вкладки, висоли та сліди вогкості. Дефекти виникли внаслідок замокання і тривалого перебування в зволоженому стані та непридатної експлуатації будівлі несвоєчасного проведення ремонтних робіт вимощення та неорганізованого водовідведення води з покрівлі. Рельєф прилеглої території не забезпечується відвід дощових вод і як наслідок замочування основи від фундаменти та просідання фундаменту.

Зовнішні та внутрішні стіни будівлі: здимання та відпадання штукатурки, тріщини під віконними отворами та в карнизній частині, ураження деревини гнилизною, стіни над вимощенням інтенсивно зволожені. Всередині приміщень масова відсутність штукатурки, ураження деревини гнилизною обшивки та дранки стін та перегородок. Дефекти виникли внаслідок постійного зволоження дощовими водами, а також циклам замороження-розмороження в зимовий період. Тріщини свідчать про просідання фундаменту внаслідок замокання ґрунтів основи.

Покриття: масова відсутність штукатурки, діагональні повздовжні та поперечні тріщини на поверхні стель, пошкодження гнилизною і жучком, сліди протікання на стелі. Дефекти виникли внаслідок замокання і тривалого перебування в зволоженому стані.

Дах: ураження гнилизною деревини майєлату, крокв, обрешітки, прогини ніг крокв. В покрівлі на метало черепиці протікання і просвіти, ослаблення кріплення листів до обрешітки. Дефекти виникли внаслідок замокання і тривалого перебування в зволоженому стані.

Вікна та двері: рами та коробки уражені гнилизною, деревина розшаровується, рами розхитані, внутрішні дверні блоки відсутні.

Підлоги: покриття відсутнє.

Прилегла до будівлі територія: по периметру будівлі вимощення місцями зруйноване або зовсім відсутнє. Є тріщини, вибоїни, просадки, відсутні ухили від стін, через що атмосферні і талі води замочують основи під фундаментом.

Інженерні мережі: опалення, водопостачання та водовідведення, електричні мережі зруйновані (додаються фото).

Аналогічний технічний стан будівлі зазначено у висновку про технічний стан будівельних конструкцій нежитлової будівлі по АДРЕСА_1 , який виготовлено у грудні 2017 року Чернігівською філією Державного науково-дослідний та проектно-вишукувальний інститут «Ндіпроектреконструкція» на замовлення Фонду комунального майна Чернігівської міської ради.

Приміщення по просп. Миру, 74 м. Чернігові до початку процедури електронного аукціону мало фундамент, вікна, двері, стіни та дах.

05.10.2023 СВ Чернігівського РУП ГУНП в Чернігівській області зареєстровано кримінальне провадження №0003798 за фактом умисного незаконного знищення, руйнування або пошкодження об`єктів культурної спадщини чи їх частин, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 298 КК України.

За результатами проведення огляду місця події від 05.10.2023 встановлено, що приміщення будинку по АДРЕСА_1 вже частково зруйновано, зокрема відсутні частина даху, стін та вікна.

Згідно з договором підряду №26.09./23-01 від 26.09.2023, який укладено між ТОВ «Чернігівська інвестиційна компанія» та ФОП Хоменко Д.В., встановлено, що останній вже проводить роботи по демонтажу приміщення по АДРЕСА_1 .

Таким чином, на момент звернення з позовною заявою приміщення нежитлового приміщення по АДРЕСА_1 зазнало суттєвого втручання ТОВ «Чернігівська інвестиційна компанія» та не перебуває у первісному стані.

Рішенням Чернігівської міської ради від 01.06.2023 №32/VIII-10 «Про внесення змін до переліку об`єктів комунальної власності територіальної громади м. Чернігова, що підлягають приватизації у 2023 році» включено до переліку об`єктів комунальної власності територіальної громади м. Чернігова, що підлягають приватизації у 2023 році шляхом продажу на аукціоні в електронній формі нежитлову будівлю по проспекту Миру, 74 м. Чернігів, площа 163,9 кв.м.

Як зазначає прокурор, Чернігівська міська рада зацікавлена у приватизації об`єкта нерухомого майна у технічному стані, тобто до початку електронного аукціону №SPE001-UA-880, з метою отримання максимального прибутку та надходження коштів до бюджету територіальної громади м. Чернігова.

Отже, як зазначає прокурор, з метою ефективного захисту інтересів держави ТОВ «Чернігівська інвестиційна компанія» зобов`язана привести нежитлове приміщення про просп. Миру, 74, у м. Чернігові у первісний стан, згідно висновку про технічний стан будівельних конструкцій нежитлової будівлі по АДРЕСА_1 , виготовленого Чернігівською філією Державного науково-дослідного та проектно-вишукувального інституту «Ндіпроектреконструкція», а також повернути територіальній громаді в особі Чернігівської міської ради.

Прокурор звернувся до суду за захистом прав та інтересів територіальної громади м. Чернігова в особі Чернігівської міської ради.

Щодо підстав представництва прокурором інтересів держави в особі Чернігівської міської ради.

Відповідно до статті 131-1 Конституції України, в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Згідно з частиною 3 статті 4 ГПК України до господарського суду у справах, віднесених законом до його юрисдикції, мають право звертатися також особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Частиною 3 статі 53 ГПК України встановлено, що у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Відповідно до частини 4 статті 53 ГПК України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 174 цього Кодексу.

У рішенні від 08.04.1999 № 3-рп/99 Конституційний Суд України, з`ясовуючи значення поняття "інтереси держави", висловив позицію про те, що інтереси держави відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин. В основі перших завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону України, гарантування її державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорону землі як національного багатства, захист прав усіх суб`єктів права власності та господарювання тощо.

Інтереси держави можуть збігатися повністю, частково або не збігатися зовсім з інтересами державних органів, державних підприємств та організацій чи з інтересами господарських товариств з часткою державної власності у статутному фонді. Проте держава може вбачати свої інтереси не тільки в їх діяльності, але й в діяльності приватних підприємств, товариств.

Оскільки "інтереси держави" є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах.

Таким чином, "інтереси держави" охоплюють широке і водночас чітко не визначене коло законних інтересів, які не піддаються точній класифікації, а тому їх наявність повинна бути предметом самостійної оцінки суду у кожному конкретному випадку звернення прокурора з позовом. Надмірна формалізація "інтересів держави", особливо у сфері публічних правовідносин, може призвести до необґрунтованого обмеження повноважень прокурора на захист суспільно значущих інтересів там, де це дійсно потрібно.

Законом України "Про прокуратуру" визначені правові засади організації і діяльності прокуратури України, статус прокурорів, порядок здійснення прокурорського самоврядування, а також систему прокуратури України. Зокрема, за змістом статті 1 зазначеного Закону прокуратура України становить єдину систему, яка в порядку, передбаченому цим Законом, здійснює встановлені Конституцією України функції з метою захисту прав і свобод людини, загальних інтересів суспільства та держави.

Стаття 23 Закону України "Про прокуратуру" містить, зокрема, такі норми:

1. Представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом.

3. Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Не допускається здійснення прокурором представництва в суді інтересів держави в особі державних компаній, а також у правовідносинах, пов`язаних із виборчим процесом, проведенням референдумів, діяльністю Верховної Ради України, Президента України, створенням та діяльністю засобів масової інформації, а також політичних партій, релігійних організацій, організацій, що здійснюють професійне самоврядування, та інших громадських об`єднань. Представництво в суді інтересів держави в особі Кабінету Міністрів України та Національного банку України може здійснюватися прокурором Генеральної прокуратури України або регіональної прокуратури виключно за письмовою вказівкою чи наказом Генерального прокурора або його першого заступника чи заступника відповідно до компетенції.

4. Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді.

Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва.

Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень.

Частиною 5 ст. 16 Закону України Про місцеве самоврядування в Україні установлено, що від імені та в інтересах територіальних громад права суб`єкта комунальної власності здійснюють відповідні ради.

Відповідно до свідоцтва про право власності на нерухоме майно серії ЯЯЯ № 36325, виданого Виконавчим комітетом Чернігівської міської ради, нежитлова будівля площею 163,9 кв. м, розташована за адресою чернігівська обл., м. Чернігів, пр-т Миру,бул.74,надлежить на праві комунальної власності територіальній громаді м. Чернігова в особі Чернігівської міської ради.

Отже, уповноваженим органом у спірних правовідносинах є орган місцевого самоврядування Чернігівська міська рада, яка будучи обізнаною про факт порушення законодавства, заходи цивільно-правового характеру щодо визнання недійсним електронного аукціону, договору купівлі-продажу, скасування державної реєстрації та зобов`язання вчинити певні дії не вживає.

Відтак, в даному випадку прокурор правильно визначив у позові Чернігівську міську раду як орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

При цьому, Чернігівська міська рада позовні вимоги прокурора не підтримала, у судовому засіданні 05.03.2024 просила суд відмовити у задоволенні позову.

Відповідно до сталої правової позиції, викладеної у постановах Верховного Суду, зокрема, № 912/2385/18 від 26.05.2020, № 922/1394/23 від 04.07.2023, № 926/781/23 від 07.02.2024, при вирішенні питання про необхідність звернення до суду з позовом компетентний орган може діяти в умовах конфлікту інтересів - коли порушення інтересів держави, про яке стверджує прокурор, може бути пов`язане з раніше вчиненими протиправними діями цього органу чи бездіяльністю. Для врахування цих обставин стаття 55 ГПК передбачає такі правила:

- якщо особа, яка має процесуальну дієздатність і в інтересах якої подана заява, не підтримує заявлених позовних вимог, суд залишає заяву без розгляду, крім позову прокурора в інтересах держави;

- відмова компетентного органу від поданого прокурором в інтересах держави позову (заяви), подання ним заяви про залишення позову без розгляду не позбавляє прокурора права підтримувати позов (заяву) і вимагати розгляду справи по суті.

У перелічених у цій статті випадках йдеться про активні дії компетентного органу, який як учасник процесу та сторона спору (позивач) не підтримує позовних вимог або подає заяву про залишення позову без розгляду чи про відмову від позову. Якщо ж позов подано прокурором в інтересах держави в особі компетентного органу, і такий орган не здійснює процесуальних дій як позивач, його представник не з`являється у судові засідання, а суд уже після відкриття провадження у справі встановлює, що прокурор не підтвердив підстави для представництва, то, як і зазначено у пункті 54 цієї постанови, позовну заяву прокурора необхідно вважати такою, що підписана особою, яка не має права її підписувати. І в таких справах виникають підстави для застосування положень пункту 2 частини першої статті 226 ГПК України (залишення позову без розгляду).

З урахуванням викладеного суд зазначає, що суд не повинен залишати позов прокурора без розгляду у випадках, встановлених ч.ч. 4. 5 ст. 55 ГПК, але це не нівелює обов`язку прокурора попередньо до звернення до суду дотримуватися вимог ст. 23 Закону Про прокуратуру щодо повідомлення відповідного органу, яке повинно передувати зверненню до суду.

Листом № 55-75-1024ВИХ-23 від 09.10.2023 прокуратура звернулась до Чернігівської міської ради з проханням повідомити прокуратуру про вжиті заходи, у тому числі судового характеру, щодо визнання недійсним наказу Фонду комунального майна Чернігівської міської ради від 21.08.2023 № 01-06/72 та рішення уповноваженої особи, оформлене протоколом про результати аукціону № SPE001-UA-88, договору купівлі продажу об`єкта малої приватизації - нежитлової будівлі загальною площею 163,9 кв.м за адресою: м. Чернігів, пр-т Миру, 74 за результатами електронного аукціону та скасування державної реєстрації права приватної власності на вказаний об`єкт.

Листом № 9368-23 від 13.10.2023 Чернігівська міська рада повідомила прокуратуру, що з урахуванням норм законодавства, правові підстави для визнання недійсним наказу Фонду комунального майна Чернігівської міської ради від 21.08.2023 № 01-06/72 «Про затвердження протоколу про результати електронного аукціону № SPE001-UA-88», для розірвання договору купівлі-продажу об`єкта малої приватизації - нежитлової будівлі загальною площею 163,9 кв.м за адресою: м. Чернігів, пр-т Миру, 74 за результатами електронного аукціону та скасування державної реєстрації права приватної власності відсутні.

Листом № 55-75-10467ВИХ-23 від 13.10.2023 прокуратура повідомила Чернігівську міську раду про підготовку позовної заяви в інтересах держави в особі Чернігівської міської ради до Фонду комунального майна Чернігівської міської ради, ТОВ «Чернігівська інвестиційна компанія» про визнання недійсним електронного аукціону, договору купівлі-продажу, скасування державної реєстрації та зобов`язання вчинити певні дії.

Отже, направлення прокурором позивачу у жовтні 2023 року вказаного повідомлення з приводу захисту інтересів держави у спірних правовідносинах, є належним повідомленням позивача про звернення прокурора до суду з цим позовом.

Виходячи з викладеного, господарський суд дійшов висновку про виключність даного випадку і дотримання прокурором встановленого чинним законодавством порядку здійснення представництва інтересів держави в суді.

Оцінка аргументів та нормативно правове обґрунтування.

Правова природа процедур реалізації майна на прилюдних торгах полягає в продажу майна, тобто у вчиненні дій, спрямованих на виникнення в покупця зобов`язання зі сплати коштів за продане майно та передання права власності на майно боржника до покупця - учасника прилюдних торгів. З аналізу частини першої статті 650, частини першої статті 655 та частини четвертої статті 656 ЦК України вбачається, що процедура набуття майна на прилюдних торгах є різновидом договору купівлі-продажу. Такі висновки сформульовані у постановах Великої Палати Верховного Суду від 23.10.2019 у справі № 922/3537/17 (пункти 42-44), від 15.06.2021 у справі № 922/2416/17 (пункт 7.4), від 22.06.2021 у справі № 200/606/18 (пункти 45-47).

Відповідно до положень пунктів 6, 25 частини першої статті 1 Закону України "Про публічні закупівлі" зміст публічної закупівлі полягає у забезпеченні виникнення прав та обов`язків у замовників (зобов`язання зі сплати коштів за придбані товари, виконані роботи чи надані послуги) та учасників процедур закупівель (продаж таких товарів, виконання робіт чи надання послуг за результатами проведення процедури закупівлі) у порядку, встановленому цим Законом.

Велика Палата Верховного Суду в постанові від 02.08.2023 у справі №924/1288/21 (пункти 137, 138) щодо застосування положень Закону України "Про публічні закупівлі" зазначила: якщо публічна закупівля завершується оформленням відповідного господарського договору, то оскаржити можна такий договір, а вимога про визнання недійсною закупівлі не є ефективним способом захисту.

Оскільки процедура закупівлі завершується укладенням договору, рішення уповноваженої особи замовника, оформлене відповідним протоколом, є таким, що вичерпало дію фактом його виконання (укладенням договору).

Зазначені висновки враховуються судом у цій справі.

Велика Палата Верховного Суду в пункті 104 постанови від 15.09.2022 у справі №910/12525/20 також дійшла висновку про те, що в разі коли торги завершуються оформленням договору купівлі-продажу, оскаржити можна договір, а вимоги про визнання недійсними торгів (аукціону) і протоколу електронного аукціону не є належними та ефективними способами захисту.

Обрання позивачем неналежного способу захисту своїх прав є самостійною підставою для відмови у позові (постанови Великої Палати Верховного Суду від 19.01.2021 у справі № 916/1415/19 (пункт 6.21), від 02.02.2021 у справі № 925/642/19 (пункт 54), від 06.04.2021 у справі № 910/10011/19 (пункт 99), від 22.06.2021 у справі № 200/606/18 (пункт 76), від 02.11.2021 у справі № 925/1351/19 (пункт 6.56), від 25.01.2022 у справі № 143/591/20 (пункт 8.46), від 23.11.2021 у справі №359/3373/16-ц (пункт 155), від 06.07.2022 у справі №914/2618/16 (пункт 28)).

Отже, в даному випадку торги завершилися оформленням договору купівлі-продажу від 15.09.2023 об`єкта малої приватизації - нежитлової будівлі загальною площею 163,9м.кв. за адресою: проспект Миру, 74 м. Чернігів.

Відтак вимога прокурора про визнання недійсним результатів електронного аукціону № SPE001-UA-88, оформлених Протоколом про результати електронного аукціону № SPE001-UA-88, затвердженого наказом Фонду комунального майна Чернігівської міської ради від 21.08.2023 № 01-06/72 "Про затвердження протоколу про результати електронного аукціону» є не належним та не ефективним способом захисту і задоволенню не підлягає.

Враховуючи проведення на виконання рішення відповідача-1 електронного аукціону, за результатами проведення якого укладено договір, слід дійти висновку, що рішення відповідача-1 виконано укладенням договору і саме з договору у відповідачів виникають цивільні права та обов`язки (стаття 11 ЦК України).

Частиною першою статті 345 ЦК України передбачено, що фізична або юридична особа може набути право власності у разі приватизації державного майна та майна, що є в комунальній власності.

Правові, економічні та організаційні основи приватизації державного і комунального майна регулюються нормами Закону № 2269-VIII «Про приватизацію державного та комунального майна» (далі Закон № 2269-VIII).

Пунктом 22 статті 1 Закону № 2269-VIII визначено, що приватизація державного або комунального майна - платне відчуження майна, що перебуває у державній або комунальній власності, на користь фізичних та юридичних осіб, які відповідно до цього Закону можуть бути покупцями.

Відповідно до частини другою статті 2 Закону № 2269-VIII приватизація здійснюється на основі таких принципів: законності; відкритості та прозорості; рівності та змагальності; державного регулювання та контролю; продажу об`єктів приватизації з урахуванням особливостей таких об`єктів; захисту економічної конкуренції; створення сприятливих умов для залучення інвестицій; повного, своєчасного та достовірного інформування про об`єкти приватизації та порядок їх приватизації; забезпечення конкурентних умов приватизації.

Згідно з частиною першої статті 15 Закону № 2269-VIII об`єкти малої приватизації продаються виключно на електронних аукціонах. Порядок проведення електронних аукціонів для продажу об`єктів малої приватизації та Порядок відбору операторів електронних майданчиків для організації проведення електронних аукціонів з продажу об`єктів малої приватизації, авторизації електронних майданчиків, розмір та порядок сплати плати за участь, визначення переможця за результатами електронного аукціону, а також порядок визначення додаткових умов продажу затверджуються Кабінетом Міністрів України.

Механізм проведення електронних аукціонів для продажу об`єктів малої приватизації (далі - об`єкт приватизації) з використанням електронної торгової системи, визначення переможця за результатами електронного аукціону, розміру та порядку внесення плати за участь в електронному аукціоні, а також визначення додаткових умов продажу відповідно до положень Закону № 2269-VIII визначений положеннями Порядку проведення електронних аукціонів для продажу об`єктів малої приватизації, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 432 від 10.05.2018 (далі - Порядок).

Особа, яка має намір взяти участь в електронному аукціоні, через свій особистий кабінет подає відповідну заяву на участь в електронному аукціоні шляхом заповнення електронної форми і завантаження електронних копій документів. Заява на участь в електронному аукціоні повинна містити закриту цінову пропозицію та подається протягом всього часу з моменту опублікування відповідного інформаційного повідомлення в електронній торговій системі до закінчення кінцевого строку прийняття заяв на участь в електронному аукціоні/закритих цінових пропозицій (стаття 44 Порядку).

Переможець електронного аукціону, як встановлено в пункті 63 цього Порядку, визначається шляхом автоматичної оцінки електронною торговою системою цінових пропозицій учасників після завершення останнього раунду електронного аукціону та формування протоколу про результати електронного аукціону.

Після цього згідно з пунктом 1 статті 64 Порядку переможець електронного аукціону: підписує протокол про результати електронного аукціону та надає його оператору електронного майданчика, через якого ним подано цінову пропозицію, протягом трьох робочих днів з дня, наступного за днем його формування електронною торговою системою.

За правилами статті 66 Порядку переможцем електронного аукціону вважається учасник, що подав найвищу цінову пропозицію за лот, у разі, коли ним зроблений щонайменше один крок аукціону, а у випадках, передбачених пунктом 67 цього Порядку, учасник з наступною за величиною ціновою пропозицією за умови, що ним зроблений щонайменше один крок аукціону, а у разі однакових цінових пропозицій - учасник, що подав її раніше, за умови відсутності належним чином оформленого листа (звернення) від такого учасника про відмову від очікування та відсутності факту натискання ним відповідної кнопки про відмову від очікування в особистому кабінеті.

Частиною десятою статті 14 Закону № 2269-VIII визначено, що після закінчення електронного аукціону організатор аукціону з продажу об`єкта малої приватизації здійснює перевірку заяви на участь у приватизації об`єкта малої приватизації разом із доданими до неї документами та інформацією переможця аукціону та у разі невідповідності доданих до заяви документів приймає рішення відповідно до частини дев`ятої цієї статті.

Орган приватизації з продажу об`єкта малої приватизації не затверджує протокол електронних торгів, не укладає договір купівлі-продажу за результатами продажу на аукціоні чи застосування процедури викупу із потенційним покупцем, який: не відповідає вимогам статті 8 цього Закону; не подав документи або відомості, обов`язкове подання яких передбачено цим Законом; подав неправдиві відомості про себе (частина дев`ята статті 14 Закону № 2269-VIII).

Положеннями статті 67 Порядку передбачено, що у разі коли переможець електронного аукціону не відповідає вимогам статті 8 Закону, або в інших випадках, передбачених частиною дев`ятою статті 14 Закону, орган приватизації завантажує рішення про відмову у затвердженні протоколу про результати електронного аукціону або про відмову від укладення договору купівлі-продажу в електронній торговій системі.

Частиною сьомою статті 14 Закону № 2269-VIII визначений вичерпний перелік документів, які додаються потенційними покупцями юридичними особами до заяви на участь у приватизації об`єкта малої приватизації, а саме:

- витяг з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань України - для юридичних осіб - резидентів;

- документ про реєстрацію у державі її місцезнаходження (витяг із торговельного, банківського або судового реєстру тощо), засвідчений згідно із законодавством держави його видачі, перекладений українською мовою, - для юридичних осіб - нерезидентів;

- інформація про кінцевого бенефіціарного власника. Якщо особа не має кінцевого бенефіціарного власника, зазначається інформація про відсутність кінцевого бенефіціарного власника і про причину його відсутності;

- остання річна або квартальна фінансова звітність.

- документ, що підтверджує сплату реєстраційного внеску, а також документ, що підтверджує сплату гарантійного внеску в розмірі 10 відсотків стартової ціни з рахунка потенційного покупця, відкритого в українському або іноземному банку (крім банків держав, внесених FATF до списку держав, що не співпрацюють у сфері протидії відмиванню доходів, одержаних злочинним шляхом), на рахунок, визначений частиною одинадцятою цієї статті;

- письмова згода потенційного покупця щодо взяття на себе зобов`язань, визначених умовами продажу.

Таким чином, статтею 14 Закону № 2269-VIII передбачений обов`язок потенційних покупців, які беруть участь у приватизації об`єктів малої приватизації, подати зазначену інформацію, визначену частиною першою цієї статті.

Правовими підставами даного позову прокурор визначив ч. 1 ст. 203, ч. 1 ст. 215, ч. 3 ст. 228 ЦК України та ч. 1 ст. 208 ГК України.

Зокрема, прокурор стверджує, що рішення уповноваженої особи, оформлене наказом Фонду комунального майна Чернігівської міської ради від 21.08.2023 № 01-06/72 «Про затвердження протоколу про результати електронного аукціону № SPE001-UA-88» та протоколом про результати електронного аукціону № SPE001-UA-88 завідомо суперечать інтересам держави та суспільства з умислу ТОВ «Чернігівська інвестиційна компанія», що полягає у вчиненні антиконкурентних дій. Крім того, прокурор зазначає, що укладання Фондом комунального майна Чернігівської міської ради договору купівлі-продажу об`єкта малої приватизації - нежитлової будівлі загальною площею 163,9 кв.м за адресою: с. Чернігів, пр-т Миру, 74 за результатами електронного аукціону відбулося за відсутності конкуренції та при формальному створенні учасниками цього аукціону її видимості. Поведінка ТОВ «Чернігівська інвестиційна компанія» під час участі в аукціоні несумісна з добросовісністю та принципами здійснення приватизації державного та комунального майна, відтак, спірні правочини підлягають визнанню недійсним на підставі ст. 203,215,228 ЦК України.

Загальні підстави і наслідки недійсності правочинів (господарських договорів) встановлені статтями 215, 216 Цивільного кодексу України, статтями 207, 208 Господарського кодексу України (далі - ГК України).

Стаття 203 ЦК України визначає загальні вимоги, додержання яких є необхідним для чинності правочину.

Частинами 1-5 статті 203 ЦК України встановлено, що зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам (ч. 1); особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності (ч. 2); волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі (ч. 3); правочин має вчинятися у формі, встановленій законом (ч. 4); правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним (ч. 5).

Вирішуючи спори про визнання правочинів (господарських договорів) недійсними, господарський суд повинен встановити наявність фактичних обставин, з якими закон пов`язує визнання таких правочинів (господарських договорів) недійсними на момент їх вчинення (укладення) і настання відповідних наслідків, та в разі задоволення позовних вимог зазначити в судовому рішенні, в чому конкретно полягає неправомірність дій сторони та яким нормам законодавства не відповідає оспорюваний правочин.

Прокурор, як підставу позовних вимог зазначає, що рішення уповноваженої особи, оформлене наказом Фонду комунального майна Чернігівської міської ради від 21.08.2023 № 01-06/72 «Про затвердження протоколу про результати електронного аукціону № SPE001-UA-88» та протоколом про результати електронного аукціону № SPE001-UA-88 завідомо суперечать інтересам держави та суспільства з умислу ТОВ «Чернігівська інвестиційна компанія», що полягає у вчиненні антиконкурентних дій, а відтак підлягає визнанню недійсним.

Закон України "Про захист економічної конкуренції" визначає правові засади підтримки та захисту економічної конкуренції, обмеження монополізму в господарській діяльності і спрямований на забезпечення ефективного функціонування економіки України на основі розвитку конкурентних відносин.

За визначенням статті 1 наведеного Закону, економічна конкуренція (конкуренція) - змагання між суб`єктами господарювання з метою здобуття завдяки власним досягненням переваг над іншими суб`єктами господарювання, внаслідок чого споживачі, суб`єкти господарювання мають можливість вибирати між кількома продавцями, покупцями, а окремий суб`єкт господарювання не може визначати умови обороту товарів на ринку.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закон України "Про захист економічної конкуренції" суб`єкти господарювання, органи влади, органи місцевого самоврядування, а також органи адміністративно-господарського управління та контролю зобов`язані сприяти розвитку конкуренції та не вчиняти будь-яких неправомірних дій, які можуть мати негативний вплив на конкуренцію.

Антиконкурентними узгодженими діями є узгоджені дії, які призвели чи можуть призвести до недопущення, усунення чи обмеження конкуренції (ч. 1 ст. 6 Закону України "Про захист економічної конкуренції").

Антиконкурентними узгодженими діями, зокрема, визнаються узгоджені дії, які стосуються спотворення результатів торгів, аукціонів, конкурсів, тендерів (п. 4 ч. 2 ст. 6 Закону України "Про захист економічної конкуренції").

Порушенням законодавства про захист економічної конкуренції є антиконкурентні узгоджені дії (п. 1 ст. 50 Закону України "Про захист економічної конкуренції").

Згідно з статтею 51 Закону України "Про захист економічної конкуренції" порушення законодавства про захист економічної конкуренції тягне за собою відповідальність, встановлену законом.

Разом з тим, відповідно до ч.4 ст.4 Закону України «Про захист економічної конкуренції», державний контроль за додержанням законодавства про захист економічної конкуренції, захист інтересів суб`єктів господарювання та споживачів від його порушень здійснюються органами Антимонопольного комітету України.

Суд звертає увагу, що він (суд) наділений компетенцією здійснювати перевірку правильності застосування органами Антимонопольного комітету України відповідних правових норм, тобто суд не перебирає на себе не притаманні йому функції, які здійснюються виключно органами згаданого комітету, як от встановлення наявності/відсутності антиконкурентних узгоджених дій шляхом спотворення результатів торгів, тому дані обставини судом оцінюються критично.

Рішення органу Антимонопольного комітету України щодо встановлення факту наявності антиконкурентних узгоджених дій між учасниками - відповідачами матеріали справи не містять.

Частиною 3 статті 228 ЦК України встановлено, що у разі недодержання вимоги щодо відповідності правочину інтересам держави і суспільства, його моральним засадам такий правочин може бути визнаний недійсним. Якщо визнаний судом недійсний правочин було вчинено з метою, що завідомо суперечить інтересам держави і суспільства, то при наявності умислу у обох сторін - в разі виконання правочину обома сторонами - в дохід держави за рішенням суду стягується все одержане ними за угодою, а в разі виконання правочину однією стороною з іншої сторони за рішенням суду стягується в дохід держави все одержане нею і все належне - з неї першій стороні на відшкодування одержаного. При наявності умислу лише у однієї із сторін все одержане нею за правочином повинно бути повернуто іншій стороні, а одержане останньою або належне їй на відшкодування виконаного за рішенням суду стягується в дохід держави.

Аналогічна за змістом норма міститься у ч. 1 ст. 208 ГК України.

Суд звертає увагу, що у законодавстві відсутні визначення поняття "інтерес" та поняття "інтерес держави і суспільства". Законодавство не містить ні орієнтованого переліку сфер, де існують ці державні інтереси, ні критеріїв чи способів їх визначення.

Конституційний Суд України у рішенні № 3-рп/99 від 08.04.1999 певною мірою конкретизував, що державні інтереси - це інтереси, пов`язані з потребою у здійсненні загальнодержавних дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону України, гарантування її державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорону землі як національного багатства, захист прав усіх суб`єктів права власності та господарювання тощо.

У наукових працях зазначається, що поняття "інтереси держави" має невизначений зміст, і в кожному конкретному випадку необхідно встановити, порушені чи ні інтереси окремої особи або держави. Інтереси держави - це закріплена Конституцією та законами України, міжнародними договорами (іншими правовими актами) система фундаментальних цінностей у найбільш важливих сферах життєдіяльності українського народу і суспільства.

Частиною 3 статті 5 ГК України врегульовано, що суб`єкти господарювання та інші учасники відносин у сфері господарювання здійснюють свою діяльність у межах встановленого правового господарського порядку, додержуючись вимог законодавства.

Відповідно до статті 7 ГК України відносини у сфері господарювання регулюються Конституцією України, цим Кодексом, законами України, нормативно-правовими актами Президента України та Кабінету Міністрів України, нормативно-правовими актами інших органів державної влади та органів місцевого самоврядування, а також іншими нормативними актами.

У постанові від 20.03.2019 у справі № 922/1391/18 Верховний Суд вказав, що "здійснивши правовий аналіз частини 3 статті 228 ЦК України можна дійти висновку, що ознаками недійсного господарського договору, що суперечить інтересам держави і суспільства, є спрямованість цього правочину на порушення правового господарського порядку та наявність умислу (наміру) його сторін, які усвідомлювали або повинні були усвідомлювати протиправність укладеного договору. Метою такого правочину є його кінцевий результат, якого бажають досягти сторони. Мета завідомо суперечить інтересам держави та суспільства.

Отже, для правильного вирішення спору необхідно встановити, у чому конкретно полягала завідомо суперечна інтересам держави і суспільства мета укладення господарського договору, якою із сторін і в якій мірі виконано зобов`язання, а також наявність наміру (умислу) у кожної із сторін.

Наявність такого наміру (умислу) у сторін (сторони) означає, що вони (вона), виходячи з обставин справи, усвідомлювали або повинні були усвідомлювати протиправність укладеного договору і суперечність його мети інтересам держави і суспільства та прагнули або свідомо допускали настання протиправних наслідків".

Аналогічні правові висновки щодо застосування норм частини 3 статті 228 ЦК України викладені у постановах Верховного Суду від 13.02.2018 у справі № 910/1421/16, від 15.02.2018 у справі № 911/1023/17, від 17.04.2018 у справі № 910/1424/16, від 31.05.2018 у справі № 911/639/17, від 09.07.2019 у справі № 911/1113/18, від 10.06.2021 у справі № 910/114/19, від 15.12.2021 у справі № 910/6271/17, від 13.01.2022 у справі № 908/3736/15.

Доказами у справі, відповідно до ч. 1 ст. 73 Господарського процесуального кодексу України, є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до ст. 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Відповідно до ст. 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

У даному випадку прокурором не доведено, що договір купівлі-продажу від 15.09.2023 об`єкта малої приватизації - нежитлової будівлі загальною площею 163,9м.кв. за адресою: проспект Миру, 74 м. Чернігів укладений в порушення Закону № 2269-VIII та суперечить інтересам держави і суспільства, у зв`язку з чим відсутні підстави для визнання його недійсним.

Щодо вимог прокурора про скасування державної реєстрації права власності Товариства з обмеженою відповідальністю "Чернігівська інвестиційна компанія" (код 42929615, проспект Перемоги, 39, м. Чернігів, 14013) на нежитлову будівлю за адресою: проспект Миру, 74 м. Чернігів реєстраційний номер об"єкта нерухомого майна 100 з одночасним припиненням права приватної власності Товариства з обмеженою відповідальністю "!Чернігівська інвестиційна компанія" (код 42929615, проспект Перемоги, 39, м. Чернігів, 14013) на зазначений об"єкт нерухомого майна, реєстраційний номер об"єкта нерухомого майна 100 та зобов"язання Товариство з обмеженою відповідальністю "Чернігівська інвестиційна компанія" (код 42929615, проспект Перемоги, 39, м. Чернігів, 14013) повернути територіальній громаді в особі Чернігівської міської ради нежитлову будівлю за адресою: проспект Миру, 74 м. Чернігів у первісному стані відповідно до висновку про технічний стан будівельних конструкцій нежитлової будівлі по просп. Миру, 74 у м. Чернігові, виготовленого у грудні 2017 року Чернігівською філією науково-дослідного та проектно-вишукувального інституту "Ндіпроектреконструкція" суд зазначає наступне.

Згідно з абзацом 2 частини 1 статті 173 Господарського процесуального кодексу України похідною позовною вимогою є вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги).

Суд відзначає, що вищезазначені вимоги про скасування державної реєстрації та повернення нежитлової будівлі є похідними.

З огляду на відмову в задоволенні позовних вимог про визнання недійсним договору купівлі-продажу від 15.09.2023 за недоведеністю прокурором підстав для визнання правочинів недійними, вимоги про скасування державної реєстрації та повернення нежитлової будівлі не підлягають задоволенню.

Крім того, слід звернути увагу, що об`єкт приватизації є фактично зруйнованим (дана обставина не заперечується учасниками спору) і повернути об`єкт у первісному стані відповідно до висновку про технічний стан будівельних конструкцій нежитлової будівлі по просп. Миру, 74 у м. Чернігові, виготовленого у грудні 2017 року є неможливим, відтак і рішення господарського суду не може бути виконаним. Отже вибраний прокурором спосіб захисту в частині вимоги про повернення будівлі в первісному стані не є ефективним щодо спірних правовідносин.

За змістом п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень та висновків Європейського суду з прав людини, викладених у рішеннях у справах Трофимчук проти України, Серявін та інші проти України обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Судом було вжито усіх заходів для забезпечення реалізації сторонами своїх процесуальних прав та з`ясовано усі питання, винесені на його розгляд.

З урахуванням того, що доводи прокурора не знайшли свого підтвердження, суд дійшов висновку про відмову у позові.

Щодо судових витрат.

Відповідно до ст. 237 ГПК України, при ухваленні рішення суд вирішує, зокрема питання розподілу судових витрат між сторонами.

Статтею 129 ГПК України передбачено, що у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, - на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі відмови в позові - на позивача.

З огляду на вищевказані приписи процесуального законодавства, а також на те, що у задоволенні позову відмовлено, судові витрати покладаються на прокурора.

Керуючись ст. ст. 13, 14, 42, 73-80, 86, 129, 233, 236-238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, суд

У Х В А Л И В :

У задоволенні позову Заступника керівника Чернігівської окружної прокуратури подано позов в інтересах держави в особі Чернігівської міської ради до Фонду комунального майна Чернігівської міської ради та Товариства з обмеженою відповідальністю "Чернігівська інвестиційна компанія" про:

- визнання недійсним результатів електронного аукціону № SPE001-UA-88, оформленого Протоколом про результати електронного аукціону № SPE001-UA-88, затверджене наказом Фонду комунального майна Чернігівської міської ради від 21.08.2023 № 01-06/72 "Про затвердження протоколу про результати електронного аукціону";

- визнання недійсним договору купівлі-продажу від 15.09.2023 об"єкта малої приватизації - нежитлової будівлі загальною площею 163,9м.кв. за адресою: проспект Миру, 74 м. Чернігів за результатами електронного аукціону;

- скасування державної реєстрації права власності Товариства з обмеженою відповідальністю "Чернігівська інвестиційна компанія" (код 42929615, проспект Перемоги, 39, м. Чернігів, 14013) на нежитлову будівлю за адресою: проспект Миру, 74 м. Чернігів реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 100 з одночасним припиненням права приватної власності Товариства з обмеженою відповідальністю "Чернігівська інвестиційна компанія" (код 42929615, проспект Перемоги, 39, м. Чернігів, 14013) на зазначений об`єкт нерухомого майна, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 100.

- зобов`язання Товариство з обмеженою відповідальністю "Чернігівська інвестиційна компанія" (код 42929615, проспект Перемоги, 39, м. Чернігів, 14013) повернути територіальній громаді в особі Чернігівської міської ради нежитлову будівлю за адресою: проспект Миру, 74 м. Чернігів у первісному стані відповідно до висновку про технічний стан будівельних конструкцій нежитлової будівлі по просп. Миру, 74 у м. Чернігові, виготовленого у грудні 2017 року Чернігівською філією науково-дослідного та проектно-вишукувального інституту "Ндіпроектреконструкція" відмовити повністю.

2. Судові витрати покласти на прокурора.

Рішення набирає законної сили у строк та в порядку, встановленому ст.241 Господарського процесуального кодексу України.

Рішення може бути оскаржено до Північного апеляційного господарського суду в строк, встановлений ст.256 Господарського процесуального кодексу України та в порядку, передбаченому ст.257 Господарського процесуального кодексу України.

Повідомити учасників справи про можливість одержання інформації по справі у Єдиному державному реєстрі судових рішень: http://reyestr.court.gov.ua/.

Повний текст рішення складено та підписано 29.04.2024.

Суддя М.П. Ноувен