СХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 квітня 2024 року м. Харків Справа № 922/5008/23

Східний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючий суддя Лакіза В.В., суддя Бородіна Л.І. , суддя Фоміна В.О.,

за участю секретаря судового засідання Фурсової А.М.,

за участю представників:

позивача Павленко А.А., ордер на надання правничої (правової) допомоги серії АІ №1583294 від 04.04.2024

відповідача Конопля О.М., довіреність №01-46/8229 від 20.12.2023, свідоцтво про право на зайняття адвокатської діяльності серії ЗП №001813 від 27.09.2018

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Східного апеляційного господарського суду в режимі відеоконференції апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "СБМ+", м. Харків (вх. №780Х/2)

на рішення Господарського суду Харківської області від 22.02.2024 у справі №922/5008/23 (повний текст складено 04.03.2024, суддя Шатерніков М.І.)

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "СБМ+", м. Харків,

до Акціонерного товариства "Харківобленерго", м. Харків,

про визнання протиправним та скасування рішення,

ВСТАНОВИВ:

У листопаді 2023 року Товариство з обмеженою відповідальністю "СБМ+" звернулось до Господарського суду Харківської області з позовною заявою до Акціонерного товариства "Харківобленерго", в якій просило суд визнати протиправним та скасувати рішення АТ "Харківобленерго", оформлене протоколом №121872 від 17.10.2023 року, прийняте на підставі акту про порушення від 22.11.2022 №121872.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що під час прийняття оскаржуваного рішення оформленого протоколом засідання комісії з розгляду актів про порушення №121872 від 17.10.2023 відповідачем порушено існуючу заборону на проведення засідань комісії з розгляду актів про порушення без згоди споживача, встановлену на період дії воєнного стану на територіях де ведуться бойові дії. Акт про порушення №121872 від 22.11.2022 розглянуто відповідачем на комісії з розгляду актів про порушення без надання згоди та участі ТОВ "СБМ+". Крім того, розгляд акту відбувся 17.10.2023, тобто через 329 днів з моменту складення зазначеного акту про порушення. Позивач вважав, що у відповідності до абзаці 7 п. 8.2.6. Правил роздрібного ринку електричної енергії (далі ПРРЕЕ) вважається недійсним та підлягає скасуванню, оскільки не розглянутий у визначеному цими Правилами порядку протягом 90 календарних днів від дня його складення; з огляду на існуючу заборону на проведення засідань з розгляду актів про порушення без згоди споживача на територіях на яких ведуться бойові дії, дії посадових осіб АТ "Харківобленерго" є незаконними, а рішення комісії з розгляду актів про порушення оформлене протоколом №121872 позивач вважав протиправним та таким, що підлягає скасуванню.

Рішенням Господарського суду Харківської області від 22.02.2024 у справі №922/5008/23 у задоволенні позову Товариства з обмеженою відповідальністю "СБМ+" (61004, м. Харків, вул. Мар`їнська, 2-Б, ідентифікаційний код 32870859) до Акціонерного товариства "Харківобленерго" (61037, м. Харків, вул. Георгія Тарасенка, 149, ідентифікаційний код 00131954) про визнання протиправним та скасування рішення, відмовлено. Витрати зі сплати судового збору залишено за позивачем.

Обґрунтовуючи рішення, суд першої інстанції дійшов висновку, що позивачем не доведено порушення його прав з боку відповідача, а саме, більш вірогідними доказами підтверджено, що відповідачем складено акт про порушення, призначено дату, час та місце засідання комісії з розгляду такого акту в межах строку розгляду такого акту, виконано всі належні дії щодо повідомлення споживача про дату, час та місце засідання комісії, отримано поштове підтвердження про відповідне повідомлення споживача та прийнято відповідне рішення. Отже, у спірних правовідносинах відповідач діяв у порядку та згідно приписів чинних норм права.

Позивач із вказаним рішенням не погодився, звернувся до Східного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить рішення Господарського суду Харківської області від 22.02.2024 у справі №922/5008/23 скасувати повністю та прийняти нове рішення, яким задовольнити вимоги ТОВ СБМ+; судові витрати покласти на відповідача.

Обґрунтовуючи доводи апеляційної скарги апелянт вважає, що судом першої інстанції було неповно з`ясовані обставини, що мають значення для справи, а також неправильно застосовано норми матеріального права.

Зокрема, скаржник наголошує, що в основу оскаржуваного рішення судом першої інстанції покладено висновок, що позивачем не доведено порушення його прав з боку відповідача, а саме більш вірогідними доказами підтверджено, що відповідачем складено акт про порушення, призначено дату, час та місце засідання комісії, отримано поштове підтвердження про відповідне повідомлення споживача та прийнято відповідне рішення. Разом з цим, апелянт вважає, що при складанні цього висновку судом першої інстанції не надано правової оцінки та залишено поза увагою основний довід позивача у цій справі, а саме те, що засідання комісії на якому прийняте оскаржуване рішення і яке, на думку суду першої інстанції, проведено з дотриманням встановленої процедури, взагалі не повинно було проводитись, оскільки відповідач не мав підстави для його проведення без наявної згоди ТОВ "СБМ+", зважаючи на приписи НКРЕКП "Про врегулювання деяких питань на роздрібному ринку електричної енергії у період дії в Україні воєнного стану" № 393 від 20.04.2022.

Апелянт наголошує, що згідно з наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України №309 від 22.12.2022 "Про затвердження Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією", Харківська територіальна громада віднесена до територій на яких ведуться (велися) бойові дії. Окрім цього, станом на дату складання акту про порушення 22.11.2022, діяв Перелік територіальних громад, які розташовані в районі проведення воєнних (бойових) дій або які перебувають в тимчасовій окупації, оточенні (блокуванні) станом на 10.12.2022, затверджений наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України 25 квітня 2022 року № 75, у якому також була зазначена Харківська міська територіальна громада.

Вважає, що при прийнятті оскаржуваного рішення судом першої інстанції залишено поза увагою вказані приписи пункту 1 постанови НКРЕКП № 393 від 20.04.2022 щодо застосування мораторію на проведення засідань комісій з розгляду актів про порушення, складених на територіях, на яких ведуться бойові дії.

На думку скаржника, в рішенні акцентовано увагу на пункті 7 постанови НКРЕКП №393 від 20.04.2022, відповідно до якого строки, визначені абзацами шостим та сьомим пункту 8.2.6 глави 8.2 розділу VIII Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою НКРЕКП від 14.03.2018 №312, зупиняються на час дії цієї постанови. Втім, не надано оцінки приписам пункту 1 цієї ж постанови, який встановлює мораторій на проведення засідань комісій, що, вважає скаржник, свідчить про надання переваги одним норм права перед іншими.

Крім того, апелянт вважає, що згода ТОВ "СБМ+" на участь у комісії з розгляду актів про порушення могла бути виражена лише за участі на засіданні його уповноваженого представника, або надісланням від позивача листа з проханням проведення засідання комісії з розгляду актів про порушення ПРРЕЕ із застосуванням дистанційних засобів комунікації та передачі даних, або з проханням проведення розгляду акту про порушення взагалі без участі представника позивача. Усі інші дії позивача, вважає скаржник, можуть свідчити лише про його незгоду брати участь в засіданні комісії з розгляду актів про порушення. Проведення засідання комісії за відсутності вираженої тими чи іншими засобами згоди позивача на участь у такому засіданні, вважає скаржник, свідчить про неправомірність дій посадових осіб АТ "Харківобленерго".

Зазначає, що судом першої інстанції в оскаржуваному рішенні досліджується повідомлення позивача відповідачем про засідання комісії, вірогідність та достатність доказів з цього питання, однак необхідність встановлення доказів надання позивачем «згоди» чи «мовчазної згоди» на проведення такого засідання, та взагалі можливості та необхідності її надання, судом першої інстанції досліджено та встановлено не було.

Зважаючи на наведені доводи, апелянт просить скасувати рішення суду першої інстанції та задовольнити апеляційну скаргу.

16.04.2024 відповідачем надано відзив на апеляційну скаргу, в якому він з доводами апеляційної скарги не погоджується, просить у задоволенні апеляційної скарги відмовити, оскаржуване рішення залишити без змін.

З приводу доводів апелянта про відсутність документів, які підтверджують надання згоди на участь представника ТОВ СБМ+ на засіданні комісії з розгляду актів порушень ПРРЕЕ, зазначає, що на підставі приписів постанови НКРЕКП Про затвердження Правил роздрібного ринку електричної енергії №312 від 14.03.2018, Закону України "Про ринок електричної енергії", товариством складено акт про порушення, призначено дату, час та місце засідання комісії з розгляду такого акту в межах строку розгляду такого акту, виконано всі належні дії щодо повідомлення споживача про дату, час та місце засідання комісії, отримано поштове підтвердження про відповідне повідомлення споживача та прийнято відповідне рішення без будь яких порушень в процедурі проведення комісії з розгляду актів порушень ПРРЕЕ.

В спростування доводів позивача про проведення засідання комісії з простроченням строку, встановленого абз. 7 п. 8.2.6 ПРРЕЕ, зазначає, що Наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України 22.12.2022 №309 Харківська міська територіальна громада віднесена до категорії територій, де можливе ведення бойових дій. В той же час, пунктом 1 постанови НКРЕКП «Про врегулювання деяких питань на роздрібному ринку електричної енергії у період дії в Україні воєнного стану» №393 від 20.04.2022 визначено призупинити на період дії в Україні воєнного стану проведення засідань комісій з розгляду актів про порушення, складених на територіях, на яких ведуться бойові дії та/або на тимчасово окупованих територіях. Крім того, відповідно до п. 7 цієї же постанови строки, визначені абзацами шостим та сьомим пункту 8.2.6 глави 8.2 розділу VIII ПРРЕЕ, затверджених постановою НКРЕКП від 14.03.2018 №312, зупиняються на час дії цієї постанови.

Зважаючи на викладене, відповідач вважає, що АТ Харківобленерго при проведенні засідання комісії з розгляду акту про порушення від 22.11.2022 № 121872 діяло згідно норм чинного законодавства.

В судовому засіданні 17.04.2024, що відбувалось в режимі відеоконференції, представник позивача підтримав доводи апеляційної скарги та просив суд її задовольнити, оскаржуване рішення скасувати та прийняти нове рішення, яким позов задовольнити.

Представник відповідача проти задоволення апеляційної скарги заперечував та просив у її задоволенні відмовити, рішення суду першої інстанції залишити без змін.

Відповідно до статті 269 Господарського процесуального кодексу України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права. У суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.

Колегія суддів, заслухавши доповідь судді-доповідача, дослідивши матеріали справи, доводи апеляційної скарги та відзиву на неї, заслухавши пояснення представників сторін, з`ясувавши обставини справи та перевіривши їх доказами в межах, встановлених статтею 269 ГПК України, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, а також повноту встановлення обставин справи та відповідність їх наданим доказам, дійшла висновку, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає, виходячи з наступного.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, 19.07.2004 між Акціонерним товариством "Харківобленерго" (постачальник електричної енергії) та Товариством з обмеженою відповідальністю "СБМ+" (споживач) укладено договір про постачання електричної енергії №03-7167.

За умовами розділу 1 договору, яким визначено предмет договору, постачальник постачає електричну енергію споживачу, а споживач оплачує постачальнику її вартість та здійснює інші платежі згідно з умовами цього договору та додатками до договору, що є його невід`ємними частинами.

У розділі 2 договору сторони обумовили, що під час виконання умов цього договору, а також вирішення всіх питань, що не обумовлені цим договором, сторони зобов`язуються керуватись чинним законодавством України, зокрема, Правилами користування електричною енергією (ПКЕЕ), затвердженими в установленому порядку.

Відповідно до Постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг (далі НКРЕКП) №1446 від 16.11.2018 Акціонерне товариство "Харківобленерго" є оператором системи розподілу електричної енергії (надалі - ОСР) та здійснює діяльність з розподілу електричної енергії у межах місць провадження господарської діяльності.

З 01.01.2019 розподіл електричної енергії на об`єкт споживача за адресою: м. Харків, пр. Героїв Харкова, 109-А здійснюється на підставі договору споживача про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії, до умов якого позивач приєднався у розумінні п. 4 постанови НКРЕКП №312 та п.п. 1.2.15, п.п. 2.1.6 ПРРЕЕ, на умовах договору про постачання електричної енергії № 03-7167.

22.11.2022 представниками АТ "Харківобленерго" на об`єкті позивача - Автозаправна станція за адресою: м. Харків, пр-т Героїв Харкова 109А, було проведено перевірку, за результатом якої складено акт про порушення №121872.

Зокрема, актом про порушення №121872 від 22.11.2022 встановлено порушення споживачем п. 8.4.2 ПРРЕЕ, а саме, відсутність пломби з відбитками тавра оператора системи розподілу, яка була встановлена на шафі обліку у відповідності до акту пломбування №011030 від 09.04.2019.

Вказаний акт №121872 від 22.11.2022 складено за участю представника споживача - заступника директора Захарова С.О. та підписано останнім із поясненнями про те, що з актом про порушення не згоден; відсутність пломби на шафі обліку пояснив можливими діями невідомої особи під час видалення дикого винограду (працівниками автостанції) зі стіни, на якій ця шафа розташована.

У п. 11 акту про порушення зазначено, що комісія оператора системи з розгляду складеного акту про порушення буде проводити засідання, про дату, час і місце якого буде повідомлено додатково. На засідання комісії запрошується споживач або уповноважена ним особа. У разі неявки на засідання комісії цей акт розглядається без участі споживача або уповноваженої ним особи.

Одночасно з актом №121872 від 22.11.2022 представниками АТ "Харківобленерго" за участі представника споживача - заступника директора Захарова С.О., складено акт технічної перевірки та заміни засобів комерційного обліку від 22.11.2022.

17.10.2023 відбулося засідання комісії з розгляду актів про порушення. За результатами розгляду акту про порушення №121872 від 22.11.2022 прийнято рішення, яке оформлене протоколом №12187201 від 17.10.2023.

Зі змісту протоколу №12187201 від 17.10.2023 засідання комісії з розгляду актів про порушення вбачається, що керуючись вимогами ПРРЕЕ, комісія прийняла рішення, що порушення, вказане в акті про порушення №121872 від 22.11.2022 відповідає п.п. 2 п. 8.4.2 ПРРЕЕ. Розрахунок обсягу та вартості необлікованої електроенергії провести згідно з положеннями глави 8.4. ПРРЕЕ за період 22.05.2022 по 21.11.2022 за останні шість місяців. (а.с. 26-27)

Відповідно до здійсненого розрахунку за недораховану електричну енергію оплаті підлягає 921 219,22 грн (з ПДВ).

Для сплати недорахованої електроенергії на суму 921 219,22 грн позивачем виставлено рахунок №7167 на оплату акту про порушення ПРРЕЕ за договором про постачання електричної енергії від 19.07.2004 №03-7167 (а.с. 28).

Відповідно до протоколу засідання комісії №121872 від 17.10.2023 представник споживача на засідання комісії не прибув, причини не повідомляв.

Звертаючись до суду з позовом, позивач зазначав, що не погоджується з прийнятим рішенням комісії, оформленим протоколом №12187201 від 17.10.2023 по розгляду акту про порушення № 121872 від 22.11.2022.

Зокрема, позивач вважав, що засідання комісії з розгляду акту про порушення №121872 від 22.11.2022, що оформлено протоколом №12187201 від 17.10.2023 проведено в порушення приписів п. 1 постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг "Про врегулювання деяких питань на роздрібному ринку електричної енергії у період дії в Україні воєнного стану" №393 від 20.04.2022, а саме, за існуючої заборони на проведення засідань; споживача не було повідомлено про час та місце розгляду акту про порушення №121872 від 22.11.2022, не отримано згоди ТОВ "СБМ+" на проведення такого засідання; пропущено встановлений ПРРЕЕ строк (90 календарних днів) розгляду акту про порушення (протокол №121872 складено через 329 днів з моменту складення зазначеного акту про порушення).

Вказані обставин стали підставою звернення ТОВ "СБМ+" до суду з позовом про визнання протиправним та скасування рішення комісії АТ "Харківобленерго" з розгляду акту про порушення № 121872, оформлене протоколом № 12187201 від 17.10.2023.

Рішення суду першої інстанції, яким у задоволенні позовних вимог відмовлено є предметом апеляційного перегляду.

Надаючи правову кваліфікацію спірним правовідносинам, колегія суддів зазначає наступне.

Предметом розгляду цієї справи є визнання недійсним рішення засідання комісії з розгляду актів про порушення Правил користування електричною енергією, оформленого протоколом, за яким здійснено розрахунок необлікованої електричної енергії.

Згідно зі встановленими обставинами у цій справі, правовідносини сторін врегульовані умовами договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії, за яким позивач є споживачем, а відповідач - оператором системи, а також Правилами роздрібного ринку електричної енергії (ПРРЕЕ), Кодексом системи розподілу та Кодексом комерційного обліку електричної енергії.

Відповідно до пункту 1.1.1. Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 № 312 (далі Правила, ПРРЕЕ), ці Правила регулюють взаємовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником (електропостачальниками) та споживачем (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії, визначеними цими Правилами.

Учасниками роздрібного ринку є: електропостачальники, оператор системи передачі, оператори систем розподілу, у тому числі оператори малих систем розподілу, споживачі, основні споживачі, субспоживачі, виробники електричної енергії, які підпадають під визначення розподіленої генерації, та інші учасники ринку, які надають послуги, пов`язані з постачанням електричної енергії споживачу з метою використання ним електричної енергії на власні потреби.

Ці Правила є обов`язковими для виконання усіма учасниками роздрібного ринку.

Постачання (продаж) електричної енергії споживачу здійснюється за договором про постачання електричної енергії споживачу обраним споживачем електропостачальником, який отримав відповідну ліцензію, за вільними цінами, крім постачання електричної енергії постачальником універсальної послуги або постачальником "останньої надії". Ціни (тарифи) на послуги постачальника універсальних послуг, постачальника "останньої надії" визначаються у встановленому законодавством порядку (п. 3.1.1. Правил).

Споживання електричної енергії без укладення відповідних договорів на роздрібному ринку не допускається (п. 3.1.9. Правил).

Згідно із п. 14 ч. 2 статті 77 Закону України "Про ринок електричної енергії" правопорушенням на ринку електричної енергії є, зокрема, пошкодження цілісності пломб, повірочного тавра тощо.

Відповідно до п. 5.1.1. Правил (в редакції на час складання акту про порушення №121872 від 22.11.2022) оператор системи має право, між іншого, на безперешкодний доступ (за пред`явленням представником службового посвідчення) до розрахункових засобів вимірювання електричної енергії, що встановлені на об`єктах споживачів та інших учасників роздрібного ринку, електроустановки яких приєднані до електричних мереж на території діяльності оператора системи; проводити (за пред`явленням представником службового посвідчення) обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза засобами вимірювання та інших порушень, що викликають неправильне вимірювання обсягів споживання електричної енергії.

Відповідно до п. 2.3.4 Правил відповідальність за збереження і цілісність засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування покладається на власника (користувача) електроустановки або організацію, на території (у приміщенні) якої вони встановлені.

Відповідальним за експлуатацію та технічний стан засобів (вузлів) вимірювальної техніки є їх власник.

У силу п. 2.3.4 Правил відповідальність за збереження і цілісність засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування покладається на власника (користувача) електроустановки або організацію, на території (у приміщенні) якої вони встановлені.

За змістом п.п. 8.2.5. ПРРЕЕ, у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 9 до цих Правил.

Акт про порушення складається представниками оператора системи, які мають таке право згідно з посадовою інструкцією, пройшли відповідне навчання та інструктаж, після пред`явлення ними службових посвідчень.

В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил та всі необхідні для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням: меж балансової належності; перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення; номінальної сили струму спрацювання комутаційних апаратів, задіяних у схемі підключення; фазування лічильника на дату оформлення акта про порушення.

Споживачі, представники оператора системи, інші особи, присутні при перевірці, під час здійснення перевірки електроустановок мають право здійснювати фото- та відеозйомку для фіксації виявлених порушень та/або відмови споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписувати акт про порушення, про що зазначається в акті про порушення.

В акті про порушення заповнюються всі графи та рядки без пропусків. Виправлення чи підчищення не допускаються. Текст повинен бути однозначним, без можливості подвійного тлумачення.

В акті зазначаються заходи, яких було вжито або яких необхідно вжити для усунення допущених порушень.

Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві.

Акт про порушення підписується представником (представниками) оператора системи, який (які) брали участь у перевірці, та споживачем (представником споживача) або іншою особою, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи).

До акта про порушення сторонами можуть бути додані пояснення, зауваження та докази, перелік яких (за наявності) зазначається в цьому акті.

Представники оператора системи перед складанням акта про порушення зобов`язані повідомити споживача про його право внести пояснення та зауваження до акта, викласти мотиви своєї відмови від його підписання або підписати його без зауважень.

Як встановлено під час розгляду справи, 22.11.2022 представниками відповідача проведена перевірка об`єкту позивача за адресою: м. Харків, пр-т. Героїв Харкова 109 А та встановлено порушення позивачем п. 8.4.2 ПРРЕЕ, а саме: відсутність пломби з відбитками тавр ОСР, яка встановлена на шафі обліку у відповідності до акту пломбування та здачі пломб та приладів обліку на збереження, які були взяти позивачем на збереження № 011030 від 09.04.2019. За встановленим факт порушення складено акт про порушення №121872 від 22.11.2022.

Приписами п. 8.2.6 ПРРЕЕ встановлено, що на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг не облікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.

Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення.

Споживач має бути повідомлений оператором системи про місце, час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 7 календарних днів до призначеної дати засідання.

Зі змісту протоколу №121872 засідання комісії з розгляду актів про порушення від 17.1.2023 вбачається, що споживач (уповноважений представник) на засідання не прибув, причин не повідомляв.

Відповідно до п.8.2.6. ПРРЕЕ споживачу надано право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення, в той час як на оператором системи покладено обов`язок повідомити споживача про місце, час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 7 календарних днів до призначеної дати засідання.

У разі відмови споживача або представника споживача від отримання акта про порушення, у якому визначено місце, час та дату проведення засідання комісії, або окремого повідомлення про місце, час і дату засідання комісії оператор системи направляє споживачу таке повідомлення рекомендованим листом з повідомленням про вручення поштового відправлення на адресу, визначену в даних щодо споживача, наявних в оператора системи.

Як на підставу визнання протиправним та скасування рішення комісії АТ "Харківобленерго" з розгляду актів про порушення, оформлене протоколом №121872 від 17.10.2023, позивач посилався на факт того, що ТОВ "СБМ+" про дату, час та місце проведення засідання комісії та розгляду акту про порушення №121872 від 22.11.2022 не було повідомлено, в той час як в п. 11 акту про порушення №121872 від 22.11.2022 вказано, що споживача буде повідомлено додатково про час та місце розгляду акту. Як зазначає позивач, вказаного повідомлення від АТ "Харківобленерго" товариством не отримувалось і згоди на проведення такого засідання ТОВ "СБМ+" не надавало та не направляло свого уповноваженого представника на засідання, про що міститься відповідна відмітка у протоколі.

На підтвердження доводів про належне повідомлення ТОВ "СБМ+" про час та дату засідання комісії та запрошення до участі в засіданні комісії, АТ "Харківобленерго" до матеріалів справи надано копію списку згрупованих відправлень АТ "Харківобленерго", з якого вбачається, що 13.09.2023 на адресу ТОВ "СБМ+": м. Харків, вул. Мар`їнська, буд. 2-Б, АТ "Харківобленерго" направлено рекомендований лист (номер відправлення 988). Вказаним рекомендованим листом споживача повідомлено, що 17.10.2023 о 10-30 год відбудеться засідання комісії з розгляду акту про порушення ПРРЕЕ №121872 від 22.11.2022 за договором №03-7167. Також у вказаному повідомлені споживача запрошено прийняти участь в засіданні комісії за адресою: м. Харків, вул. Георгія Тарасенка, 126/2, к. 332. Також зазначено, що в разі небажання взяти участь в роботі комісії, надати письмове підтвердження відмови. Зміст вказаного повідомлення міститься в матеріалах справи (а.с. 57).

Дослідженням наявного в матеріалах справи рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення №988, що направлено 13.09.2023 на адресу споживача: м. Харків, вул. Мар`їнська, буд. 2-Б, встановлено, що 20.09.2023 рекомендований лист від 13.09.2023 вручено за довіреністю "Захарову", про що міститься позначка у повідомлені про вручення рекомендованого поштового відправлення №988.

Відповідно до Правил надання поштового зв`язку, що затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 №270, визначено, зокрема, порядок вручення рекомендованих поштових відправлень.

Так, згідно з пунктом 2 Правил №270 рекомендоване поштове відправлення - реєстрований лист (рекомендований лист), поштова картка, бандероль, відправлення для сліпих, дрібний пакет, мішок "M", які приймаються для пересилання без оцінки відправником вартості його вкладення.

Повідомлення про вручення поштового відправлення, поштового переказу - повідомлення, яким оператор поштового зв`язку доводить до відома відправника чи уповноваженої ним особи інформацію про дату вручення реєстрованого поштового відправлення, виплати коштів за поштовим переказом та прізвище одержувача.

Відповідно до пункту 94 Правил №270 порядок доставки поштових відправлень, поштових переказів, повідомлень про вручення поштових відправлень, поштових переказів, періодичних друкованих видань юридичним особам узгоджується оператором поштового зв`язку разом з юридичною особою. Для отримання поштових відправлень юридична особа повинна забезпечити створення умов доставки та вручення поштових відправлень відповідно до вимог Закону України Про поштовий зв`язок, цих Правил.

Прості та рекомендовані поштові відправлення, повідомлення про надходження поштових відправлень, поштових переказів, повідомлення про вручення поштових відправлень, поштових переказів, періодичні друковані видання, адресовані юридичним особам, можуть доставлятися з використанням абонентських поштових скриньок, що встановлюються на перших поверхах приміщень чи інших доступних для цього місцях або у канцелярії, експедиції тощо, розміщені на перших поверхах приміщень, чи видаватися в приміщеннях об`єкта поштового зв`язку представникам юридичних осіб, уповноваженим на одержання пошти.

Як визначено у пункті 105 цих Правил одержання реєстрованого поштового відправлення, грошових коштів за поштовим переказом здійснюється за умови пред`явлення документів, що підтверджують громадянство України, посвідчують особу чи її спеціальний статус, визначених законодавством. У разі отримання рекомендованого поштового відправлення одержувач власноруч зазначає прізвище та ставить свій підпис в книзі (на окремому аркуші) встановленого зразка. У разі отримання інших реєстрованих поштових відправлень, поштових переказів одержувач заповнює відповідний бланк повідомлення: зазначає найменування, серію та номер пред`явленого документа, дату одержання та ставить свій підпис.

Оператор поштового зв`язку також може визначати інший порядок вручення реєстрованих поштових відправлень.

Зміст наведених положень дає підстави вважати, що загальний порядок фіксації та оформлення вручення рекомендованого поштового відправлення передбачає встановлення особи одержувача та зазначення на бланку повідомлення інформації, яка дозволяє ідентифікувати особу отримувача.

Надане відповідачем до матеріалів справи повідомлення про вручення 20.09.2023 поштового відправлення №988 містить найменування адресата - ТОВ "СБМ+" та інформацію, що поштове відправлення вручено за довіреністю "Захарову".

В постанові Верховного Суду від 30.08.2023 у справі № 910/10477/22 суд зазначив, що відмітки про вручення поштового відправлення особисто учаснику справи, в якому зазначене його прізвище, зроблені працівником поштового зв`язку, зазвичай є переконливим доказом отримання відправлення саме адресатом. Таке переконання ґрунтується на презумпції добросовісного виконання працівниками пошти своїх обов`язків. Однак таку презумпцію може бути поставлено під сумнів і спростовано.

Оскільки добросовісність виконання службових обов`язків працівниками АТ "Укрпошта" презюмується, то відповідно обов`язок доказування, зокрема вручення неналежній особі поштового відправлення, покладається на заінтересовану особу.

Схожа за змістом правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 04.03.2021 у справі №910/6835/20.

На підтвердження доводів про неотримання ТОВ "СБМ+" повідомлення АТ "Харківобленерго" про дату, час та місце проведення засідання комісії та розгляду акту про порушення, відповідачем до матеріалів справи надано нотаріально засвідчену заяву ОСОБА_1 від 29.01.2024 №63, юрисконсульта ТОВ "СБМ+" за сумісництвом, в якій він повідомляв, що не отримував повідомлення АК "Харківобленерго" про місце, час і дату засідання комісії з розгляду акту про порушення ПРРЕЕ (номер відправлення 988), оскільки 20.09.2023 (дата зазначена у рекомендованому повідомленні як дата отримання) перебував у службовому відрядженні за основним місцем роботи. У зазначеному повідомленні прізвище "Захаров" в графі про отримання було вписано власноруч працівником відділення 61004 АТ "Укрпошта" ОСОБА_2 . Зазначене повідомлення, зі слів ОСОБА_2 , було нею передано начальнику АЗС 07/5, що також розташоване за адресою АДРЕСА_1 . Подальша доля повідомлення АК "Харківобленерго", як зазначено у заяві, ОСОБА_1 невідома.

Також позивачем до матеріалів справи надано докази перебування ОСОБА_1 , як заступника директора з адміністративних питань адміністрації Східного регіонального управління ТОВ "Сокар Петролеум" у відрядженні в м. Київ на автомобілі строком на три календарних дні з 18 вересня 2023 по 20 вересня 2023.

За змістом ст. 73 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування (ч. 1 ст. 76 ГПК України).

Відповідно до ч.1 ст. 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Частиною 2 статті 74 ГПК України встановлено, що у разі посилання учасника справи на невчинення іншим учасником справи певних дій або відсутність певної події, суд може зобов`язати такого іншого учасника справи надати відповідні докази вчинення цих дій або наявності певної події. У разі ненадання таких доказів суд може визнати обставину невчинення відповідних дій або відсутності події встановленою.

Тлумачення змісту статті 79 Господарського процесуального кодексу України свідчить про те, що ця стаття покладає на суд обов`язок оцінювати докази, обставини справи з огляду на їх вірогідність, яка дозволяє дійти висновку, що факти, які розглядаються, скоріше були (мали місце), аніж не були.

Стандарт доказування "вірогідності доказів" підкреслює необхідність співставлення судом доказів, які надає позивач та відповідач. Тобто необхідним є не надання доказів для підтвердження певної обставини, а надання саме тієї кількості, яка зможе переважити доводи протилежної сторони судового процесу. Подібний правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду від 16.02.2021 у справі № 927/645/19.

За змістом статті 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Колегія суддів вважає, що в даному випадку належними у справі доказами відповідач підтвердив вчинення ним необхідних дій, які встановлені приписами Правил роздрібного ринку електричної енергії щодо повідомлення споживача про місце, час і дату засідання комісії, а саме, шляхом направлення рекомендованого поштового відправлення на адресу позивача. Як правомірно враховано судом першої інстанції, відносини споживача з АТ "Укрпошта" залишаються поза безпосереднім впливом відповідача та у останнього відсутні повноваження щодо контролю за діями/бездіяльністю посадових осіб як позивача, так і АТ "Укрпошта". За умови повернення повідомлення про вручення поштового відправлення (номер відправлення 988) з відміткою уповноваженої особи ТОВ "СБМ+" про отримання рекомендованого поштового відправлення, очевидним є те, що відповідач правомірно вважав, що ним здійснено всі дії задля належного повідомлення спожива про час та місце проведення засідання комісії з розгляду акту про порушення.

З приводу наданих позивачем доказів, якими він підтверджував, що юрисконсульт ТОВ "СБМ+" Захаров С.О. з 18 вересня 2023 по 20 вересня 2023 знаходився у відрядженні у м. Києві, отже не мав змоги отримати повідомлення відповідача, колегія суддів вважає, що на спростування доводів відповідача про належне повідомлення споживача про час та місце засідання комісії, позивач не був позбавлений можливості звернутись до АТ "Укрпошти" із відповідним запитом на підтвердження факту дотримання її працівниками "Правил надання поштового зв`язку" щодо належного/неналежного виконання своїх обов`язків щодо вручення/невручення рекомендованого листа відповідача, що мало б наслідком спростувати надані відповідачем докази направлення та отримання уповноваженою особою позивача рекомендованого поштового відправлення №988 від 13.09.2023. Разом з цим, позивачем не надано до матеріалів справи доказів неналежного виконання працівниками АТ "Укрпошта" покладених на останніх обов`язків.

Крім того, у повідомленні відповідача від 13.09.2023, останній просив споживача в разі небажання взяти участь в роботі комісії надати письмове підтвердження відмови в такій участі. Втім, отримавши повідомлення відповідача про час та місце проведення засідання комісії 17.10.2023 та за умови прохання повідомлення щодо участі у засіданні комісії, позивач не скористався своїм правом на здійснення певних дій, будь-яких письмових заперечень з приводу небажання взяти участь у засідання комісії на адресу АТ Харківобленерго не надсилав, причин неможливості направлення уповноваженої особи не повідомив.

ТОВ "СБМ+" також вважає, що 17.10.2023 засідання комісії з розгляду акту про порушення №121872 від 22.11.2022 відбувалось із простроченням строку, встановленого абз. 7 п. 8.2.6 ПРРЕЕ, а саме, без урахування існуючої заборони на проведення такого засідання комісії без згоди споживача, встановлену на період дії воєнного стану на територіях, де ведеться бойові дії, що встановлена постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання сферах енергетики та комунальних послуг "Про врегулювання деяких питань на роздрібному ринку електричної енергії у період дії в Україні воєнного стану" № 393 від 20.04.2022.

За приписами абз 6, 7 п. 8.2.6. глави 8.2 розділу VIII Правил роздрібного ринку електричної енергії (станом на час направлення повідомлення від 13.09.2023), у разі відмови споживача або представника споживача від отримання акта про порушення, у якому визначено місце, час та дату проведення засідання комісії, або окремого повідомлення про місце, час і дату засідання комісії оператор системи направляє споживачу таке повідомлення рекомендованим листом з повідомленням про вручення поштового відправлення на адресу, визначену в даних щодо споживача, наявних в оператора системи, у строк до 60 календарних днів від дати складення акта (крім випадків проведення експертизи або отримання висновку заводу виробника пломби та/або індикатора, та/або засобу вимірювальної техніки електричної енергії; повторного розгляду акта на засіданні комісії з розгляду актів про порушення). У такому разі оператор системи має право розглянути акт про порушення на засіданні комісії, яке має відбутися по закінченню 30 календарних днів від дати направлення споживачу такого повідомлення, але не пізніше 90 календарних днів від дати направлення такого повідомлення. За зверненням споживача оператор системи може розглянути акт про порушення на засіданні комісії раніше указаного терміну.

Акт про порушення, не розглянутий у визначеному цими Правилами порядку протягом 90 календарних днів від дня його складення, вважається недійсним та підлягає скасуванню, крім випадків необхідності проведення експертизи або отримання висновку заводу виробника пломб, індикаторів та/або засобу вимірювальної техніки електричної енергії для встановлення факту порушення. Якщо для розгляду акта про порушення необхідні результати експертного дослідження та/або обстеження заводом виробником, перебіг зазначеного терміну починається з дати їх отримання оператором системи.

Таким чином, наведеними приписами встановлено строк розгляду комісією акту про порушення та визначено наслідки пропущення такого строку проведення засідання.

20.04.2022 Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг прийнято постанову "Про врегулювання деяких питань на роздрібному ринку електричної енергії у період дії в Україні воєнного стану" №393, якою визначено оператору системи передачі та операторам систем розподілу (далі - оператор системи) призупинити на період дії в Україні воєнного стану проведення засідань комісій з розгляду актів про порушення, складених на територіях, на яких ведуться бойові дії та/або на тимчасово окупованих територіях, крім випадків проведення засідання комісії з розгляду акта про порушення за взаємною згодою оператора системи та споживача, у тому числі із застосуванням дистанційних засобів комунікації та передачі даних.

Разом з цим, відповідно до п. 7 цієї же постанови строки, визначені абзацами шостим та сьомим пункту 8.2.6 глави 8.2 розділу VIII Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою НКРЕКП від 14 березня 2018 року № 312, зупиняються на час дії цієї постанови.

Відповідно до п. 10 вказаної постанови, ця постанова набирає чинності з дня її прийняття та діє протягом періоду дії в Україні воєнного стану та впродовж 90 днів після припинення чи скасування воєнного стану.

Таким чином, станом на час складання акту про порушення від 22.11.2022 та станом на час проведення засідання комісії 17.10.2023, строки, встановлені абз 6, 7 п. 8.2.6. глави 8.2 розділу VIII ПРРЕЕ для проведення засідання комісії та наслідки такого непроведення у встановлені строки, були зупинені на підставі п. 7 постанови НКРЄКП Про врегулювання деяких питань на роздрібному ринку електричної енергії у період дії в Україні воєнного стану №393 від 20.04.2022.

Зважаючи на таке, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що провівши засідання комісії 17.10.2023, у даному випадку відповідач діяв у порядку та згідно приписів чинного законодавства, що регулює спірні правовідносини, оскільки засідання комісії з розгляду акту про порушення відбувалось з урахуванням приписів п. 7 постанови "Про врегулювання деяких питань на роздрібному ринку електричної енергії у період дії в Україні воєнного стану" №393 від 20.04.2022.

В апеляційній скарзі апелянт вважає, що при прийнятті оскаржуваного рішення судом першої інстанції залишено поза увагою приписи пункту 1 постанови НКРЕКП № 393 від 20.04.2022 щодо застосування мораторію на проведення засідань комісій з розгляду актів про порушення, складених на територіях, на яких ведуться бойові дії.

На думку скаржника, в рішенні акцентовано увагу на пункті 7 постанови НКРЕКП №393 від 20.04.2022, відповідно до якого строки, визначені абзацами шостим та сьомим пункту 8.2.6 глави 8.2 розділу VIII Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою НКРЕКП від 14.03.2018 №312, зупиняються на час дії цієї постанови. Втім, не надано оцінки приписам пункту 1 цієї ж постанови, який встановлює мораторій на проведення засідань комісій без згоди споживача.

Апелянт наголошує, що згідно з наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України №309 від 22.12.2022 "Про затвердження Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією", Харківська територіальна громада віднесена до територій на яких ведуться (велися) бойові дії. Станом на дату складання акту про порушення 22.11.2022, діяв Перелік територіальних громад, які розташовані в районі проведення воєнних (бойових) дій або які перебувають в тимчасовій окупації, оточенні (блокуванні) станом на 10.12.2022, затверджений наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України 25 квітня 2022 року № 75, у якому також була зазначена Харківська міська територіальна громада.

З приводу наведених доводів колегія суддів зазначає, що відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 06.12.2022 року № 1364 "Деякі питання формування переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією" було затверджено Перелік територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією. Пунктом 2 вказаної постанови визнано таким, що втратив чинність, наказ Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 25 квітня 2022 року № 75 "Про затвердження Переліку територіальних громад, які розташовані в районі проведення воєнних (бойових) дій або які перебувають в тимчасовій окупації, оточенні (блокуванні) станом на 10 грудня 2022 року", зареєстрований в Міністерстві юстиції України 25 квітня 2022 року за № 453/37789 (із змінами).

Відповідно до розділу 1 вказаного Переліку Харківську територіальну громаду включено до території можливих бойових дій з 15.09.2022, а згідно розділу 2 вказаного Переліку, Харківську територіальну громаду включено до території активних бойових дій та визначено датою початку бойових дій 24.02.2022, дата завершення бойових дій 15.09.2022. Таким чином, з 15.09.2022 Харківська територіальна громада не входила до переліку територій, на яких ведуться бойові дії, що спростовує твердження апелянта про неможливість проведення засідання комісій з розгляду актів про порушення, складених на територіях, на яких ведуться бойові дії, як то встановлено п. 1 Постанови НКРЄКП від 20.04.2022 №393.

В апеляційній скарзі апелянт також вважає, що засідання комісії, на якому прийняте оскаржуване рішення взагалі не повинно було проводитись, оскільки відповідач не мав підстави для його проведення без наявної згоди ТОВ "СБМ+", зважаючи на приписи п. 1 НКРЕКП "Про врегулювання деяких питань на роздрібному ринку електричної енергії у період дії в Україні воєнного стану" № 393 від 20.04.2022. На думку скаржника, згода ТОВ "СБМ+" на участь у комісії з розгляду актів про порушення могла бути виражена лише за участі на засіданні його уповноваженого представника, або надісланням від позивача листа з проханням проведення засідання комісії з розгляду актів про порушення ПРРЕЕ із застосуванням дистанційних засобів комунікації та передачі даних, або з проханням проведення розгляду акту про порушення, взагалі без участі представника позивача. Усі інші дії позивача, вважає скаржник, можуть свідчити лише про його незгоду брати участь в засіданні комісії з розгляду актів про порушення. Проведення засідання комісії за відсутності вираженої тими чи іншими засобами згоди позивача на участь у такому засіданні, вважає скаржник, свідчить про неправомірність дій посадових осіб АТ "Харківобленерго". Також вважає, що в даному випадку не може застосовуватись принцип "мовчазної згоди" позивача на проведення засідання комісії з розгляду акта про порушення, оскільки в розумінні п. 1 Постанови НКРЄКП від 20.04.2022 №393 таке засідання мало відбуватись лише за взаємною згодою оператора системи та споживача.

Як вже встановлено судом, відповідачем вчинено необхідні дії щодо повідомлення споживача про місце, час і дату засідання комісії шляхом направлення рекомендованого поштового відправлення на адресу позивача. За умови повернення повідомлення про вручення поштового відправлення (номер відправлення 988) з відміткою уповноваженої особи ТОВ "СБМ+" про отримання рекомендованого поштового відправлення, позивач був належним чином повідомлений про час та місце засідання комісії та обізнаним про призначення засідання комісії з розгляду акту про порушення №121872 від 22.11.2022. Разом з цим, отримавши повідомлення відповідача про час та місце проведення засідання комісії 17.10.2023, позивач не скористався своїм правом на здійснення певних дій, зокрема, надання відмови від участі у засіданні комісії з підстав незгоди щодо проведення засідання комісії з урахуванням положень п. 1 Постанови НКРЄКП від 20.04.2022 №393, що відповідно мало б наслідком вважати відсутність взаємної згоди оператора системи та споживача на проведення засідання комісії з розгляду акту про порушення №121872 від 22.11.2022 в розумінні п. 1 Постанови НКРЄКП від 20.04.2022 №393.

Зважаючи на викладене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що у даному випадку позивачем не доведено порушення його прав з боку відповідача та не доведено факт порушення відповідачем порядку проведення засідання комісії з розгляду акту про порушення №121872 від 22.11.2022, що мало б наслідком задоволення позовних вимог. Доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують.

Колегія суддів вважає, що місцевий господарський суд, приймаючи оскаржуване судове рішення, повністю дослідив обставини, які мають значення для справи, правильно застосував норми матеріального та процесуального права, а тому підстави для скасування або зміни вказаного рішення відсутні. З огляду на викладене, колегія суддів Східного апеляційного господарського суду дійшла висновку про відмову в задоволенні апеляційних вимог.

Враховуючи, що колегія суддів дійшла висновку про відмову в задоволенні апеляційної скарги, судові витрати понесені апелянтом, у зв`язку з розглядом справи у суді апеляційної інстанції, відшкодуванню не підлягають в силу приписів статті 129 Господарського процесуального кодексу України.

Керуючись статтями 129, 269, 270, п.1, ч.1 ст.275, 276, 282, 284 Господарського процесуального кодексу України, Східний апеляційний господарський суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "СБМ+" залишити без задоволення.

Рішення Господарського суду Харківської області від 22.02.2024 у справі №922/5008/23 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття. Порядок та строки оскарження в касаційному порядку встановлені статтями 286-289 ГПК України.

Повний текст постанови складено 26.04.2024.

Головуючий суддя В.В. Лакіза

Суддя Л.І. Бородіна

Суддя В.О. Фоміна