ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 квітня 2024 року

м. Київ

cправа № 911/2610/20

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Васьковського О.В. - головуючого, Жукова С.В., Погребняка В.Я.,

розглянув у письмовому провадженні касаційну скаргу ОСОБА_1

на ухвалу Північного апеляційного господарського суду (головуючий - Отрюха Б. В., судді: Доманської М. Л., Руденко М.А.) від 15.11.2023

у справі № 911/2610/20

за заявою боржника ОСОБА_2

про неплатоспроможність.

1. Короткий зміст вимог

1.1. 01.10.2020 Господарський суд Київської області ухвалив відкрити провадження у справі про неплатоспроможність ОСОБА_2 (далі - Боржник), ввести мораторій на задоволення вимог кредиторів, процедуру реструктуризації боргів Боржника та призначити керуючого реструктуризацією Боржника тощо.

09.06.2022 Господарський суд Київської області ухвалив закрити провадження у справі про неплатоспроможність Боржника, припинити дію мораторію на задоволення вимог кредиторів та звільнити Боржника від боргів (крім вимог, зазначених у частини другій статті 134 Кодексу України з процедур банкрутства, далі - КУЗПБ), вважати погашеними вимоги конкурсних кредиторів, які не були заявлені в установлений КУзПБ строк або були відхилені судом тощо.

1.2. 20.07.2022 ОСОБА_3 подав апеляційну скаргу, в якій просив скасувати ухвалу Господарського суду Київської області від 09.06.2022, а справу про неплатоспроможність Боржника направити для продовження розгляду до суду першої інстанції. Обґрунтовуючи своє право на оскарження судових рішень у цій справі, ОСОБА_3 зазначає, що останній є фактично кредитором Боржника.

1.3. 19.09.2022 ОСОБА_3 подав заяву про відмову від апеляційної скарги з підстави, передбаченої пунктом 1 частини першої статті 264 ГПК України, - через відсутність підстав для апеляційного оскарження ухвали Господарського суду Київської області від 09.06.2022 .

1.4. 16.09.2022 ОСОБА_1 подав заяву про приєднання до апеляційної скарги ОСОБА_3 на ухвалу Господарського суду Київської області від 09.06.2022, що надійшла до апеляційного суду 19.09.2022 до початку судового засідання, призначеного за апеляційного скаргою ОСОБА_3 .

Заява обґрунтована, зокрема тим, що оскаржуваною ухвалою від 09.06.2022 про закриття провадження у справі про неплатоспроможність Боржника вирішено про права та інтереси заявника - ОСОБА_1 , який разом із іншими мешканцями котеджного містечка " Садок Вишневий " у селі Крюковщина Київської області, співзабудовником якого є Боржник, має грошові вимоги до Боржника, що складають суми коштів, якими Боржник заволодів незаконно, шахрайським шляхом.

2. Короткий зміст рішення суду апеляційної інстанції

2.1. Справа щодо апеляційної скарги ОСОБА_3 та заяви про приєднання до апеляційної скарги ОСОБА_1 переглядалась неодноразово.

01.09.2023 Верховний Суд ухвалив дві постанови:

- про скасування ухвали Північного апеляційного господарського суду від 08.06.2023 (про прийняття відмови ОСОБА_3 від відповідної апеляційної скарги на ухвалу Господарського суду Київської області від 09.06.2022) та про направлення справи в скасованій частині до апеляційного суду для продовження розгляду апеляційної скарги ОСОБА_3 на ухвалу Господарського суду Київської області від 09.06.2022 та заяви ОСОБА_3 про відмову від апеляційної скарги;

- про скасування ухвали Північного апеляційного господарського суду від 08.06.2023 (про відмову в прийнятті заяви ОСОБА_1 про приєднання до апеляційної скарги ОСОБА_3 на ухвалу Господарського суду Київської області від 09.06.2022) та про направлення справи в скасованій частині до апеляційного суду для продовження розгляду зазначеної заяви ОСОБА_1 .

2.2. При новому розгляді справи 15.11.2023 Північний апеляційний господарський суд ухвалив закрити апеляційне провадження за скаргою ОСОБА_3 на ухвалу Господарського суду Київської області від 09.06.2022, до якої приєднався ОСОБА_1 .

2.3. Судове рішення мотивоване відсутністю і у заявника апеляційної скарги - ОСОБА_3 , і у ОСОБА_1 , як особи, що приєдналась до зазначеної апеляційної скарги, процесуального права на апеляційне оскарження ухвали місцевого суду від 09.06.2022 через відсутність відповідного процесуального статусу у цій справі (сторони або учасника провадження у справі про неплатоспроможність Боржника), а також оскільки оскаржуваною ухвалою місцевого суду не порушено права обох заявників та не приймалось рішення про права та обов`язки цих осіб.

3. Встановлені судами обставини

3.1. Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 16.10.2023 апеляційну скаргу ОСОБА_3 на ухвалу Господарського суду Київської області від 09.06.2022 та заяву ОСОБА_1 про приєднання до апеляційної скарги ОСОБА_3 на ухвалу Господарського суду Київської області від 09.06.2022 прийнято до провадження, розгляд апеляційної скарги ОСОБА_3 на ухвалу Господарського суду Київської області від 09.06.2022 та заяви ОСОБА_1 про приєднання до апеляційної скарги ОСОБА_3 на ухвалу Господарського суду Київської області від 09.06.2022 призначено на 08.11.2023.

3.2. Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 08.11.2023 задоволено заяву ОСОБА_1 про приєднання до апеляційної скарги на ухвалу Господарського суду Київської області від 09.06.2022, приєднано заяву ОСОБА_1 про приєднання до апеляційної скарги на ухвалу Господарського суду Київської області від 09.06.2022 до апеляційної скарги ОСОБА_3 на ухвалу Господарського суду Київської області від 09.06.2022.

3.3. Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 08.11.2023 відмовлено у задоволенні заяви ОСОБА_3 про відмову від апеляційної скарги.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 08.11.2023 у справі № 911/2610/20 оголошено перерву у справі до 15.11.2023.

3.4. 02.10.2020 здійснено офіційне оприлюднення оголошення про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність Боржника, номер публікації якого 65313.

3.5. Ухвалою попереднього засідання Господарського суду Київської області від 10.12.2020 визнано грошові вимоги ОСОБА_4 до Боржника в сумі 1 504 204 грн 00 коп., з яких: 4 204 грн 00 коп. відшкодовуються до задоволення вимог кредиторів та 1 500 000 грн 00 коп. (із задоволенням у другу чергу задоволення вимог кредиторів), відхилено вимоги Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) "Київтеплоенерго" до Боржника, зобов`язано керуючого реструктуризацією Боржника - арбітражного керуючого Морозова Ігоря Анатолійовича організувати проведення зборів кредиторів боржника за місцезнаходженням боржника тощо

3.6. Ухвалою Господарського суду Київської області від 18.02.2021 визнано вимоги Публічного акціонерного товариства "Родовід Банк" до Боржника в сумі 53 353 048 грн 78 коп., з яких: 4 204 грн 00 коп. - відшкодовуються до задоволення вимог кредиторів, 1 424 401,26 доларів США (що становить 39 941 065 грн 97 коп. за курсом, встановленим Національним банком України на дату подання кредитором заяви з грошовими вимогами до боржника) та 6 231 365 грн 53 коп., що разом становить 46 172 431 грн 50 коп. (із задоволенням у другу чергу задоволення вимог кредиторів), 7 176 413 грн 28 коп. (із задоволенням у третю чергу задоволення вимог кредиторів).

3.7. Ухвалою Господарського суду Київської області від 23.09.2021 здійснено заміну первісного кредитора Публічного акціонерного товариства "Родовід Банк" на його правонаступника - Товариство з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Інтайм Фінанс".

3.8. Ухвалою Господарського суду Київської області від 01.11.2021 припинено повноваження арбітражного керуючого Морозова Ігоря Анатолійовича як керуючого реструктуризацією Боржника та призначено керуючим реструктуризацією Боржника арбітражного керуючого Дейнегіну Вікторію Миколаївну.

3.9. Ухвалою Господарського суду Київської області від 18.11.2021 заяву керуючого реструктуризацією боржника арбітражного керуючого Дейнегіної Вікторії Миколаївни про затвердження плану реструктуризації боргів Боржника задоволено, затверджено план реструктуризації боргів Боржника, припинено повноваження арбітражного керуючого Дейнегіної Вікторії Миколаївни, як керуючого реструктуризацією Боржника, зобов`язано Боржника не пізніше п`яти днів після закінчення строку виконання плану реструктуризації боргів боржника, а також за наявності підстав для дострокового припинення процедури реструктуризації боргів надати суду та кредиторам, включеним до плану реструктуризації боргів, звіт про виконання плану реструктуризації боргів з належними доказами погашення вимог кредиторів.

До Господарського суду Київської області від боржника надійшов звіт б/н від 10.12.2021 про виконання плану реструктуризації боргів Боржника.

3.10. На дату подання апеляційної скарги та її розгляду судом апеляційної інстанції ОСОБА_3 не набув статусу кредитора у даній справі про банкрутство та не є учасником справи про банкрутство.

3.11. ОСОБА_1 не звертався до Господарського суду Київської області із заявою про визнання кредиторських вимог в межах цієї справи про неплатоспроможність Боржника, а ухвала Господарського суду Київської області від 09.06.2022 не містить будь-яких встановлених судом фактів щодо його правовідносин зі сторонами у справі.

3.12. ОСОБА_1 звертався до місцевого господарського суду із заявою як свідок, однак, обставини, викладені ним у заяві, документально не підтверджені, належних доказів, які б свідчили про наявність у Боржника майнових активів, що не були враховані в межах провадження у справі про неплатоспроможність Боржника, ОСОБА_1 не подано.

3.13. ОСОБА_5 не звертався до суду з будь-якою позовною заявою про стягнення заборгованості (за наявності) у відокремленому провадженні в межах цієї справи про неплатоспроможність Боржника; ОСОБА_5 не брав участі у відокремленому провадженні у справі № 911/2610/20 (911/2789/21) за позовною заявою ОСОБА_3 про стягнення з Боржника заборгованості в сумі 533 344 грн 00 коп., за наслідками розгляду якої судом ухвалено рішення Господарського суду Київської області від 09.06.2022 у справі № 911/2610/20 (911/2789/21), яким у задоволенні позовних вимог відмовлено повністю.

4. Короткий зміст вимог касаційної скарги

4.1. 11.12.2023 ОСОБА_1 подав касаційну скаргу, у якій просить скасувати ухвалу Північного апеляційного господарського суду від 15.11.2023, а справу про неплатоспроможність направити до апеляційного суду для подальшого розгляду.

5. Доводи особи, яка подала касаційну скаргу

5.1. Згідно з аргументами в касаційній скарзі скаржник вказав на порушення, допущені судом першої інстанції при ухвалені оскаржуваної в апеляційному порядку ухвали про закриття провадження у справі про неплатоспроможність Боржника, оскільки на порушення статей 86, 234, 236 ГПК України місцевий суд не врахував та не надав мотивовану оцінку фактам надання Боржником у справі завідомо неповної інформації про майно, доходи, джерела їх отримання, а також відомостей про наявність кредиторської заборгованості, чим порушено вимоги статті 116 КУзПБ, попри надання скаржником як свідком в ході розгляду справи відповідних доказів на підтвердження недобросовісної поведінки Боржника через наявність у нього прихованих у цій справі грошових зобов`язань перед скаржником (та іншими мешканцями котеджного містечка " Садок Вишневий " у селі Крюковщина Київської області, співзабудовником якого є Боржник), а також попри надання скаржником та мешканцями котеджного містечка " Садок Вишневий " показам стосовно зазначених обставин.

5.2. Крім цього, згідно з аргументами в касаційній скарзі апеляційний суд не дотримав вимог статей 86, 236 ГПК України щодо всебічного, повного і об`єктивного розгляду в судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом, із належним дослідженням зібраних у справі доказів, оскільки оскаржувана ухвала не містить юридичної оцінки обставин та доказів, які були надані скаржником, в відтак не зрозуміло як суд апеляційної інстанції оцінив аргументи ОСОБА_1 щодо недобросовісної поведінки Боржника (пункт 5.1), що є порушенням процесуального законодавства, а з тексту оскаржуваної ухвали апеляційного суду не зрозуміло, чи встановлював цей суд обставини, що стосуються недобросовісної поведінки Боржника під час здійснення провадження у справі про неплатоспроможність та чи досліджував відповідні докази, долучені скаржником на підтвердження своїх тверджень (пункт 5.1).

5.3. Суд апеляційної інстанції проігнорував обов`язкові до виконання вказівки Верховного Суду в постанові від 01.09.2023 встановити процесуальну дієздатність ОСОБА_1 у цій справі про неплатоспроможність Боржника (встановити, чи є скаржник учасником справи про неплатоспроможність Боржника у розумінні статті 1 КУзПБ, чи брав він участь у справі на стороні ОСОБА_3 , до апеляційної скарги якого він просив приєднатись, перевірити, чи оскаржуваною ухвалою суду першої інстанції вирішувалось питання про права, інтереси та/або обов`язки ОСОБА_1 ), тоді як апеляційний суд, закриваючи апеляційне провадження, не дослідив ті обставини, які свідчать, що ухвала Суду від 09.06.2022 зачіпає права та інтереси ОСОБА_1 , а тому "свідомо легалізував шахрайські дії ОСОБА_2 відносно ОСОБА_1 та інших мешканців Котеджного міста, шляхом звільнення від боргів, що очевидно призведе до порушення добросовісних очікувань, прав та інтересів Клієнта та мешканців Котеджного міста".

6. Узагальнений виклад позиції інших учасників справи

6.1. Боржник у відзиві на касаційну скаргу заперечує аргументи скаржника з підстав, які загалом аналогічні мотивам в оскаржуваній ухвалі, наголошуючи на тому, що апеляційний суд, ухвалюючи оскаржувану ухвалу при новому розгляді справи виконав відповідні вказівки Верховного Суду, викладені в постановах від 01.09.2023, а ОСОБА_3 , до апеляційної скарги якого приєднався скаржник у цій справі, як і скаржник не набули статусу учасників провадження у справі про неплатоспроможність Боржника, оскаржувана ухвала місцевого суду не була постановлена про їх права, обов`язки та інтереси, а тому апеляційний суд правомірно закрив апеляційне провадження.

7. Касаційне провадження

7.1. Суд не бере до уваги аргументи скаржника в поданих 06.03.2024 доповненнях до касаційної скарги згідно зі статтею 298 ГПК України (доповнення доводів та підстав для касаційного оскарження судового рішення у цій справ):

- з огляду на подання цих доповнень 06.03.2024, тобто з пропуском встановленого законом строку на касаційне оскарження (стаття 288 та частина 1 статті 298 ГПК України), що сплив 05.12.2023;

- а також враховуючи, що клопотання про поновлення строку для вчинення цієї процесуальної дії підлягає відхиленню, оскільки до клопотання не додано доказів на підтвердження визначених в ньому причин пропуску зазначеного строку (перебування як представника скаржника - адвоката Віталія Титича, так і інших адвокатів (всього партнерського складу Адвокатського об`єднання "Віталій Титич і партнери") у складі Збройних силах України та на чинній військовій службі, відрядження Віталія Титича до зони ведення бойових дій).

Суд також враховує перебування у складі Адвокатського об`єднання "Віталій Титич і партнери" адвоката Дар`ї Охомуш, що склала та підписала від імені скаржника касаційну скаргу у цій справі, докази припинення повноважень якої у цій справі, перебування її у складі Збройних сил України тощо також не були додані до доповнень до касаційної скарги у цій справі.

7.2. Суд зазначає про розгляд цієї справи у касаційному провадженні у розумний строк, тобто такий, що є об`єктивно необхідним для забезпечення реалізації учасниками справи відповідних процесуальних прав, ураховуючи також положення Указу Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", затвердженого Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24.02.2022 № 2102-IX, з подальшим неодноразовим продовженням дії воєнного стану, зокрема згідно із Указом Президента України "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" від 05.02.2024 № 49/2024 (Указ затверджено Законом № 3564-IX від 06.02.2024).

8. Позиція Верховного Суду та висновки щодо застосування норм права

Щодо провадження за заявою про приєднання до апеляційної скарги, поданою особою, яка не брала участі у справі

8.1. Предметом розгляду у цій справі стали заява ОСОБА_3 про відмову від його апеляційної скарги на ухвалу Господарського суду Київської області від 09.06.2022 про закриття провадження у цій справі про неплатоспроможність Боржника та заява ОСОБА_1 про приєднання до зазначеної апеляційної скарги, що подана ним, як особою, яка не брала участі у справі, однак стверджує, що суд відповідним рішенням (про закриття провадження у справі про неплатоспроможність) вирішив питання про її права, інтереси та (або) обов`язки.

У зв`язку з цим Суд звертається до визначеного положеннями ГПК України правового регулювання порядку:

- розгляду заяви про відмову від апеляційної скарги, щодо якої подано заяву про приєднання до апеляційної скарги;

- прийняття судом відмови від такої апеляційної скарги;

- розгляду судом та здійснення провадження за заявою про приєднання до апеляційної скарги, поданою особою (особами), які не брали участі у справі, однак стверджують, що суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки.

8.2. За змістом статей 14, 42, частини 5 статті 191, пункту 1 частини першої статті 264, частин четвертої, шостої статті 266 ГПК України:

- положення ГПК України передбачають можливість волевиявлення заявника апеляційної скарги у вигляді відмови від апеляційної скарги, яке може бути здійснене після відкриття і до закінчення апеляційного провадження;

- водночас, передумовою для розгляду заяви про відмову від апеляційної скарги, щодо якої подано заяву про приєднання до неї, є дотримання процесуальних норм та процедури відкриття провадження та розгляду по суті заяви про приєднання до апеляційної скарги.

8.3. Процесуальний закон встановлює спеціальну процедуру (порядок) відкриття провадження (апеляційного провадження) за заявою про приєднання до апеляційної скарги, зберігаючи при цьому загальні вимоги до порядку та процедури розгляду заяви, що подана особою, яка не брала участь у справі, якщо суд вирішив питання про її права, інтереси та (або обов`язки.

8.4. Так, згідно з частиною першої статті 265 ГПК України учасники справи мають право приєднатися до апеляційної скарги, поданої особою, на стороні якої вони виступали. До апеляційної скарги мають право приєднатися також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки.

8.5. Приєднання до апеляційної скарги - це вияв позиції особи, яка бере участь у справі (чи іншої особи, якщо суд вирішив питання про її права, свободи, інтереси чи обов`язки), стосовно підтримки повністю або частково змісту (обґрунтування) та вимог апеляційної скарги, яку подала інша особа.

А тому приєднання до апеляційної скарги - це також допоміжний інститут для осіб, які погоджуються з доводами апеляційної скарги і бажають їх підтримати у наведеному в апеляційній скарзі обсязі (правова позиція Верховного Суду, викладена в постанові від 21.03.2023 у справі № 910/22855/17).

8.6. Заява про приєднання до апеляційної скарги є заявою процесуального характеру.

Згідно з частиною третьої статті 169 ГПК України заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлений, він встановлюється судом.

Відповідно до пунктів 4, 5 частини першої статті 170 цього Кодексу будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити, зокрема, зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника; підстави заяви (клопотання, заперечення). Зміст заяви (клопотання) складають обставини, якими заявник обґрунтовує вимоги заяви (клопотання).

8.7. Враховуючи наведене, суд апеляційної інстанції не позбавлений можливості відповідною ухвалою розглянути таку заяву про приєднання до апеляційної скарги, а відтак і вирішити питання про задоволення, відмову в задоволенні заяви про приєднання до апеляційної скарги чи залишення такої заяви без розгляду, в порядку передбаченому чинним процесуальним законом для розгляду заяв процесуального характеру.

При цьому, процесуальне рішення суду про задоволення заяви про приєднання до апеляційної скарги та факт приєднання такої заяви для спільного розгляду разом із апеляційною скаргою за своїм змістом для учасників справи та осіб, які звертаються із відповідними заявами, матиме наслідки, аналогічні відкриттю апеляційного провадження.

У наведених висновках Суд звертається до правової позиції Верховного Суду, викладеної в постанові від 27.07.2021 у справі № 910/22855/17.

8.8. Суд також звертається до інших висновків в постанові Верховного Суду в постанові від 27.07.2021 у справі № 910/22855/17 (пункт 56), відповідно до яких прийняття до провадження заяв про приєднання до апеляційної скарги не є тотожним задоволенню заяв про приєднання до апеляційної скарги з метою їх спільного розгляду; зазначене не створює для учасників справи та осіб, які звернулися із відповідними заявами, наслідків, аналогічних відкриттю апеляційного провадження за такими заявами та, як наслідок, не надає суду апеляційної інстанції можливості для закриття апеляційного провадження, відкриття якого фактично не відбулося.

8.9. Враховуючи викладене та ухвалені апеляційним судом процесуальні рішення:

- ухвали від 16.10.2023 - щодо прийняття до провадження та призначення до розгляду апеляційної скарги ОСОБА_3 на ухвалу Господарського суду Київської області від 09.06.2022 та заяви ОСОБА_1 про приєднання до зазначеної апеляційної скарги;

- ухвали від 08.11.2023 - про задоволення заяви ОСОБА_1 про приєднання до апеляційної скарги на ухвалу Господарського суду Київської області від 09.06.2022 та приєднання цієї заяви до апеляційної скарги ОСОБА_3 на ухвалу Господарського суду Київської області від 09.06.2022;

- ухвали від 08.11.2023 - про відмову у задоволенні заяви ОСОБА_3 про відмову від апеляційної скарги;

- ухвали від 08.11.2023 -про оголошення перерви у справі до 15.11.2023;

Суд доходить висновку про дотримання апеляційним судом, на виконання вказівок касаційного суду в постановах від 01.09.2023 у цій справі, встановленого процесуальним законом (пукти 8.2- 8.8) порядку розгляду заяви ОСОБА_3 про відмову від апеляційної скарги (на ухвалу Господарського суду Київської області від 09.06.2022), щодо якої ОСОБА_1 подано заяву про приєднання до апеляційної скарги, а також дотримання апеляційним судом процесуального порядку прийняття до розгляду судом та здійснення провадження за заявою ОСОБА_1 про приєднання до зазначеної апеляційної скарги.

8.10. Щодо розгляду по суті апеляційної скарги ОСОБА_3 на ухвалу Господарського суду Київської області від 09.06.2022 (через відмову у задоволенні заяви ОСОБА_3 про відмову від апеляційної скарги), а також щодо розгляду по суті заяви ОСОБА_1 про приєднання до зазначеної апеляційної скарги, Суд зазначає про таке.

8.11. Зміст положень статті 265 ГПК України дає підстави для висновку, що можливість приєднання до апеляційної скарги, поданої іншою особою, передбачена для двох категорій осіб, а саме: (1) для учасника справи, який брав участь у справі на стороні заявника апеляційної скарги; (2) для особи, яка участі у справі не брала, але оскаржуваним рішенням суд першої інстанції вирішив питання про її права, інтереси та/або обов`язки.

8.12. Межі перегляду справи в суді апеляційної інстанції визначаються наведеними в апеляційній скарзі доводами, незалежно від наявності заяви про приєднання до апеляційної скарги та доданих до неї доказів (аналогічна правова позиція наведена у пункті 39 постанови судової палати для розгляду справ про банкрутство Касаційного господарського суду від 16.07.2020 у справі № 910/4475/19 та у постанові Верховного Суду від 04.03.2021 у справі № 922/601/20).

Водночас, інститут приєднання не є чітко врегульованим положеннями ГПК України щодо варіантів можливої процесуальної поведінки як заявників, так і суду, зокрема, і щодо форми (закриття провадження, повернення або відмови у прийнятті заяви про приєднання до апеляційної скарги). Кодексом не визначено виключний чи будь-який інший перелік підстав (критеріїв) щодо прийнятності/не прийнятності заяви про приєднання до апеляційної скарги.

Тому при вирішенні питання щодо прийняття до провадження заяви про приєднання до апеляційної скарги, з урахуванням положень статті 2 ГПК України, господарським судам слід керуватися положеннями цього Кодексу, які регулюють питання права на звернення з апеляційною скаргою.

У цьому висновку Суд звертається до правової позиції Верховного Суду, викладеної в постанові від 21.03.2023 у справі № 910/22855/17.

8.13. Відповідно до частини першої статті 17, статті 254 ГПК України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки, мають право подати апеляційну скаргу на рішення суду першої інстанції (апеляційний перегляд справи).

При цьому Суд звертає увагу, що відповідно до правової позиції Верховного Суду у складі колегії суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду, викладеної в постанові від 15.05.2020 у справі № 904/897/19, за приписами процесуального законодавства судове рішення, оскаржуване особою, яка не брала участі у справі, повинно безпосередньо стосуватися прав та обов`язків цієї особи, що випливають із сформульованого у пункті 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод положення про право кожного на справедливий судовий розгляд при визначенні його цивільних прав і обов`язків.

8.14. Пунктом 3 частини першої статті 264 ГПК України передбачено, що суд апеляційної інстанції закриває апеляційне провадження, якщо після відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою, поданою особою з підстав вирішення судом питання про її права, інтереси та (або) обов`язки, встановлено, що судовим рішенням питання про права, інтереси та (або) обов`язки такої особи не вирішувалося.

8.15. Отже при розгляді апеляційної скарги, поданої особою, яка не брала участі в розгляді справи судом першої інстанції і яка вважає, що місцевим господарським судом вирішено питання про її права та обов`язки, суд апеляційної інстанції, перевіривши матеріали апеляційної скарги на предмет їх відповідності статтям 258, 259 ГПК України, та за відсутності підстав для залишення апеляційної скарги без руху, повернення апеляційної скарги чи для відмови у відкритті апеляційного провадження з інших підстав, відкриває апеляційне провадження за апеляційною скаргою такої особи та має належним чином дослідити і встановити, чи вирішив суд в оскаржуваному рішенні питання про права, інтереси та (або) обов`язки заявника апеляційної скарги.

Якщо ж при цьому судом апеляційної інстанції буде встановлено, що права, інтереси та (або) обов`язки такої особи оскаржуваним судовим рішенням не порушені та що питання про її права, інтереси та (або) обов`язки у справі судом першої інстанції не вирішувалися, то апеляційний господарський суд не позбавлений права закрити апеляційне провадження на підставі пункту 3 частини першої статті 264 ГПК України.

Наведений висновок викладений у постанові Верховного Суду від 10.08.2023 у справі № 908/73/22 з посиланням на висновки об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 14.08.2019 у справі № 62/112 та у постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 16.01.2020 у справі № 925/1600/16.

8.16. За змістом зазначених норм щодо права на подання та порядку розгляду заяви про приєднання до апеляційної скарги (пункти 8.11, 8.12), а також права на звернення з апеляційною скаргою, Суд зазначає, що наведений порядок та передумови для розгляду та вирішення по суті апеляційної скарги, що була подана особою, яка участі у справі не брала, але стверджує, що оскаржуваним рішенням суд першої інстанції вирішив питання про її права, інтереси та/або обов`язки (пункти 8.13-8.15) поширюється також і на заяву про приєднання до апеляційної скарги, що подана особою, яка участі у справі не брала, але стверджує, що оскаржуваним рішенням суд першої інстанції вирішив питання про її права, інтереси та/або обов`язки.

Цей порядок передбачає передусім обов`язок суду дослідити і встановити, чи вирішив суд в оскаржуваному рішенні питання про права, інтереси та (або) обов`язки заявника (апеляційної скарги, заяви про приєднання до апеляційної скарги).

8.17. Щодо встановлення та вирішення судом питання про права, інтереси та/або обов`язки особи у справі про банкрутство (неплатоспроможність) Суд зазначає про таке.

Системний аналіз приписів статей 17, 42, 44, 254, 255 ГПК України засвідчує те, що на відміну від осіб які не брали участі у справі, учасники справи наділені правом оскаржувати судові рішення у такій справі в силу закону, згідно з пунктом 5 частини першої статті 42 ГПК України (за винятком встановлених законом обмежень). Отже при поданні апеляційної скарги учасники справи не мають доводити, що оскаржуване судове рішення стосується їх прав, інтересів та (або) обов`язків, оскільки зазначене презюмується процесуальним законом з огляду на статус учасника справи у суб`єкта оскарження.

8.18. Щодо учасників у справі про банкрутство Суд зазначає про таке.

Верховний Суд неодноразово наголошував, що у справі про банкрутство коло осіб, які мають право оскаржити судові рішення, звужено до учасників такої справи задля попередження необґрунтованого втручання інших осіб, які не є учасниками справи, у хід процедури банкрутства.

Такий правовий висновок не має законодавчого утілення у ГПК України чи в КУзПБ, однак є усталеним під час перегляду справ про банкрутство та викладений суддями судової палати для розгляду справ про банкрутство Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду, зокрема, у постановах від 07.07.2020 у справі № Б-39/27-09, від 11.06.2020 у справі № 916/3206/17, від 03.06.2020 у справі № 910/18031/14, від 19.05.2020 у справі № 908/2332/19, від 03.03.2020 у справі № 904/7965/16, від 20.02.2019 у справі № 5005/2329/2011, від 16.01.2020 у справі № 911/5186/14, від 02.03.2023 у справі № 922/2654/21, від 09.03.2023 у справі № 908/3077/21, від 16.09.2023 у справі № 913/567/19 .

Ця позиція також підтримана Верховним Судом у складі судової палати для розгляду справ про банкрутство Касаційного господарського суду у постанові від 16.07.2020 у справі № 910/4475/19.

Окремий виняток з цього правила стосовно можливості оскарження рішень у справі про банкрутство учасником іншої справи про банкрутство того ж самого боржника, який сформулював Верховний Суд у складі судової палати для розгляду справ про банкрутство у постанові від 26.04.2023 у справі № 904/2154/22, лише підтверджує актуальність сталої правової позиції щодо кола суб`єктів оскарження у такій категорії справ.

8.19. Статус учасників у справі про банкрутство (неплатоспроможність) регламентовано як нормами ГПК України, так і спеціальним законом - КУзПБ, зміст правосуб`єктності та особливості процесуального статусу конкретного учасника справи розкриваються шляхом системного тлумачення норм цих законодавчих актів з урахуванням особливостей певної стадії процедури банкрутства.

Відповідно до статті 1 КУзПБ (у редакції на час ухвалення оскаржуваної ухвали) учасниками у справі про банкрутство є сторони, арбітражний керуючий, державний орган з питань банкрутства, інші учасники справи про банкрутство, щодо прав або обов`язків яких існує спір, а також у випадках, передбачених цим Кодексом, Фонд державного майна України, Національна комісія з цінних паперів та фондового ринку, представник органу місцевого самоврядування, представник працівників боржника, уповноважена особа засновників (учасників, акціонерів) боржника.

Сторонами у справі про банкрутство є конкурсні кредитори (представник комітету кредиторів), забезпечені кредитори, боржник (банкрут) (абзац двадцять другий статті 1 КУзПБ).

8.20. Скаржник, стверджуючи, що оскаржуваною в апеляційному порядку ухвалою про закриття провадження у справі про неплатоспроможність Боржника вирішено питання про права, інтереси та (або) обов`язки скаржника, послався на наявність кредиторських вимог до Боржника, зазначаючи при цьому, що Боржник зазначеною ухвалою місцевого суду був звільнений від відповідних боргів за правилами статті 134 КУзПБ (пункти 1.4, 5.3).

8.21. За змістом абзацу одинадцятого статті 1 КУзПБ кредитор - юридична або фізична особа, а також контролюючий орган, уповноважений відповідно до Податкового кодексу України здійснювати заходи щодо забезпечення погашення податкового боргу та недоїмки зі сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування у межах своїх повноважень, та інші державні органи, які мають вимоги щодо грошових зобов`язань до боржника, а також адміністратор за випуском облігацій, який відповідно до Закону України "Про ринки капіталу та організовані товарні ринки" діє в інтересах власників облігацій, які мають підтверджені у встановленому порядку документами вимоги щодо грошових зобов`язань до боржника.

8.22. Порядок набуття кредитором статусу учасника провадження у справі про неплатоспроможність фізичної особи визначається статтею 122 КУзПБ, за змістом якої цей порядок аналогічний до відповідного порядку, встановленого статтею 45 КУзПБ для справ про банкрутство юридичних осіб, за змістом якої конкурсні кредитори за вимогами, що виникли до дня відкриття провадження у справі про банкрутство, зобов`язані подати до господарського суду письмові заяви з вимогами до боржника, протягом 30 днів з дня офіційного оприлюднення оголошення про відкриття провадження у справі про банкрутство.

Отже, за загальним правилом набуття статусу конкурсного кредитора законодавець пов`язує з наявністю у особи (як фізичної, так і юридичної) грошових вимог до боржника, поданих у встановленому законом порядку (подібний висновок викладено у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 25.06.2020 у справі № 916/1965/13).

8.23. За висновком Верховного Суду у складі судової палати для розгляду справ про банкрутство Касаційного господарського суду сформульованого у пункті 56.16 постанови від 16.07.2020 у справі № 910/4475/19, лише після вчинення всіх передбачених Законом про банкрутство (стаття 23) чи КУзПБ (стаття 45) дій, прийняття судом відповідної ухвали про повне або часткове (частина шоста статті 23 Закону про банкрутство, частина шоста статті 45 КУзПБ) визнання його вимог, конкурсний кредитор набуває статусу учасника провадження у справі про банкрутство та повну процесуальну дієздатність (здатність особисто здійснювати процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді, стаття 44 ГПК України).

Тобто, лише за сукупністю, передбачених КУзПБ дій: пред`явлення грошових вимог; доведення свого права вимоги перед судом; розгляд грошових вимог судом (перевірка наявності такого права у кредитора; правомірність його набуття; невтрата цього права у зв`язку з позовною давністю, тощо) та визнання грошових вимог у відповідній ухвалі суду конкурсний кредитор набуває правового статусу учасника у справі про банкрутство, отже наділяється процесуальними правомочностями учасника справи за статтею ГПК України, зокрема оскаржувати судові рішення у справі про банкрутство в апеляційному порядку.

8.24. Отже особа, після її вступу у справу, як конкурсного кредитора згідно зі статтею 45 КУзПБ набуває процесуальних прав і обов`язків учасника справи, передбачених у статті 42 ГПК України, тому, серед іншого, не позбавлена права на оскарження ухвали про відкриття провадження у справі про банкрутство.

У цих висновках Суд звертається до правової позиції Верховного Суду у складі судової палати для розгляду справ про банкрутство Касаційного господарського суду, сформульованої у постанові від 12.07.2023 у справі № 915/1097/20.

8.25. Поряд з цим Суд зазначає, що особа, яка за наслідком відмови у визнанні її грошових вимог конкурсного характеру відповідно до статей 1, 23 Закону про банкрутство та статей 1, 45, 46 Кодексу України з процедур банкрутства, не набула статусу кредитора боржника у справі про банкрутство, не може вважатися учасником справи про банкрутство та не має процесуальної дієздатності, визначеної законодавством про банкрутство, щодо оскарження ухвали місцевого суду про затвердження реєстру вимог кредиторів у справі про банкрутство та наступних судових рішень у справі про банкрутство (введення санації, введення ліквідаційної процедури та інших), за винятком залучення такої особи у справу про банкрутство у випадку розгляду майнових та інших спорів щодо боржника, відповідно до пункту 8 частини першої статті 20 ГПК України та статті 7 Кодексу України з процедур банкрутства).

У цьому висновку Суд звертається до правової позиції Верховного Суду, викладеної в постанові від 14.12.2023 у справі № 905/1965/19 з посиланням на висновки Верховного Суду, викладені в пункті 25 постанов від 11.06.2020 у справі № 916/3200/17.

8.26. Натомість, стосовно осіб, які не брали участі у справі про банкрутство, право на апеляційне оскарження обумовлено такими ж умовами, що і у справах позовного провадження (пункти 8.13, 8.15 цієї постанови), а саме необхідністю довести, що у оскарженому рішенні вирішені питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки.

У такому разі особа, яка не брала участі у справі, має довести наявність у неї такого права, обґрунтувавши наявність трьох критеріїв: вирішення судом питання про її (1) права, (2) інтереси та (3) обов`язки. У свою чергу суд має з`ясувати, чи буде у зв`язку з прийняттям судового рішення з цієї справи таку особу наділено новими правами або покладено на неї нові обов`язки, або змінено її наявні права та/або обов`язки, або позбавлено певних прав та/або обов`язків у майбутньому, або ж це рішення матиме вплив на інтереси скаржника тощо (див. постанови Верховного Суду від 16.01.2020 у справі № 908/976/19, від 22.02.2021 року у справі № 907/6/13, від 31.01.2023 у справі № 5011-24/724-2012).

8.27. Враховуючи викладене та встановлені апеляційним судом ті обставини (пункти 3.10-3.13), що:

- на дату подання апеляційної скарги та її розгляду судом апеляційної інстанції ОСОБА_3 не набув статусу кредитора у даній справі про банкрутство та не є учасником справи про банкрутство, зокрема і у зв`язку з тим, що за позовною заявою ОСОБА_3 про стягнення з Боржника заборгованості в сумі 533 344 грн 00 коп. рішенням Господарського суду Київської області від 09.06.2022 у справі № 911/2610/20 (911/2789/21) відмовлено в задоволенні позовних вимог, і ОСОБА_5 не брав участі у цьому провадженні ;

- ОСОБА_1 , попри звернення у цій справі у січні 2022 року, тобто до ухвалення оскаржуваної в апеляційному суді ухвали від 09.06.2022, із заявою свідка, посилання на цю та аналогічні заяви інших осіб як в апеляційній, так і в касаційній скарзі, та, відповідно, обізнаність про справу про неплатоспроможність Боржника до постановлення місцевим судом ухвали від 09.06.2022, між тим не звертався до суду із заявою про визнання кредиторських вимог в межах цієї справи про неплатоспроможність Боржника;

- ОСОБА_1 не зазначив про причини незвернення із заявою із грошовими вимогами до Боржника ні в апеляційній, ні в касаційній скаргах;

- ухвала Господарського суду Київської області від 09.06.2022 не містить будь-яких встановлених судом фактів щодо його правовідносин зі сторонами у справі - з Боржником;

- ОСОБА_1 звертався до місцевого господарського суду із заявою як свідок, однак обставини, викладені ним у заяві документально не підтверджені, ОСОБА_1 не надано належних доказів, які б свідчили про наявність у Боржника майнових активів, що не були враховані в межах провадження у справі про неплатоспроможність Боржника;

- ОСОБА_5 не звертався до суду з будь-якою позовною заявою про стягнення заборгованості (за наявності) у відокремленому провадженні в межах цієї справи про неплатоспроможність Боржника;

- ОСОБА_5 ні в апеляційній, ні в касаційній скарзі не зазначив ні суми, ні складу, ні матеріально-правових підстав для виникнення його грошових вимог до Боржника, про наявність яких стверджує;

Суд погоджується із висновками апеляційного суду, що ухвалою місцевого суду від 09.06.2022 про закриття провадження у справі про неплатоспроможність не було вирішено питання про права, інтереси та (або) обов`язки у справі ні ОСОБА_3 , ні ОСОБА_5 , що є підставою для закриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_3 (на ухвалу Господарського суду Київської області від 09.06.2022), до якої приєднався ОСОБА_1 , на підставі пункту 3 частини першої статті 264 ГПК України.

Дійшовши цього висновку, Суд відхиляє протилежні аргументи скаржника (пункт 5.3).

8.28. Між тим, Суд не оцінює аргументи скаржника (пункти 5.1-5.2) в тій частині, в якій скаржник зазначає про порушення, допущені судом першої інстанції при постановленні ухвали про закриття провадження у справі про неплатоспроможність Боржника, оскільки ці аргументи викладені поза межами предмету касаційного перегляду, яким є оскаржувана ухвала про закриття апеляційного провадження, згідно з якою через наведені в ній мотиви для закриття апеляційного провадження за скаргою ОСОБА_3 , до якої приєднався ОСОБА_1 , ухвала місцевого суду не переглядалась по суті, а відповідні мотиви для її постановлення не оцінювались в апеляційному порядку, тому з огляду на предмет касаційного оскарженні відповідні аргументи скаржника (пункти 5.1-5.2) не стосуються предмета касаційного оскарження у цьому касаційному провадженні.

8.29. У зв`язку із викладеним доводи скаржника щодо неправомірності оскаржуваної ухвали апеляційного суду про закриття апеляційного провадження не знайшли свого правого та матеріального підтвердження, оскільки не ґрунтуються на нормі закону та не відповідають обставинам справи, а тому відповідні вимоги не підлягають задоволенню.

8.30. А тому висновки апеляційного суду про закриття апеляційного провадження за скаргою ОСОБА_3 на ухвалу Господарського суду Київської області від 09.06.2022, до якої приєднався ОСОБА_1 , на підставі пункту 3 частини першої статті 264 ГПК України зроблені відповідно до норм законодавства, а також відповідно до встановлених на підставі доказів у справі обставин справи. У зв`язку з викладеним та з урахуванням положень пункту 1 частини 1 статті 308 та статті 309 ГПК України оскаржувана ухвала апеляційного суду підлягає залишенню без змін як законна та обґрунтована.

8.31. Дійшовши висновку про відмову у задоволенні касаційної скарги та залишення без змін оскаржуваної ухвали, витрати зі сплати судового збору за подання касаційної скарги покладаються на скаржника.

Керуючись статтями 129, 300, 301, 308, 309, 314, 315, 317 Господарського процесуального кодексу України, Суд

П О С Т А Н О В И В :

1. Касаційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

2. Ухвалу Північного апеляційного господарського суду від 15.11.2023 у справі № 911/2610/20 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя О.В. Васьковський

Судді С.В. Жуков

В.Я. Погребняк