УХВАЛА

про повернення позовної заяви

03.05.2024Справа № 910/4737/24

Суддя Господарського суду міста Києва Борисенко І. І., розглянувши матеріали

позовної заяви ОСОБА_1 (м. Київ)

до Публічного акціонерного товариства "Укрнафта" (м. Київ)

про стягнення 2 907 518,44 грн.

ВСТАНОВИВ:

До Господарського суду міста Києва з позовом звернувся ОСОБА_1 (далі - ОСОБА_1 , позивач) до Публічного акціонерного товариства "Укрнафта" (далі - ПАТ "Укрнафта", відповідач) про стягнення дивідендів за 2018 рік та частини чистого прибутку за 2020 рік в сумі 2 907 518,44 грн.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 24.04.2024 позовну заяву було залишено без руху, заявнику надано строк у 5 днів на усунення вказаних в ній недоліків, що полягали у ненаданні доказів, про які позивач вказував у обгрунтування позову, а саме:

- надати витяг з переліку акціонерів, які мають право на отримання дивідендів за акціями/доходу за цінними паперами за 2018, станом на 11.06.2021, з інформацією про ОСОБА_1 ;

- надати інформацію про суму податку з доходів фізичних осіб та військового збору, нарахованих та сплачених ПАТ "Укрнафта" до Державного бюджету України на суми дивідендів за 2018 рік та частину чистого прибутку за 2020 рік, належні до виплати на користь акціонера ОСОБА_1 .

Установлено, що вищевказану ухвалу позивач отримав 25.04.2024, однак, недоліки позову не усунув, а надав клопотання про продовження процесуального строку на усунення недоліків позову, вказуючи, що «найближчим часом відповідач надасть необхідні документи на його запит від 04.04.2024».

Водночас, слід звернути увагу позивача на те, що відповідно до ч. 2 ст. 80 ГПК України позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

Отже, на виконання вказаних приписів закону, ще на стадії подачі позовної заяви позивач повинен був подати всі наявні в нього докази, якими він обгрунтовує свої вимоги.

Суд, зі свого боку, встановивши відсутність таких доказів, надав позивачу додаткову можливість усунути такі недоліки позову та ухвалою суду від 24.04.2024 надав заявнику для цього строк, визначений законом у 5 днів.

Натомість, позивач добросовісно не скористався наданим йому правом, витребувані докази не надав, а вказав, що відповідач надасть витребувані докази «найближчим часом» (без підтвердження цих обставин будь-якими доказами). Також просив продовжити строк для подачі цих доказів суду.

Відповідно до ч. 5 ст. 80 ГПК України у випадку визнання поважними причин неподання учасником справи доказів у встановлений законом строк суд може встановити додатковий строк для подання вказаних доказів.

Відповідно до ст. 118 ГПК України право на вчинення процесуальних дій втрачається із закінченням встановленого законом або призначеного судом строку. Заяви, скарги і документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 119 ГПК України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду. Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подані заява, скарга, документи тощо), стосовно якої пропущено строк.

Проте, позивач не навів поважних причин неподання доказів, зазначених в ухвалі від 24.04.2024 до суду, а тільки послався на їх відсутність та надання їх відповідачем у майбутньому.

Тобто, позивач фактично не усунув недоліки позовної заяви, про які зазначалось в ухвалі суду від 24.04.2024, та не виконав свого обов`язку, а саме - дотримуватись чітких процесуальних вимог закону, які введені ГПК України та прецедентною практикою Європейського суду з прав людини щодо питання тлумачення і застосування пункту 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод в частині права звернення до суду.

Так, згідно з рішеннями Європейського суду з прав людини від 20.05.2010 у справі "Пелевін проти України" та від 30.05.2013 у справі "Наталія Михайленко проти України" право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб. Отже, кожна держава встановлює правила судової процедури, зокрема, й процесуальної заборони та обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Отже, доступ до правосуддя здійснюється шляхом точного, послідовного і неухильного дотримання процесуального алгоритму, що передбачений Господарським процесуальним кодексом України, зокрема, щодо додержання чітких вимог до змісту позовної заяви та документів, що додаються до неї, чого позивачем зроблено не було.

При цьому за приписами ч. 1 ст. 43 ГПК України учасники процесу (зокрема, позивач) повинен добросовісно користуватися своїми процесуальними правами та обов`язками, зловживання процесуальними правами не допускається. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (ст. 13 ГПК України).

Частиною 4 статті 174 Господарського процесуального кодексу України встановлено - якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Керуючись ст.ст. 162-164, 174 Господарського процесуального кодексу України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства "Укрнафта" про стягнення 2 907 518,44 грн. повернути без розгляду.

Роз`яснити заявнику, що повернення вказаної заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею до господарського суду в загальному порядку після усунення допущених порушень.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом десяти днів з дня її підписання до суду апеляційної інстанції.

Суддя Борисенко І. І.