ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
"03" травня 2024 р. Справа № 911/1139/24
Господарський суд Київської області у складі судді Яреми В.А. перевіривши матеріали позовної заяви Адвокатського об`єднання «Гідна справа»
до Фізична особа-підприємець Шевель Сергій Вікторович
про стягнення 6 136,40 гривень
Адвокатське об`єднання «Гідна справа» звернулось до Господарського суду Київської області з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Хендлінгова компанія «Авіасервіс» про зобов`язання останнього укласти договір купівлі-продажу транспортного засобу CITROEN BERLINGO, 2021 р.в., номер кузову НОМЕР_1 , на умовах, що узгоджені в попередньому договорі купівлі-транспортного засобу від 17.10.2023.
Дослідивши матеріали вказаної вище позовної заяви, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення її без руху, зважаючи на таке.
Приписами ст. 2 Господарського процесуального кодексу України унормовано, що господарське судочинство в Україні здійснюється, зокрема, на засадах верховенства права, змагальності сторін, диспозитивності, пропорційності, неприпустимості зловживання процесуальними правами, обов`язковості судового рішення.
Відкриття провадження у справі позовного провадження є визначальною стадією судового процесу і може здійснюватись судом лише у випадку відповідності поданої позовної заяви вимогам, визначеним процесуальним законом.
У відповідності до пунктів 2, 4 частини 3 статті 162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява повинна містити, зокрема:
- повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету;
- зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні.
Приписами частини 6 статті 6 Господарського процесуального кодексу України передбачено таке:
- зокрема, адвокати, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку;
- процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.
Враховуючи вказане позивач, як юридична особа, згідно статті 6 ГПК України зобов`язаний зареєструвати в обов`язковому порядку електронний кабінет в ЄСІТС.
Як слідує з наявних в автоматизованій системі Діловодство спеціалізованого суду (ДСС) відомостей, Адвокатське об`єднання «Гідна справа» (ідентифікаційний код 42691159) не має зареєстрований електронний кабінет в підсистемі ЄСІТС, а за здійсненим у підсистемі ЕСІТС «Електронний суд» запитом від 02.05.2024 надано відповідь про відсутність електронного кабінету у юридичної особи (ідентифікаційний код 42691159).
Крім того викладена у прохальній частині позову вимога не ідентифікована за істотними умовами правочину, про зобов`язання укласти який позивач звернувся до суду.
В розрізі вказаного вище суд звертає увагу позивача на те, що:
- під захистом права розуміється державно-примусова діяльність, спрямована на відновлення порушеного права суб`єкта правовідносин та забезпечення виконання юридичного обов`язку зобов`язаною стороною, внаслідок чого реально відбудеться припинення порушення (чи оспорювання) прав цього суб`єкта, він компенсує витрати, що виникли у зв`язку з порушенням його прав, або в інший спосіб нівелює негативні наслідки порушення його прав. При цьому застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту суб`єктивного права, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення;
- відповідно до абзацу 11 частини 2 статті 20 ГК України одним із способів захисту прав суб`єктів господарювання та споживачів є установлення, зміна чи припинення господарських правовідносин;
- згідно частини 9 статті 238 Господарського процесуального кодексу України у спорі, що виник при укладанні або зміні договору, в резолютивній частині вказується рішення з кожної спірної умови договору, а у спорі про спонукання укласти договір - умови, на яких сторони зобов`язані укласти договір, з посиланням на поданий позивачем проект договору.
Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 164 ГПК України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують, зокрема, сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Приписами ст. 4 Закону України Про судовий збір встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
Відповідно до ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб установлено з 1 січня 2024 року в розмірі 3028,00 гривень.
З огляду наведених вище норм закону та встановлених ст. 4 Закону України Про судовий збір ставок судового збору, за подання у 2024 році до господарського суду позовної заяви майнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб 3 028,00 гривень, і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб 1 059 800,00 грн; немайнового характеру - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 3028,00 гривень.
З огляду на вказане суд дійшов висновку, що за подання відповідного позову необхідний до сплати розмір судового збору складає 3028,00 гривень.
Водночас до позовної заяви додано квитанцію від 29.12.2023 на суму 2684,00 грн, що не відповідає вимогам процесуального та матеріального права щодо сплати судового збору, а сума недоплаченого судового збору складає 344,00 грн.
Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
Суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху також у разі, якщо позовну заяву подано особою, яка відповідно до частини шостої статті 6 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його.
В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
За таких обставин, беручи до уваги наведені нормативні приписи та встановленні судом порушення зазначених норм процесуального законодавства при зверненні позивача до суду із відповідним позовом, зокрема щодо оформлення позовної заяви, її змісту та необхідності позивача зареєструвати електронний кабінет, суд дійшов висновку про залишення позовної заяви Адвокатського об`єднання «Гідна справа» без руху та надання строку для усунення відповідних недоліків десять днів з дня вручення зазначеної ухвали.
Керуючись ст. ст. 6, 162, 174, 232, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд
1. Залишити позовну заяву Адвокатського об`єднання «Гідна справа» без руху.
2. Виявлені недоліки усунути протягом десяти днів з дня вручення зазначеної ухвали шляхом подання до суду:
1) письмових пояснень щодо невиконання позивачем передбаченого ст. 6 ГПК України обов`язку з реєстрації електронного кабінету;
2) письмових пояснень із зазначенням змісту проекту договору, про зобов`язання укласти який позивач звернувся з відповідним позовом;
3) документів, які підтверджують доплату судового збору за подання позову у передбаченому законом порядку та розмірі 344,00 грн.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею відповідно до ч. 2 ст. 235 ГПК України та оскарженню окремо від рішення суду згідно ч. 2 ст. 254, ст. 255 ГПК України не підлягає.

Суддя В.А. Ярема