УХВАЛА

м. Київ

01.05.2024Справа № 910/5028/24

Суддя Сівакова В.В., розглянувши

позовну заяву Комунального підприємства з утримання та експлуатації житлового фонду спеціального призначення "Спецжитлофонд"

до Об`єднання співвласників бугатоквартирного будинку "Моторний 9 та 9А"

про витребування приміщення із чужого н6езаконного володіння, скасування рішення про державну реєстрацію права власності

ВСТАНОВИВ:

24.04.2024 до Господарського суду міста Києва надійшла позовна заява Комунального підприємства з утримання та експлуатації житлового фонду спеціального призначення "Спецжитлофонд" до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Моторний 9 та 9а» про

1) витребування у Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Моторний 9 та 9А" на користь територіальної громади міста Києва в особі Київської міської ради групи приміщень № 187, загальною площею 49,2 кв. м, що знаходиться за адресою: м. Київ, пров. Моторний, 9, що закріплені на праві господарського відання за Комунальним підприємством з утримання та експлуатації житлового фонду спеціального призначення "Спецжитлофонд";

2) скасування рішення приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Татаринцевої Євгенії Анатоліївни про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 68320435 від 28.06.2023, відповідно до якого до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно внесений запис про право власності на групу приміщень № 187, загальною площею 49,2 кв. м, що знаходяться за адресою: м. Київ, пров. Моторний, 9, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 000, номер запису про право власності: 50798860.

Позовна заява не може бути прийнята до розгляду та підлягає залишенню без руху з огляду на наступне.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно п.п. 2 п. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ст. 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2024 рік" прожитковий мінімум для працездатних осіб станом 01.01.2024 встановлено у розмірі 3.028,00 грн.

Згідно з п. 3 ст. 6 Закону України "Про судовий збір" за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 25.08.2020 по справі № 910/13737/19 зазначила, що майновий позов (позовна вимога майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 162, пунктів 1, 2, 3 ч. 1 ст. 163 Господарського процесуального кодексу України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці. Ціна позову визначається: 1) у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, або сумою, оспорюваною за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку; 2) у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; 3) у позовах, які складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог.

Тобто будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього.

Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову (пункт 8.12 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26 лютого 2019 року у справі № 907/9/17, провадження № 12-76гс18).

Натомість до позовних заяв немайнового характеру відносяться вимоги, які не підлягають вартісній оцінці. Під немайновим позовом слід розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що не піддається грошовій оцінці.

Позивачем пред`явлено вимогу про витребування майна з чужого незаконного володіння, вартість якого згідно поданої позивачем довідки № 056/02-688 від 11.04.2024 становить 337.700,00 грн.

Отже, вимога про витребування майна з чужого незаконного володіння має вартісну оцінку, носить майновий характер, і розмір ставок судового збору за її подання визначається на підставі статті 4 Закону України "Про судовий збір".

Фактично позивачем пред`явлено одну вимогу немайнового характеру (про скасування рішення) та одна вимога майнового характеру (про витребування майна), які мають бути оплачені судовим збором в загальному розмірі 8.093,50 грн (3.028,00 грн + 5.065,50 грн (1,5% від суми 337.700,00 грн)).

Проте, позивачем в якості доказів судового збору подано платіжну інструкцію № 6033 від 16.04.2024 про сплату судового збору лише в розмірі 6.056,00 грн, як за дві вимоги немайнового характеру.

Таким чином, позивачем судовий збір не доплачено в розмірі 2.037,50 грн (8.093,50 грн - 6.056,00 грн).

Крім того, позивач додає до позовної заяви копію державного акту на право постійного користування земельною ділянкою по пров. Моторному, 3-а, 4, 6, 8, проте копія неналежної якості, зміст якої неможливо вільно прочитати.

Згідно зі ст. 80 Господарського процесуального кодексу України позивач повинен подати докази разом з поданням позовної заяви. При цьому слід звернути увагу, що у відповідності до ст. 74 Господарського процесуального кодексу України суд з власної ініціативи не може збирати докази, що стосуються предмета спору.

Згідно з ч. 1 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з ч. 2 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Оскільки позовна заява не відповідає вимогам господарського процесуального законодавства, суд вважає необхідним залишити позовну заяву без руху, надавши позивачу строк для усунення зазначених недоліків.

Керуючись ст.ст. 164, 174 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва -

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву залишити без руху.

2. Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення недоліків позовної заяви шляхом подання

- доказів сплати судового збору у розмірі 2.037,50 грн;

- належної якості копії державного акту на право постійного користування земельною ділянкою по пров. Моторному, 3-а, 4, 6, 8.

Ухвала набрала законної сили 01.05.2024 та оскарженню не підлягає.

Суддя В.В.Сівакова