РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

17.04.2024Справа № 910/23/24

За позовом Акціонерного товариства "Укртелеком" (м. Дніпро)

до Українського гідрометеорологічного інституту Державної служби України з надзвичайних ситуацій та національної академії наук України (м. Київ)

про стягнення 8 429,75 грн,

Суддя Ващенко Т.М.

Секретар судового засідання Шаповалов А.М.

Представники сторін: не викликались

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Акціонерне товариство "Укртелеком" звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до Українського гідрометеорологічного інституту Державної служби України з надзвичайних ситуацій та національної академії наук України про стягнення 8 429,75 грн, коштів, безпідставно набутих відповідачем у якості орендної плати за договором №12/02-4352-ОД від 16.02.2011, після його розірвання з 16.12.2016.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 16.01.2024 відкрито провадження у справі, її розгляд вирішено здійснювати в порядку спрощеного позовного провадження без виклику (повідомлення) сторін, встановлено сторонам процесуальні строки для подання відзиву, відповіді на відзив, заперечень, заяв і клопотань.

Копія цієї ухвали була вручена відповідачу в його електронний кабінет, що підтверджується повідомленням про доставлення процесуального документа.

Таким чином, відповідач належним чином повідомлений про розгляд даної справи, проте у встановлений строк відзиву на позовну заяву не подав.

Частиною 9 ст. 165 ГПК України передбачено, що в разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

При цьому з моменту відкриття провадження у справі сплив достатній строк (з урахуванням воєнного стану на території України), для подання всіма учасниками справи своїх доводів, заперечень, відзивів, доказів тощо, у зв`язку з чим суд вважає за можливе здійснити розгляд даної справи по суті заявлених вимог.

Згідно з частиною 4 статті 240 Господарського процесуального кодексу України у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи суд підписує рішення без його проголошення. Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення (ч. 5 ст. 240 Господарського процесуального кодексу України).

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Господарський суд міста Києва, -

ВСТАНОВИВ:

16.02.2011 між Регіональним відділенням Фонду державного майна України по Дніпропетровській області (орендодавець) та Відкритим акціонерним товариством Укртелеком в особі Дніпропетровської філії Відкритого акціонерного товариства Укртелеком (орендар) було укладено договір оренди нерухомого майна, що належить до державної власності № 12/02-4352-ОД (далі договір).

Орендодавець передає, а орендар приймає в строкове платне користування державне окреме нерухоме майно нежитлове вбудоване приміщення, реєстровий номер 02572508.6.ЦМТШЧН554 (далі майно) площею 70,51 кв.м., розміщене за адресою: Дніпропетровська область, Софіївський район, с. Жовтневе, вул. Леніна, 2, що перебуває на балансі Українського науково-дослідного гідрометеорологічного інституту УкрНДГМІ (далі балансоутримувач), вартість якого визначена згідно із звітом про оцінку на 01.11.2010 і становить за незалежною оцінкою 48 610,00 грн (п. 1.1. договору).

Майно передається в оренду з метою розміщення автоматичної телефонної станції без права надання послуг з доступу до мережі Інтернет та рухомого мобільного зв`язку. Використання орендованого державного майна не за призначенням забороняється (п. 1.2. договору).

Орендар вступає у строкове платне користування державним майном у термін, указаний у договорі, але не раніше дати підписання сторонами цього договору (у разі оренди нерухомого майна на строк не менше ніж три роки не раніше дати державної реєстрації договору) та акта приймання-передачі майна (п. 2.1. договору).

Орендна плата визначається на підставі Методики розрахунку орендної плати, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 04.10.1995 № 786 (далі Методика розрахунку) або за результатами конкурсу на право оренди державного майна і становить без ПДВ за базовий місяць розрахунку січень 2011 року 620,47 грн. Орендна плата за перший місяць оренди лютий 2011 року визначається шляхом коригування орендної плати за базовий місяць на індекс інфляції за лютий (п. 3.1. договору).

Нарахування ПДВ на суму орендної плати здійснюється у порядку, визначеному законодавством (п. 3.2. договору).

Орендна плата за кожний наступний місяць визначається шляхом коригування орендної плати за попередній місяць на індекс інфляції за наступний місяць (п. 3.3. договору).

Відповідно до п. 3.6. договору орендна плата перераховується до державного бюджету та балансоутримувачу у співвідношенні: 70 % до державного бюджету по місцю реєстрації орендаря у податковій інспекції на рахунки відкриті відділенням казначейства у розмірі 434,33 грн; 30 % балансоутримувачу у розмірі 186,11 грн щомісяця не пізніше 15 числа місяця наступного за звітним відповідно до пропорцій розподілу, установлених Кабінетом Міністрів України і чинних на кінець періоду, за який здійснюється платіж.

У разі припинення (розірвання) договору оренди орендар сплачує орендну плату до дня повернення майна за актом приймання-передавання включно. Закінчення строку дії договору оренди не звільняє орендаря від обов`язку сплатити заборгованість за орендною платою, якщо така виникла, у повному обсязі, враховуючи санкції до державного бюджету та балансоутримувачу (п. 3.11. договору).

Орендар зобов`язується своєчасно і в повному обсязі сплачувати орендну плату у співвідношенні, визначеному у п. 3.6. цього договору (п. 5.2. договору).

Орендар зобов`язується у разі припинення або розірвання договору повернути балансоутримувачу орендоване майно за актом приймання-передачі у належному стані, не гіршому ніж на момент передачі його в оренду, з врахуванням нормального фізичного зносу, та відшкодувати орендодавцеві збитки у разі погіршення стану або втрати /повної або часткової/ орендованого майна з вини орендаря. Майно вважається поверненим балансоутримувачу з моменту підписання сторонами акта приймання-передачі, один примірник якого надається орендарем орендодавцю у триденний термін з дати його підписання. Обов`язок щодо складання акта приймання-передавання покладається на орендаря. У разі ненадання у триденний строк з дати підписання акту приймання-передачі орендодавцеві, зобов`язання орендаря по поверненню орендованого державного майна вважаються не виконаними, а орендар зобов`язаний сплатити неустойку у розмірі подвійної плати за користування державним майном за час прострочення (п. 5.5. договору).

Відповідно до наказу Фонду державного майна України від 17.01.2019 № 39 Регіональне відділення Фонду державного майна по Дніпропетровській, Запорізькій та Кіровоградській областях є правонаступником майна, прав та обов`язків Регіонального відділення Фонду державного майна України по Дніпропетровській області.

Актом приймання-передачі від 16.02.2011 Регіональне відділення Фонду державного майна України по Дніпропетровській області передало, а позивач прийняв в оренду нежитлові вбудовані приміщення площею 70,51 кв.м., що знаходиться на балансі Українського науково-дослідного гідрометеорологічного інституту Укр НДГМІ та розміщене за адресою: Дніпропетровська область, Софіївський район, с. Жовтневе, вул. Леніна, 2.

Відповідно до ч. 3 ст. 26 Закону України "Про оренду державного та комунального майна", керуючись ст. 777 Цивільного кодексу України та умовами додаткової угоди від 29.03.2017 до договору оренди від 16.02.2011 №12/02-43 52-ОД, у зв`язку з втратою чинності звіту з незалежної оцінки об`єкту оренди виконаного станом на 07.02.2017 та ненаданням додаткових угод на підпис для пролонгації договору оренди Регіональним відділенням Фонду державного майна України по Дніпропетровській області було прийнято наказ № 12/02-161-ПО від 22.08.2017 Про розірвання договору оренди з ПАТ Укртелеком, відповідно до договір оренди нерухомого майна від 16.02.2011 № 12/02-4352-ОД розірвано з 16.12.2016.

Відповідно до акту приймання-передачі з оренди індивідуально-визначеного (нерухомого) орендованого майна від 31.12.2018 предмет договору оренди: приміщення за адресою: Дніпропетровська область, Софіївський район, с. Вакулове, вул. Леніна, 2, загальною площею 44,2 м. кв., що використовувалось для розміщення та експлуатації обладнання електрозв`язку, було повернуто балансоутримувачу.

У рішенні Господарського суду Дніпропетровської області від 19.06.2023 у справі №904/354/23, залишеним без змін постановою Центрального апеляційного господарського суду від 18.10.2023, суд дійшов висновку щодо припинення договору оренди саме з 15.12.2016.

При розгляді цієї справи судами встановлено, що АТ "Укртелеком" було сплачено орендну плату за період після дати припинення договору оренди - 15.12.2016, проте з 16.12.2016 у орендаря були відсутні правові підстави сплачувати орендну плату за договором, а у орендодавця - правові підстави (діючий договір) для її отримання.

Частиною 4 ст. 75 ГПК України унормовано, що обставини, встановлені рішенням суду в господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Статтею 1212 ЦК України визначено, що особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала. Положення цієї глави застосовуються незалежно від того, чи безпідставне набуття або збереження майна було результатом поведінки набувача майна, потерпілого, інших осіб чи наслідком події.

Положення цієї глави застосовуються також до вимог про:

1) повернення виконаного за недійсним правочином;

2) витребування майна власником із чужого незаконного володіння;

3) повернення виконаного однією із сторін у зобов`язанні;

4) відшкодування шкоди особою, яка незаконно набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи.

Відповідно до п. 3.6. Договору орендна плата перераховується до державного бюджету та балансоутримувачу у співвідношенні: 70 % до державного бюджету по місцю реєстрації орендаря у податковій інспекції на рахунки відкриті відділенням казначейства у розмірі 434,33 грн; 30 % балансоутримувачу у розмірі 186,11 грн щомісяця не пізніше 15 числа місяця наступного за звітним відповідно до пропорцій розподілу, установлених Кабінетом Міністрів України і чинних на кінець періоду, за який здійснюється платіж.

З матеріалів справи вбачається, що позивачем у період з грудня 2016 року по грудень 2018 року було сплачено орендну плату на загальну суму 20231,50грн.,з яких:

- 70 % орендна плата до державного бюджету - УДКСУ у Кіровському районі м. Дніпро, у загальному розмірі 11 801,75 грн;

- 30% оренда плата - на рахунок відповідача, у загальному розмірі 8 429,75 грн.

Позивач у грудні 2023 звертався до відповідача із вимогою повернути безпідставно отримані кошти, однак дана вимога залишилася без задоволення.

Відповідно до наданого позивачем розрахунку загальна сума заборгованості, яка підлягає стягненню з відповідача становить 8 429,75 грн.

Згідно з ч. 1 ст. 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Статтею 76 ГПК України визначено, що належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 ГПК України обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

За статтею 79 ГПК України наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

З огляду на встановлені судоми при розгляді справи №904/354/23 обставини щодо дати припинення договору оренди, сплачені позивачем після його припинення на рахунок відповідача грошові кошти у розмірі 8 429,75 грн підлягають поверненню на підставі ст. 1212 ЦК України.

Жодних доказів на спростування наведеного сторонами до матеріалів справи не надано.

Згідно з частиною 1 статті 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку про те, що позовні вимоги обґрунтовані, доведені та відповідачем у встановленому законом порядку не спростовані, а відтак позов підлягає задоволенню в повному обсязі.

Відповідно до ст. 129 ГПК України судовий збір покладаються на відповідача.

Керуючись ст. ст. 73, 74, 76-80, 86, 129, 165, 219, 232, 233, 236-238, 240, 241, 252 ГПК України, Господарський суд міста Києва, -

ВИРІШИВ:

1. Позов задовольнити повністю.

2. Стягнути з Українського гідрометеорологічного інституту Державної служби України з надзвичайних ситуацій та національної академії наук України (03028, місто Київ, проспект Науки, будинок 37; ідентифікаційний код 02572508) на користь Акціонерного товариства "Укртелеком" (49101, м. Дніпро, вул. Херсонська, буд. 26; ідентифікаційний код 21560766) 8 429 (вісім тисяч чотириста двадцять дев`ять) грн 75 коп. безпідставно отриманих коштів та 2 684 (дві тисячі шістсот вісімдесят чотири) грн 00 грн судового збору.

3. Видати наказ після набрання рішенням законної сили.

Рішення господарського суду набирає законної сили у відповідності до приписів ст. 241 Господарського процесуального кодексу України. Рішення господарського суду може бути оскаржене в порядку та строки, передбачені ст. ст. 253, 254, 256-259 ГПК України.

Суддя Т.М. Ващенко