ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"23" квітня 2024 р. м. Київ Справа № 911/2498/18 (911/316/24)

за позовом Спільного українсько-американського підприємства з іноземними інвестиціями в формі товариства з обмеженою відповідальністю «Фінанси та Кредит лізинг» (04053, м. Київ, вул. Обсерваторна, буд. 17, літ. А; )

до відповідача Приватного акціонерного товариства «Росава» (09100, Київська обл., м. Біла Церква, вул. Леваневського, буд. 91; )

за участю третьої особи 1, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні Відповідача: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 )

за участю третьої особи 2, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні Відповідача: ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ; РНОКПП НОМЕР_2 )

за участю третьої особи 3, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні Відповідача: ОСОБА_3 ( АДРЕСА_3 ; РНОКПП НОМЕР_3 )

про визнання недійсними рішень загальних зборів акціонерів

у відокремленому провадженні в межах справи № 911/2498/18

за заявою Голови ліквідаційної комісії Приватного акціонерного товариства «Росава» (09100, Київська обл., м. Біла Церква, вул. Леваневського, буд. 91; )

до боржника Приватного акціонерного товариства «Росава» (09108, Київська обл., м. Біла Церква, вул. Леваневського, буд. 91; )

про банкрутство

Суддя Наріжний С.Ю.

Без виклику представників сторін.

ВСТАНОВИВ:

у провадженні Господарського суду Київської області знаходиться справа № 911/2498/18 про банкрутство ПрАТ «Росава», прийнята до розгляду ухвалою суду від 15.11.2018.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 27.11.2018 відкрито провадження у справі про банкрутство ПрАТ «Росава».

Постановою Господарського суду Київської області від 04.12.2018 визнано банкрутом ПрАТ «Росава» та відкрито ліквідаційну процедуру. Ухвалою суду від 24.06.2020 ліквідатором ПрАТ «Росава» призначено арбітражного керуючого Комлика І.С.

Ухвалою суду від 20.06.2023 відсторонено арбітражного керуючого Комлика І.С. від виконання повноважень ліквідатора Банкрута; ліквідатором ПрАТ «Росава» призначено арбітражного керуючого Рабана М.Т.

Постановою Північного апеляційного господарського суду від 14.02.2024 пункти 5, 6, 7, 8 резолютивної частини ухвали Господарського суду Київської області від 20.06.2023 в справі №911/2498/18 скасовано (зокрема щодо відсторонення арбітражного керуючого Комлика І.С. від виконання повноважень ліквідатора ПрАТ «Росава» та призначення ліквідатором ПрАТ «Росава» арбітражного керуючого Рабана М.Т.); прийнято в цій частині нове рішення, яким в задоволенні скарги на бездіяльність ліквідатора ПрАТ «Росава» арбітражного керуючого Комлика І.С. відмовлено.

На даний час у справі триває ліквідаційна процедура, повноваження ліквідатора ПрАТ «Росава» виконує арбітражний керуючий Комлик І.С.

02.02.2024 до суду в підсистемі «Електронний суд» надійшла позовна заява СП ТОВ «ФТАК Лізинг» від 02.02.2024 б/№ (вх. № 2049) до ПрАТ «Росава» про визнання недійсними рішень загальних зборів акціонерів.

Згідно протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 02.02.2024 вказана позовна заява передана судді Наріжному С.Ю. для розгляду в межах справи № 911/2498/18 про банкрутство ПрАТ «Росава», присвоєно єдиний унікальний номер справи № 911/2498/18 (911/316/24).

Ухвалою Господарського суду Київської області від 07.02.2024 позовну заяву СП ТОВ «ФТАК Лізинг» від 02.02.2024 б/№ (вх. № 2049) до ПрАТ «Росава» про визнання недійсними рішень загальних зборів акціонерів прийнято до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження у відокремленому провадженні в межах справи № 911/2498/18 про банкрутство ПрАТ «Росава»; залучено ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 до участі у справі в якості Третіх осіб 1, 2, 3, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні Відповідача; встановлено сторонам процесуальні строки для подання відзиву, відповіді на відзив, заперечень та пояснень.

08.03.2024 до суду в підсистемі «Електронний суд» надійшов відзив Відповідача, поданий ліквідатором арбітражним керуючим Комликом І.С., від 07.03.2024 б/№ (вх. № 2487/24) на позовну заяву, з клопотанням про поновлення строку на подання відзиву.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 22.03.2024 клопотання ліквідатора Банкрута про поновлення строку на подання відзиву задоволено; поновлено ліквідатору ПрАТ «Росава» арбітражному керуючому Комлику І.С. строк на подання відзиву на позовну заяву СП ТОВ «ФТАК Лізинг» від 02.02.2024 б/№ (вх. № 2049) до ПрАТ «Росава» про визнання недійсними рішень загальних зборів акціонерів; відзив ПрАТ «Росава» від 07.03.2024 б/№ (вх. № 2487/24) на позовну заяву СП ТОВ «ФТАК Лізинг» від 02.02.2024 б/№ (вх. № 2049) до ПрАТ «Росава» про визнання недійсними рішень загальних зборів акціонерів прийнято і залучено до справи.

Судом встановлено, що Позивач не скористався правом на подання відповіді на відзив.

Щодо повідомлення учасників у справі про дане провадження суд зазначає наступне.

Копія ухвали суду від 07.02.2024 доставлена до електронних кабінетів Позивача, Третьої особи 1 та Третьої особи 3 - 08.02.2024, що підтверджується відповідними довідками, сформованими системою автоматизованого документообігу суду.

Водночас копія ухвали суду від 07.02.2024 була надіслана засобами поштового зв`язку та вручена представнику Відповідача (на той час ліквідатору ПрАТ «Росава» арбітражному керуючому Рабану М.Т.) 23.02.2024, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення № 367.

Крім того, копія ухвали суду від 07.02.2024 була надіслана засобами поштового зв`язку на адресу Третьої особи 2, відповідне поштове відправлення повернулось до суду без вручення з відміткою поштової служби «за закінченням терміну зберігання».

В подальшому, після ознайомлення уповноваженого представника Відповідача 01.03.2024 з матеріалами справи, ухвалою суду від 22.03.2024 поновлено Відповідачу строк на подання відзиву на позов, про що зазначено вище.

Копія ухвали суду від 22.03.2024 доставлена до електронних кабінетів Позивача, Третьої особи 1 та Третьої особи 3 - 25.03.2024, що підтверджується відповідними довідками, сформованими системою автоматизованого документообігу суду.

Водночас копія ухвали суду від 22.03.2024 була надіслана засобами поштового зв`язку та вручена представнику Позивача 27.03.2024 (поштове повідомлення № 581), ліквідатору ПрАТ «Росава» арбітражному керуючому Комлику І.С. 29.03.2024 (поштове відправлення № 258) та Третій особі 2 01.04.2024 (поштове відправлення № 996).

Таким чином судом встановлено, що учасники у справі належним чином повідомлені про дане судове провадження.

Сторонами справи не подавалися до суду заяви в порядку ч. 5, 7 ст. 252 ГПК України про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Враховуючи викладене вище справа розглядається за наявними матеріалами, а саме за позовною заявою Позивача та відзивом Відповідача.

В позовній заяві Позивач просить суд:

1) Визнати недійсним повністю з дня прийняття рішення загальних зборів акціонерів ПрАТ «Росава», оформлене Протоколом № 39 чергових загальних зборів акціонерів ПрАТ «Росава» від 30.04.2018, з питання 7 Порядку денного «Добровільне припинення акціонерного товариства шляхом ліквідації», а саме:

«Затвердити рішення про добровільне припинення акціонерного товариства шляхом ліквідації:

1. Припинити повноваження органів управління та контролю товариства (Наглядова рада, Правління Товариства, Голова правління - генеральний директор, Ревізор).

2. Призначити ліквідаційну комісію у складі:

Голова ліквідаційної комісії Поліщук Анатолій Анатолійович, ІПН НОМЕР_1 .

Член ліквідаційної комісії Полюляк Микола Іванович, ІПН НОМЕР_2 .

Член ліквідаційної комісії Астахін Юрій Сергійович, ІПН НОМЕР_3 .

Член ліквідаційної комісії Мартиновський Олександр Валерійович, ІПН НОМЕР_4 .

Член ліквідаційної комісії Бородавченко Ігор Борисович, ІПН НОМЕР_5 .

3. Встановити адресу знаходження Ліквідаційної комісії: 09100, Україна, Київська обл., м. Біла Церква, вул. Леваневського, 91, Інженерний корпус, 3-й поверх.

4. Затвердити порядок проведення ліквідаційної процедури Товариства, який передбачає наступні заходи:

- звернення протягом 3-х робочих днів з моменту прийняття рішення, згідно з цим протоколом, до органу, який здійснює державну реєстрацію Товариства з повідомленням про припинення Товариства шляхом ліквідації;

- звернення в 10-ти денний строк з моменту прийняття рішення про ліквідацію Товариства до органів державної податкової служби та до органів Пенсійного фонду України з відповідним повідомленням про ліквідацію Товариства та організацію позапланових перевірок;

- повернення торговельних патентів, ліцензій, зняття з обліку РРО;

- анулювання статусу платника ПДВ, єдиного податку;

- організація комплексу робіт щодо звільнення працівників Товариства у зв`язку з ліквідацією;

- розгляд вимог кредиторів, заявлених до Товариства протягом двох місяців з моменту оприлюднення інформації про припинення Товариства шляхом ліквідації;

- закриття в банківських установах поточних рахунків, які не будуть використовуватись в процедурі ліквідації Товариства;

- проведення інвентаризації та оцінки майна Товариства;

- стягнення дебіторської заборгованості Товариства;

- складення та затвердження за результатами виявлення кредиторів проміжного ліквідаційного балансу Товариства;

- проведення розрахунків з кредиторами Товариства;

- продаж майна Товариства, у випадку недостатності грошових коштів для проведення розрахунків з кредиторами Товариства;

- складення та затвердження ліквідаційного балансу Товариства;

- закриття поточного банківського рахунку;

- зняття Товариства з обліку в органах державної податкової служби, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування;

- проведення розрахунків з учасниками Товариства;

- передача документації, що підлягає довгостроковому зберіганню, до відповідної архівної установи;

- внесення в Єдиний державний реєстр запису щодо припинення Товариства шляхом ліквідації;

- вчинення інших заходів, направлених на ліквідацію Товариства, як юридичної особи.

5. Встановити двомісячний строк для проведення ліквідаційної процедури Товариства, який може бути збільшений за відповідним рішенням Загальних зборів учасників Товариства, у випадку виникнення певних непередбачуваних обставин.

6. Уповноважити Голову ліквідаційної комісії Товариства Поліщука А.А. організувати виконання прийнятих на цих Загальних зборах учасників Товариства рішень.

7. Уповноважити Голову ліквідаційної комісії Товариства Поліщука А.А. подати документи до органів державної реєстрації та інших уповноважених органів для внесення відомостей про припинення юридичної особи».

2) Визнати недійсним повністю з дня прийняття рішення позачергових загальних зборів акціонерів ПрАТ «Росава», оформлені Протоколом № 40 позачергових загальних зборів акціонерів ПрАТ «Росава» від 12.07.2018, з питання 2 Порядку денного « 2. Затвердження проміжного звіту Голови ліквідаційної комісії ПрАТ «Росава»»; питання 5 Порядку денного « 5. Затвердження проміжного ліквідаційного балансу ПрАТ «Росава» від 04.07.2018»; питання 6 Порядку денного « 6. Розгляд питання про необхідність направлення затвердженого проміжного ліквідаційного балансу до органів доходів і зборів по місцю реєстрації Товариства»; питання 8 Порядку денного « 8. Розгляд питання щодо необхідності подання до господарського суду заяви про порушення справи про визнання банкрутом та призначення процедури ліквідації, відповідно до ст. 95 ЗУ «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом»».

Узагальнені доводи Позивача є наступними.

Позивач є акціонером ПрАТ «Росава», якому належать на праві власності акцій Відповідача, що складає 6,1365% статутного капіталу емітента.

Позивачу стало відомо про наявність вказаного вище рішення загальних зборів акціонерів ПрАТ «Росава», оформленого Протоколом № 39 чергових загальних зборів акціонерів ПрАТ «Росава» від 30.04.2018.

Позивач стверджує, що при скликанні зазначених зборів акціонерів ПрАТ «Росава» від 30.04.2018 була порушена встановлена законом процедура скликання та проведення таких зборів, а саме ст. 35 Закону України «Про акціонерні товариства», оскільки інформація про проведення 30.04.2018 чергових загальних зборів акціонерів ПрАТ «Росава» опублікована в газеті «Відомості НЦКПФР» № 71 (2824) від 13.04.2018, тобто з порушенням встановленого законом 30-денного строку.

Також Позивач зазначає про порушення ст. 34 Закону України «Про акціонерні товариства» в частині дати, станом на яку повинен був складатись перелік акціонерів, які мають право на участь у загальних зборах.

Крім того Позивач зауважує, що опублікований в газеті «Відомості НЦКПФР» № 71 (2824) від 13.04.2018 проект рішення по сьомому питанню порядку денного чергових загальних зборів акціонерів ПрАТ «Росава» не містить повного тексту рішення, який був зазначений у протоколі № 39 від 30.04.2018.

Крім того Позивач вважає, що в даному випадку щодо питання, яке міститься у підпункті 2 пункту 7 протоколу чергових загальних зборів акціонерів ПрАТ «Росава» мало проводитись кумулятивне голосування, проте такий порядок голосування не здійснювався, у зв`язку з чим рішення чергових загальних зборів акціонерів ПрАТ «Росава» в частині призначення ліквідаційної комісії є незаконним.

Позивач зазначає, що оспорюване рішення порушує права Позивача як акціонера ПрАТ «Росава» на управлення акціонерним товариством, оскільки: 1) Позивач не був повідомлений своєчасно у визначений Законом строк про проведення загальних зборів ПрАТ «Росава» 30.04.2018; 2) за п. 7 порядку денного загальними зборами акціонерів було проголосоване рішення, проект якого не був опублікований; 3) ліквідаційна комісія не була обрана шляхом кумулятивного голосування, яке не проводилось, у зв`язку з чим до ліквідаційної комісії у складі її голови та членів не перейшли повноваження голови правління, наглядової ради правління та інших органів управління товариством, що вплинуло на можливість реалізації Позивачем права на управлення справами товариства, ознайомлення з документами, які виносилися на їх розгляд, висловлення своєї думки щодо питань порядку денного, внесення своїх питань до порядку денного тощо.

Таким чином Позивач вважає наявними підстави для визнання недійсним рішення загальних зборів акціонерів ПрАТ «Росава», оформленого Протоколом № 39 чергових загальних зборів акціонерів ПрАТ «Росава» від 30.04.2018, з питання 7 Порядку денного «Добровільне припинення акціонерного товариства шляхом ліквідації».

Крім того Позивач вважає наявними підстави для визнання недійсним рішення позачергових загальних зборів акціонерів ПрАТ «Росава», оформленого Протоколом № 40 позачергових загальних зборів акціонерів ПрАТ «Росава» від 12.07.2018, зокрема у зв`язку з тим, що прийняття таких рішень є наслідком прийняття недійсного (на думку Позивача) рішення з питання 7 Порядку денного загальних зборів акціонерів ПрАТ «Росава», оформленого Протоколом № 39 чергових загальних зборів акціонерів ПрАТ «Росава» від 30.04.2018.

Додатковою підставою для недійсним рішення позачергових загальних зборів акціонерів ПрАТ «Росава», оформленого Протоколом № 40 позачергових загальних зборів акціонерів ПрАТ «Росава» від 12.07.2018, Позивач зазначає порушення встановленої законом процедури скликання та проведення таких зборів, а саме ст. 35 Закону України «Про акціонерні товариства», оскільки інформація про проведення 12.07.2018 позачергових загальних зборів акціонерів ПрАТ «Росава» опублікована в газеті «Відомості НЦКПФР» № 121 (2874) від 26.06.2018, тобто з порушенням встановленого законом 30-денного строку.

Крім того Позивач зауважує, що опубліковані в газеті «Відомості НЦКПФР» № 121 (2874) від 26.06.2018 проекти рішення щодо питань порядку денного позачергових загальних зборів акціонерів ПрАТ «Росава» не повністю відповідають змісту рішень, які були зазначені у протоколі № 40 від 12.07.2018.

Враховуючи зазначене вище Позивач вважає наявними підстави для задоволення позову в повному обсязі.

Згідно відзиву по суті позовної заяви, Відповідач заперечив проти заявлених позовних вимог і просив суд відмовити у задоволенні позову.

Узагальнені доводи Відповідача є наступними.

При вирішенні даного спору слід застосовувати положення глави 19 ЦК України від 16.01.2003 № 435-ІV та Закону України «Про акціонерні товариства» від 17.09.2008 № 514-VI у відповідних редакціях на день проведення оскаржуваних зборів акціонерів.

Зокрема, Відповідач посилається на положення ст. 256, 257 ЦК України, ч. 1 ст. 50 Закону України «Про акціонерні товариства», якими встановлено скорочений строк позовної давності для оскарження рішення загальних зборів акціонерів, а саме протягом трьох місяців з дати прийняття рішення.

У зв`язку з цим Відповідач зазначає, що Позивач, будучи акціонером ПрАТ «Росава» станом на 30.04.2018, 12.07.2018, а також станом на даний час, звернувся з відповідним позовом 02.02.2024, тобто майже через 6 років після прийняття оспорюваних рішень, що свідчить про пропуск Позивачем встановленої Законом спеціальної позовної давності для оскарження рішень загальних зборів акціонерів. При цьому Позивач не наводить наявності поважних причин пропуску такого строку.

Таким чином Відповідач просить суд застосувати строк позовної давності і вважає наявними підстави для відмови у задоволенні позову відповідно до ч. 4 ст. 267 ЦК України.

Крім того Відповідач звертає увагу на той факт, що подаючи позовну заяву про визнання недійсними рішень загальних зборів акціонерів з підстав несвоєчасного повідомлення Позивача про проведення загальних зборів акціонерів, Позивач не оспорює та не надає жодних доказів того, що останній, як акціонер ПрАТ «Росава», фактично не приймав участі в оспорюваних загальних зборах акціонерів.

У даному твердженні Відповідач посилається на те, що згідно протоколу № 39 чергових загальних зборів акціонерів ПрАТ «Росава» від 30.04.2018 та протоколу № 40 позачергових загальних зборів акціонерів ПрАТ «Росава» від 12.07.2018, на загальних зборах присутні акціонери та їх представники, що володіють у сукупності 8 простих іменних акцій Товариства, що складає 99,637% від загальної кількості голосуючих акцій.

Тобто, Позивач, який володіє простих іменних акцій Товариства, що складає 6,1365% від загальної кількості акцій Товариства, був присутній на загальних зборах та приймав рішення з порядку денного одноголосно.

Відповідач звертається до судової практики Великої Палати Верховного Суду в постановах від 28.01.2020 у справі № 924/641/17 та від 04.02.2020 у справі № 915/540/16, в яких наведені правові висновки про те, що права учасника (акціонера) товариства можуть бути визнані порушеними внаслідок недотримання вимог закону про скликання і проведення загальних зборів, якщо він не зміг взяти участь у загальних зборах, належним чином підготуватися до розгляду питань порядку денного, зареєструватися для участі у загальних зборах тощо.

Таким чином, враховуючи присутність Позивача на оспорюваних загальних зборах та голосування з питань порядку денного одноголосно, наведені Позивачем підстави для визнання недійсними загальних зборів акціонерів самі по собі не можуть бути безумовними підставами для визнання таких зборів недійсними.

Враховуючи зазначене вище Відповідач вважає відсутніми підстави для задоволення позову в повному обсязі.

Частиною 2 статті 7 КУзПБ передбачено, що господарський суд, у провадженні якого перебуває справа про банкрутство (неплатоспроможність), в межах цієї справи вирішує всі майнові спори, стороною в яких є боржник; спори з позовними вимогами до боржника та щодо його майна; спори про визнання недійсними результатів аукціону; спори про визнання недійсними будь-яких правочинів, укладених боржником; спори про повернення (витребування) майна боржника або відшкодування його вартості відповідно; спори про стягнення заробітної плати; спори про поновлення на роботі посадових та службових осіб боржника; спори щодо інших вимог до боржника.

Склад учасників розгляду спору визначається відповідно до Господарського процесуального кодексу України. Господарський суд розглядає спори, стороною в яких є боржник, за правилами, визначеними Господарським процесуальним кодексом України. За результатами розгляду спору суд ухвалює рішення.

Заяви (позовні заяви) учасників провадження у справі про банкрутство (неплатоспроможність) або інших осіб у спорах, стороною в яких є боржник, розглядаються в межах справи про банкрутство (неплатоспроможність) за правилами спрощеного позовного провадження.

Детально розглянувши матеріали справи, з`ясувавши фактичні обставини, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, дослідивши подані докази, судом встановлено наступне.

Предметом судового розгляду у цій справі є вимоги за позовом акціонера Боржника СП ТОВ «ФТАК Лізинг» про визнання недійсним повністю рішення загальних зборів акціонерів ПрАТ «Росава», оформленого протоколом № 39 чергових загальних зборів акціонерів ПрАТ «Росава» від 30.04.2018 з питання 7 Порядку денного та визнання недійсним повністю рішення загальних зборів акціонерів ПрАТ «Росава», оформленого протоколом № 40 позачергових загальних зборів акціонерів ПрАТ «Росава» від 12.07.2018 з питань 2, 5, 6, 8 Порядку денного.

Позивач - СП ТОВ «ФТАК Лізинг» є акціонером ПрАТ «Росава», якому належать на праві власності акцій Відповідача, що складає 6,1365% статутного капіталу емітента.

Вказані обставини підтверджуються виписками про стан рахунку Позивача в цінних паперах станом на 30.04.2018, станом на 12.07.2018 та станом на 15.01.2024.

Згідно з рішенням загальних зборів акціонерів ПрАТ «Росава», оформленим протоколом № 39 чергових загальних зборів акціонерів ПрАТ «Росава» від 30.04.2018, крім іншого, вирішено:

«Затвердити рішення про добровільне припинення акціонерного товариства шляхом ліквідації:

1. Припинити повноваження органів управління та контролю товариства (Наглядова рада, Правління Товариства, Голова правління - генеральний директор, Ревізор).

2. Призначити ліквідаційну комісію у складі:

Голова ліквідаційної комісії Поліщук Анатолій Анатолійович, ІПН НОМЕР_1 .

Член ліквідаційної комісії Полюляк Микола Іванович, ІПН НОМЕР_2 .

Член ліквідаційної комісії Астахін Юрій Сергійович, ІПН НОМЕР_3 .

Член ліквідаційної комісії Мартиновський Олександр Валерійович, ІПН НОМЕР_4 .

Член ліквідаційної комісії Бородавченко Ігор Борисович, ІПН НОМЕР_5 .

3. Встановити адресу знаходження Ліквідаційної комісії: 09100, Україна, Київська обл., м. Біла Церква, вул. Леваневського, 91, Інженерний корпус, 3-й поверх.

4. Затвердити порядок проведення ліквідаційної процедури Товариства, який передбачає наступні заходи:

- звернення протягом 3-х робочих днів з моменту прийняття рішення, згідно з цим протоколом, до органу, який здійснює державну реєстрацію Товариства з повідомленням про припинення Товариства шляхом ліквідації;

- звернення в 10-ти денний строк з моменту прийняття рішення про ліквідацію Товариства до органів державної податкової служби та до органів Пенсійного фонду України з відповідним повідомленням про ліквідацію Товариства та організацію позапланових перевірок;

- повернення торговельних патентів, ліцензій, зняття з обліку РРО;

- анулювання статусу платника ПДВ, єдиного податку;

- організація комплексу робіт щодо звільнення працівників Товариства у зв`язку з ліквідацією;

- розгляд вимог кредиторів, заявлених до Товариства протягом двох місяців з моменту оприлюднення інформації про припинення Товариства шляхом ліквідації;

- закриття в банківських установах поточних рахунків, які не будуть використовуватись в процедурі ліквідації Товариства;

- проведення інвентаризації та оцінки майна Товариства;

- стягнення дебіторської заборгованості Товариства;

- складення та затвердження за результатами виявлення кредиторів проміжного ліквідаційного балансу Товариства;

- проведення розрахунків з кредиторами Товариства;

- продаж майна Товариства, у випадку недостатності грошових коштів для проведення розрахунків з кредиторами Товариства;

- складення та затвердження ліквідаційного балансу Товариства;

- закриття поточного банківського рахунку;

- зняття Товариства з обліку в органах державної податкової служби, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування;

- проведення розрахунків з учасниками Товариства;

- передача документації, що підлягає довгостроковому зберіганню, до відповідної архівної установи;

- внесення в Єдиний державний реєстр запису щодо припинення Товариства шляхом ліквідації;

- вчинення інших заходів, направлених на ліквідацію Товариства, як юридичної особи.

5. Встановити двомісячний строк для проведення ліквідаційної процедури Товариства, який може бути збільшений за відповідним рішенням Загальних зборів учасників Товариства, у випадку виникнення певних непередбачуваних обставин.

6. Уповноважити Голову ліквідаційної комісії Товариства Поліщука А.А. організувати виконання прийнятих на цих Загальних зборах учасників Товариства рішень.

7. Уповноважити Голову ліквідаційної комісії Товариства Поліщука А.А. подати документи до органів державної реєстрації та інших уповноважених органів для внесення відомостей про припинення юридичної особи».

Вказане Рішення підписане Поліщуком А.А. (Голова зборів) та Астахіним Ю.С. (Секретар зборів).

Оголошення про проведення чергових загальних зборів акціонерів ПрАТ «Росава» 30.04.2018 опубліковане в газеті «Відомості НКЦПФР» № 71 (2824) від 13.04.2018.

Крім того, згідно з рішенням загальних зборів акціонерів ПрАТ «Росава», оформленим протоколом № 40 позачергових загальних зборів акціонерів ПрАТ «Росава» від 12.07.2018, крім іншого, вирішено:

1. Обрати робочі органи Загальних зборів акціонерів Товариства у наступному складі: 1. ОСОБА_1 - Голова Зборів. 2. ОСОБА_3 - Секретар Зборів. 3. Мерзляков О.В. - Голова лічильної комісії. 4. ОСОБА_4 - Член лічильної комісії.

2. Затвердити проміжний Звіт голови ліквідаційної комісії за вих. № 10/18 від 10.07.2018 щодо проведення процедури ліквідації ПрАТ «Росава» відповідно до рішення акціонерів Товариства.

3. Затвердити Звіт ТОВ АФ «Контроль Аудит» від 27.06.2018 про проведення інвентаризації виробничих запасів, малоцінних та швидкозношувальних предметів, нематеріальних активів та основних засобів станом на 01.06.2018 року.

4. Затвердити Висновок про вартість майна ПрАТ «Росава», наданий ФОП Шомко О.С.

5. Затвердити проміжний ліквідаційний баланс складений на 04.07.2018 року з урахуванням кредиторських вимог, заявлених протягом терміну, встановленого зборами засновників до 03.07.2018 року.

6. Зобов`язати голову ліквідаційної комісії ПрАТ «Росава» Поліщука А.А. направити затверджений проміжний ліквідаційний баланс, складений на 04.07.2018 року, до органів доходів і зборів по місцю реєстрації Товариства.

7. Затвердити кандидатуру ОСОБА_5 - голови профкому ОППО ВАТ та ПрАТ «Росава» на представництво трудового колективу ПрАТ «Росава» для участі у справі про банкрутство.

8. Надати повноваження голові ліквідаційної комісії ПрАТ «Росава» Поліщуку А.А. звернутися до Господарського суду Київської області із заявою про порушення справи про визнання ПрАТ «Росава» банкрутом та призначення процедури ліквідації Товариства в судовому порядку.

Вказане Рішення підписане ОСОБА_1 (Голова зборів) та ОСОБА_3 (Секретар зборів).

Оголошення про проведення позачергових загальних зборів акціонерів ПрАТ «Росава» 12.07.2018 опубліковане в газеті «Відомості НКЦПФР» № 121 (2874) від 26.06.2018.

Враховуючи, що предметом спору у даному провадженні є рішення загальних зборів акціонерів ПрАТ «Росава» від 30.04.2018 та від 12.07.2018, при вирішенні даного спору слід застосовувати положення ЦК України від 16.01.2003 № 435-ІV та Закону України «Про акціонерні товариства» від 17.09.2008 № 514-VI у відповідних редакціях, які були чинними на день проведення оскаржуваних загальних зборів акціонерів.

Юридичною особою є організація, створена і зареєстрована у встановленому законом порядку. Юридична особа наділяється цивільною правоздатністю і дієздатністю, може бути позивачем та відповідачем у суді (ст. 80 ЦК України).

Згідно з частинами 1, 2 статті 83 ЦК України, юридичні особи можуть створюватися у формі товариств, установ та в інших формах, встановлених законом. Товариством є організація, створена шляхом об`єднання осіб (учасників), які мають право участі у цьому товаристві. Товариство може бути створено однією особою, якщо інше не встановлено законом. Товариства поділяються на підприємницькі та непідприємницькі.

Відповідно до положень статті 113 ЦК України, господарським товариством є юридична особа, статутний (складений) капітал якої поділений на частки між учасниками. Господарські товариства можуть бути створені у формі повного товариства, командитного товариства, товариства з обмеженою або додатковою відповідальністю, акціонерного товариства.

Акціонерним товариством є господарське товариство, статутний капітал якого поділено на визначену кількість часток однакової номінальної вартості, корпоративні права за якими посвідчуються акціями (частина перша статті 152 ЦК України та частина перша статті 3 Закону України «Про акціонерні товариства»).

За змістом статті 97 ЦК України, управління товариством здійснюють його органи, якими є загальні збори його учасників і виконавчий орган, якщо інше не встановлено законом.

Загальні збори акціонерів згідно з положеннями статті 159 ЦК України є вищим органом акціонерного товариства.

Відповідно до частини першої статті 32, частини першої статті 33 Закону України «Про акціонерні товариства», загальні збори є вищим органом акціонерного товариства. Загальні збори можуть вирішувати будь-які питання діяльності акціонерного товариства.

Згідно з частиною першою статті 50 Закону України «Про акціонерні товариства», у разі, якщо рішення загальних зборів або порядок прийняття такого рішення порушують вимоги цього Закону, інших актів законодавства, статуту чи положення про загальні збори акціонерного товариства, акціонер, права та охоронювані законом інтереси якого порушені таким рішенням, може оскаржити це рішення до суду протягом трьох місяців з дати його прийняття.

Суд має право з урахуванням усіх обставин справи залишити в силі оскаржуване рішення, якщо допущені порушення не порушують законні права акціонера, який оскаржує рішення.

Отже, право акціонера акціонерного товариства оскаржити рішення загальних зборів такого акціонерного товариства передбачене законом.

Як зазначено вище, підставою позову Позивачем визначено те, що оспорювані загальні збори акціонерів ПрАТ «Росава» були проведені без дотримання ст. 35 Закону України «Про акціонерні товариства» щодо завчасного оприлюднення відомостей про призначення зборів.

Згідно з положеннями абз. 4 частини першої статті 35 Закону України «Про акціонерні товариства», акціонерне товариство не пізніше ніж за 30 днів до дати проведення загальних зборів акціонерного товариства розміщує повідомлення про проведення загальних зборів у загальнодоступній інформаційній базі даних Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку про ринок цінних паперів або через особу, яка провадить діяльність з оприлюднення регульованої інформації від імені учасників фондового ринку.

Згідно змісту Протоколу № 39 від 30.04.2018, слухали представника акціонерів ОСОБА_6 , який повідомив, що інформація про загальні збори акціонерів, відповідно до положень Закону України «Про акціонерні товариства», була опублікована в газеті: «Відомості НКЦПФР» № 54 (2807) від 20.03.2018 та «Відомості НКЦПФР» № 71 (2824) від 13.04.2018.

Проте, у газеті «Відомості НКЦПФР» № 54 (2807) від 20.03.2018 не була опублікована ні інформація про загальні збори акціонерів ПрАТ «Росава», , ні повідомлення про проведення чергових загальних зборів акціонерів ПрАТ «Росава» 30 квітня 2018 року.

Наведені обставини підтверджуються наданими Позивачем роздрукованими примірниками щоденного офіційного друкованого видання Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку «Відомості НКЦПФР» № 54 (2807) від 20.03.2018 та «Відомості НКЦПФР» № 71 (2824) від 13.04.2018.

Таким чином, наведені обставини свідчать про зазначення в протокольному рішенні чергових загальних зборів акціонерів ПрАТ «Росава» № 39 від 30.04.2018 інформації, що не відповідає дійсності.

Водночас, інформація про проведення чергових загальних зборів акціонерів ПрАТ «Росава» 30 квітня 2018 року опублікована в друкованому виданні Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку «Відомості НКЦПФР» № 71 (2824) від 13.04.2018.

Щодо проведення позачергових загальних зборів акціонерів ПрАТ «Росава» 12 липня 2018 року, судом встановлено, що інформація про проведення даний зборів опублікована в друкованому виданні Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку «Відомості НКЦПФР» № 121 (2874) від 26.06.2018.

Таким чином, повідомлення про проведення чергових загальних зборів акціонерів ПрАТ «Росава» 30 квітня 2018 року та позачергових загальних зборів акціонерів ПрАТ «Росава» 12 липня 2018 року опубліковано з пропущенням встановленого положеннями статті 35 Закону України «Про акціонерні товариства» строку.

Частиною третьою статті 35 Закону України «Про акціонерні товариства» визначено, що повідомлення про проведення загальних зборів акціонерного товариства має містити такі дані:

1) повне найменування та місцезнаходження товариства;

2) дата, час та місце (із зазначенням номера кімнати, офісу або залу, куди мають прибути акціонери) проведення загальних зборів;

3) час початку і закінчення реєстрації акціонерів для участі у загальних зборах;

4) дата складення переліку акціонерів, які мають право на участь у загальних зборах;

5) перелік питань разом з проектом рішень (крім кумулятивного голосування) щодо кожного з питань, включених до проекту порядку денного;

5-1) адресу власного веб-сайту, на якому розміщена інформація з проектом рішень щодо кожного з питань, включених до проекту порядку денного;

6) порядок ознайомлення акціонерів з матеріалами, з якими вони можуть ознайомитися під час підготовки до загальних зборів;

7) про права, надані акціонерам відповідно до вимог статей 36 та 38 цього Закону, якими вони можуть користуватися після отримання повідомлення про проведення загальних зборів, а також строк, протягом якого такі права можуть використовуватися;

8) порядок участі та голосування на загальних зборах за довіреністю.

Повідомлення про проведення загальних зборів акціонерного товариства затверджується наглядовою радою або виконавчим органом цього товариства, якщо створення наглядової ради не передбачено статутом акціонерного товариства.

Загальні збори акціонерів проводяться на території України, в межах населеного пункту за місцезнаходженням товариства, крім випадків, коли на день скликання загальних зборів 100 відсотками акцій товариства володіють іноземці, особи без громадянства, іноземні юридичні особи, а також міжнародні організації.

Згідно із частиною першою статті 34 Закону України «Про акціонерні товариства», у загальних зборах акціонерного товариства можуть брати участь особи, включені до переліку акціонерів, які мають право на таку участь, або їх представники. На загальних зборах за запрошенням особи, яка скликає загальні збори, також можуть бути присутні представник аудитора товариства та посадові особи товариства незалежно від володіння ними акціями цього товариства, представник органу, який відповідно до статуту представляє права та інтереси трудового колективу. Перелік акціонерів, які мають право на участь у загальних зборах, складається станом на 24 годину за три робочих дні до дня проведення таких зборів у порядку, встановленому законодавством про депозитарну систему України. На вимогу акціонера товариство або особа, яка веде облік права власності на акції товариства, зобов`язані надати інформацію про включення його до переліку акціонерів, які мають право на участь у загальних зборах.

Разом із тим, в інформації про проведення чергових загальних зборів акціонерів ПрАТ «Росава» 30 квітня 2018 року, що опублікована в газеті «Відомості НКЦПФР» № 71 (2824) від 13.04.2018, значиться, що перелік акціонерів, які мають право на участь у чергових загальних зборах, складається на 24 годину 23 квітня 2018 року.

Таким чином, ПрАТ «Росава» під час підготовки до проведення чергових зборів акціонерів порушено вимоги статті 34 Закону України «Про акціонерні товариства» щодо строку складання переліку акціонерів, які мають право на участь у загальних зборах.

Також, як вбачається з матеріалів справи, Відповідачем під час підготовки до проведення чергових загальних зборів акціонерів ПрАТ «Росава» не дотримано положення частини третьої статті 35 Закону, якими визначено, що повідомлення про проведення загальних зборів акціонерного товариства має містити такі дані, зокрема перелік питань разом з проектом рішень (крім кумулятивного голосування) щодо кожного з питань, включених до проекту порядку денного.

Зокрема, аналіз змісту інформації в офіційному друкованому виданні Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку «Відомості НКЦПФР» № 71 (2824) від 13.04.2018 та змісту протокольного рішення чергових загальних зборів акціонерів ПрАТ «Росава» № 39 від 30.04.2018, дозволяє дійти висновку, що на загальних зборах акціонерів ПрАТ «Росава» 30 квітня 2018 року з питання: «Добровільне припинення акціонерного товариства шляхом ліквідації» (питання 7 порядку денного) були проголосовані та прийняті рішення, проект яких не було опубліковано у порядку, визначеному частиною третьої статті 35 Закону України «Про акціонерні товариства» та зазначені у протоколі № 39 від 30 квітня 2018 року у підпунктах 1-7 рішення з питання 7 порядку денного.

Відносно доводів Позивача про порушення Відповідачем вимог ст. 42 Закону України «Про акціонерні товариства» під час обрання складу ліквідаційної комісії, суд зазначає наступне.

Згідно зі частиною четвертою статті 42 Закону України «Про акціонерні товариства», обрання членів органу товариства здійснюється в порядку кумулятивного голосування у випадках, встановлених цим Законом та/або статутом акціонерного товариства. При обранні членів органу акціонерного товариства кумулятивним голосуванням голосування проводиться щодо всіх кандидатів одночасно. Обраними вважаються ті кандидати, які набрали найбільшу кількість голосів акціонерів порівняно з іншими кандидатами. Члени органу товариства вважаються обраними, а орган товариства вважається сформованим виключно за умови обрання повного кількісного складу органу товариства шляхом кумулятивного голосування.

Одна голосуюча акція надає акціонеру один голос для вирішення кожного з питань, винесених на голосування на загальних зборах акціонерного товариства, крім проведення кумулятивного голосування (ч. 1 ст. 42 Закону України «Про акціонерні товариства»).

Кумулятивне голосування - голосування під час обрання осіб до складу органів товариства, коли загальна кількість голосів акціонера помножується на кількість членів органу акціонерного товариства, що обираються, а акціонер має право віддати всі підраховані таким чином голоси за одного кандидата або розподілити їх між кількома кандидатами (стаття 2 Закону України «Про акціонерні товариства»).

Відповідно до частини другої статті 43 Закону України «Про акціонерні товариства», у разі проведення голосування з питань обрання членів виконавчого органу, наглядової ради або ревізійної комісії (ревізора) товариства бюлетень для голосування повинен містити прізвище, ім`я та по батькові кандидата (кандидатів).

Бюлетень для кумулятивного голосування, крім іншого, повинен містити: повне найменування акціонерного товариства; дату і час початку проведення загальних зборів; перелік кандидатів у члени органу акціонерного товариства із зазначенням інформації про них відповідно до вимог, встановлених Національною комісією з цінних паперів та фондового ринку; місце для зазначення акціонером (представником акціонера) кількості голосів, яку він віддає за кожного кандидата; застереження про те, що бюлетень має бути підписаний акціонером (представником акціонера) із зазначенням прізвища, імені та по батькові акціонера (представника акціонера) та найменування юридичної особи у разі, якщо вона є акціонером. За відсутності таких реквізитів і підпису бюлетень вважається недійсним; зазначення кількості голосів, що належать кожному акціонеру. Бюлетень для кумулятивного голосування засвідчується в порядку та спосіб, встановлені статутом акціонерного товариства або рішенням загальних зборів акціонерів. Кумулятивне голосування з питання обрання членів органу акціонерного товариства проводиться тільки з використанням бюлетенів для голосування. У разі якщо бюлетень для голосування складається з кількох аркушів, сторінки бюлетеня нумеруються. При цьому кожен аркуш підписується акціонером (представником акціонера).

Вимоги до інформації про кандидатів у члени органу акціонерного товариства затверджено Рішенням Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку 01.06.2017 № 402 та зареєстровано в Міністерстві юстиції України 26.06.2017 за № 791/30659, якими передбачено, що у разі обрання членів органу акціонерного товариства шляхом кумулятивного голосування у бюлетені для кумулятивного голосування зазначається така інформація щодо кожного кандидата (для фізичних осіб):

1) прізвище, ім`я, по батькові (за наявності);

2) рік народження;

3) особа (особи), що внесла(и) пропозицію щодо даного кандидата (для обрання членів наглядової ради - із зазначенням прізвища, ім`я, по батькові (за наявності)/найменування акціонера, розміру пакета акцій, що йому належить);

4) кількість, тип та/або клас належних кандидату акцій акціонерного товариства, до складу органу якого обирається кандидат;

5) освіта (повне найменування навчального закладу, рік закінчення, спеціальність, кваліфікація);

6) місце роботи (основне та/або за сумісництвом), посади, які обіймає кандидат у юридичних особах;

7) інформація про стаж роботи протягом останніх п`яти років (період, місце роботи, займана посада);

8) наявність (відсутність) непогашеної (незнятої) судимості;

9) наявність (відсутність) заборони обіймати певні посади та/або займатись певною діяльністю;

10) чи є кандидат афілійованою особою акціонерного товариства, до складу органу якого він обирається;

11) інформація про:

акціонерів товариства - власників 5 і більше відсотків простих акцій (для публічних акціонерних товариств) або 10 і більше відсотків простих акцій (для приватних акціонерних товариств), що є афілійованими особами кандидата, із зазначенням прізвища, ім`я, по батькові (за наявності)/найменування кожного з таких акціонерів, розміру пакета акцій, що їм належать;

посадових осіб акціонерного товариства, що є афілійованими особами кандидата, із зазначенням прізвища, ім`я, по батькові (за наявності), посади посадової особи акціонерного товариства;

12) чи є кандидат у члени наглядової ради акціонером, представником акціонера або групи акціонерів (із зазначенням прізвища, ім`я, по батькові (за наявності)/найменування цього акціонера або акціонерів, розміру пакета(ів) акцій, що йому (їм) належить(ать) або чи є він незалежним директором;

13) наявність письмової заяви кандидата про згоду на обрання членом органу акціонерного товариства.

З урахуванням викладених положень законодавства в редакції, що була чинною станом на дату прийняття оскаржуваного Рішення загальних зборів, суд дійшов висновку про те, що оспорюване рішення в частині обрання членів ліквідаційної комісії (визначення її складу) повинно було прийматися загальними зборами акціонерів шляхом кумулятивного голосування, для чого наглядова рада була зобов`язана затвердити форму і текст бюлетеня для кумулятивного голосування, який повинен відповідати наведеним вимогам.

Судом встановлено, що кумулятивне голосування на Загальних зборах акціонерів 30.04.2018 з питання призначення ліквідаційної комісії та її складу загальними зборами акціонерів ПрАТ «Росава» проведено не було.

Натомість, присутні на Загальних зборах акціонерів 30.04.2018 представники акціонерів проголосували за вказане у протоколі № 39 від 30.04.2018 Рішення по сьомому питанню порядку денного (до якого у підпункті 2 включили питання про призначення ліквідаційної комісії у відповідному складі) шляхом звичайного голосування (одна голосуюча акція надає акціонеру один голос для вирішення кожного з питань, винесених на голосування на загальних зборах акціонерного товариства, крім проведення кумулятивного голосування), «ЗА» яке проголосували 8 голосів (100%).

Також матеріали справи не містять доказів затвердження Наглядовою радою ПрАТ «Росава» форми та змісту бюлетеня для кумулятивного голосування на чергових загальних зборах акціонерів, що відбулись 30.04.2018.

Вказані вище обставини свідчать про те, що ПрАТ «Росава» під час проведення чергових зборів акціонерів порушено вимоги статті 42 Закону України «Про акціонерні товариства», а саме було обрано ліквідаційну комісію без застосування кумулятивного голосування.

Відносно доводів Відповідача про те, що Позивач не надав жодних доказів того, що останній, як акціонер ПрАТ «Росава», фактично не приймав участі в оспорюваних загальних зборах акціонерів, суд зазначає наступне.

Згідно протоколу № 39 чергових загальних зборів акціонерів ПрАТ «Росава» від 30.04.2018 та протоколу № 40 позачергових загальних зборів акціонерів ПрАТ «Росава» від 12.07.2018, на загальних зборах присутні акціонери та їх представники, що володіють у сукупності 8 простих іменних акцій Товариства, що складає 99,637% від загальної кількості голосуючих акцій.

Відтак Відповідач стверджує, що Позивач, який володіє простих іменних акцій Товариства, що складає 6,1365% від загальної кількості акцій Товариства, був присутній на загальних зборах та приймав рішення з порядку денного одноголосно.

Згідно правових висновків Великої Палати Верховного Суду в постановах від 28.01.2020 у справі № 924/641/17 та від 04.02.2020 у справі № 915/540/16, права учасника (акціонера) товариства можуть бути визнані порушеними внаслідок недотримання вимог закону про скликання і проведення загальних зборів, якщо він не зміг взяти участь у загальних зборах, належним чином підготуватися до розгляду питань порядку денного, зареєструватися для участі у загальних зборах тощо.

Позивач в позовній заяві не зазначає обставин своєї участі або неучасті на загальних зборах акціонерів ПрАТ «Росава» 30.04.2018 та 12.07.2018.

Разом з тим, протоколи № 39 чергових загальних зборів акціонерів ПрАТ «Росава» від 30.04.2018 та № 40 позачергових загальних зборів акціонерів ПрАТ «Росава» від 12.07.2018, стверджуючи про присутність на загальних зборах акціонерів та їх представників, що володіють у сукупності 8 простих іменних акцій Товариства, що складає 99,637% від загальної кількості голосуючих акцій, містять відсилання на відповідні протоколи реєстраційної комісії, які відсутні в матеріалах справи, що унеможливлює достеменний висновок про фактичну участь представника акціонера - Позивача на вказаних загальних зборах акціонерів ПрАТ «Росава».

Постановою Пленуму Верховного Суду України від 24.10.2008 № 13 «Про практику розгляду корпоративних спорів» встановлено, що суди мають враховувати, що для визнання недійсним рішення загальних зборів товариства необхідно встановити факт порушення цим рішенням прав та законних інтересів учасника (акціонера) товариства. Якщо за результатами розгляду справи факт такого порушення не встановлено, господарський суд не має підстав для задоволення позову.

У пунктах 2.12. - 2.14. постанови Пленуму Вищого господарського суду України від 25.02.2016 № 4 «Про деякі питання практики вирішення спорів, що виникають з корпоративних правовідносин» та у частинах 2, 3 пункту 17, пункті 21 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику розгляду судами корпоративних спорів» № 13 від 24.10.2008 зазначено, що рішення загальних зборів учасників (акціонерів) та інших органів господарського товариства є актами ненормативного характеру (індивідуальними актами), тобто офіційними письмовими документами, що породжують певні правові наслідки, які спрямовані на регулювання господарських відносин і мають обов`язковий характер для суб`єктів цих відносин. У зв`язку з цим, підставами для визнання недійсними рішень загальних зборів учасників (акціонерів, членів) юридичної особи можуть бути: невідповідність рішень загальних зборів нормам законодавства; порушення вимог закону та/або установчих документів під час скликання та проведення загальних зборів; позбавлення учасника (акціонера, члена) юридичної особи можливості взяти участь у загальних зборах.

Рішення загальних зборів юридичної особи можуть бути визнані недійсними в судовому порядку в разі недотримання процедури їх скликання, встановленої статтею 61 Закону України «Про господарські товариства», статтею 35 Закону України «Про акціонерні товариства», статтею 15 Закону України «Про кооперацію». Права учасника (акціонера, члена) юридичної особи можуть бути визнані порушеними внаслідок недотримання вимог закону про скликання і проведення загальних зборів, якщо він не зміг взяти участь у загальних зборах, належним чином підготуватися до розгляду питань порядку денного, зареєструватися для участі у загальних зборах тощо. Під час вирішення питання про недійсність рішень загальних зборів у зв`язку з іншими порушеннями, допущеними під час їх скликання та проведення, господарський суд повинен оцінити, як ці порушення вплинули на прийняття загальними зборами відповідного рішення.

Рішення загальних зборів учасників (акціонерів, членів) та інших органів юридичної особи не є правочинами у розумінні статті 202 Цивільного кодексу України. До цих рішень не можуть застосовуватися положення статей 203 та 215 Цивільного кодексу України, які визначають підстави недійсності правочину, і, відповідно, правові наслідки недійсності правочину за статтею 216 Цивільного кодексу України. Зазначені рішення є актами ненормативного характеру (індивідуальними актами), тобто офіційними письмовими документами, що породжують певні правові наслідки, які спрямовані на регулювання господарських відносин і мають обов`язковий характер для суб`єктів цих відносин. У зв`язку із цим, підставами для визнання недійсними рішень загальних зборів учасників (акціонерів, членів) юридичної особи можуть бути: невідповідність рішень загальних зборів нормам законодавства; порушення вимог закону та/або установчих документів під час скликання та проведення загальних зборів; позбавлення учасника (акціонера, члена) юридичної особи можливості взяти участь у загальних зборах (аналогічний правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду від 04.12.2018 у справі № 910/21845/16).

Таким чином, як зазначено вище, матеріалами справи підтверджується факт допущення порушення ст. 35 Закону України «Про акціонерні товариства» щодо недотримання строку оприлюднення відомостей про призначення на 30.04.2018 та на 12.07.2018 загальних зборів акціонерів ПрАТ «Росава», порушення ст. 34 Закону України «Про акціонерні товариства» щодо строку складання переліку акціонерів, які мають право на участь у загальних зборах, порушення ст. 42 Закону України «Про акціонерні товариства» щодо проведення кумулятивного голосування при обранні членів ліквідаційної комісії, наслідком чого може бути визнання відповідних рішень загальних зборів акціонерів недійсними.

В той же час, Відповідач, посилаючись на положення ст. 256, 257, 267 ЦК України, ч. 1 ст. 50 Закону України «Про акціонерні товариства», заявив про пропуск Позивачем строку позовної давності, що тягне за собою відмову у задоволенні позову.

Згідно ст. 256, 257 ЦК України, позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. Загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки.

Водночас, в силу положень ч. 1, 2 ст. 258 ЦК України, для окремих видів вимог законом може встановлюватися спеціальна позовна давність: скорочена або більш тривала порівняно із загальною позовною давністю.

Відповідно до ч. 1 ст. 261 ЦК України, перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 50 Закону України «Про акціонерні товариства», У разі, якщо рішення загальних зборів або порядок прийняття такого рішення порушують вимоги цього Закону, інших актів законодавства, статуту чи положення про загальні збори акціонерного товариства, акціонер, права та охоронювані законом інтереси якого порушені таким рішенням, може оскаржити це рішення до суду протягом трьох місяців з дати його прийняття.

При цьому, ч. 1 ст. 50 Закону України «Про акціонерні товариства» також визначено інший початок перебігу позовної давності, ніж загальний порядок, а саме, перебіг позовної давності починається з дати прийняття рішення загальних зборів, яке оскаржується.

Таким чином, для встановлення початку перебігу позовної давності не підлягають дослідженню обставини коли про порушення своїх прав довідався або міг довідатися позивач. Однак, такі обставини слід досліджувати для встановлення наявності або відсутності підстав для визнання причин пропуску позивачем позовної давності поважними (вказана правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 09.06.2020 у справі № 921/500/16-г/18 та від 25.06.2020 у справі № 921/566/16-г/18).

Позивач, будучи акціонером ПрАТ «Росава» станом на 30.04.2018, 12.07.2018 та станом на даний час, фактично тільки 02.02.2024 звернувся до суду із позовною заявою про визнання недійсними рішень загальних зборів акціонерів ПрАТ «Росава», оформлених Протоколами № 39 чергових загальних зборів акціонерів ПрАТ «Росава» від 30.04.2018 та № 40 позачергових загальних зборів акціонерів ПрАТ «Росава» від 12.07.2018.

Отже, з дня прийняття оспорюваних рішень загальних зборів акціонерів до дня подання позовної заяви минуло майже 6 років.

Суд зазначає, що 27.11.2018 було відкрито провадження про банкрутство ПрАТ «Росава», а з 04.12.2018 щодо ПрАТ «Росава» розпочато ліквідаційну процедуру, яка триває на даний час.

Відомості про відкриття провадження у справі про банкрутство ПрАТ «Росава» та визнання Боржника банкрутом оприлюднені у встановленому Законом України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом» (який був чинний станом на дати відкриття провадження у справі про банкрутство Відповідача) порядку: оголошення про відкриття провадження у справі про банкрутство ПрАТ «Росава» від 27.11.2018 № 55879, повідомлення про визнання ПрАТ «Росава» банкрутом від 04.12.2018 № 56102.

Відтак вказані обставини щодо перебування Відповідача в процедурі банкрутства є загальновідомими і не могли бути невідомі Позивачу.

Слід звернути увагу на те, що Відповідач є юридичною особою, створеною у формі акціонерного товариства, що передбачає певну особливість у здійсненні господарської діяльності, зокрема обов`язок розкриття регулярної, особливої інформації та повідомлень регулятору, шляхом розміщення інформації у загальнодоступній базі даних Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, а також на власному веб-сайті, що підлягає оприлюдненню відповідно до законодавства.

Відповідно до частини першої статті 152 Цивільного кодексу України, статті 3 Закону України «Про акціонерні товариства», акціонерне товариство - це господарське товариство, статутний капітал якого поділено на визначену кількість часток однакової номінальної вартості, корпоративні права за якими посвідчуються акціями.

Згідно із статтею 20 Закону України «Про акціонерні товариства», акція товариства посвідчує корпоративні права акціонера щодо цього акціонерного товариства. Акції товариств існують виключно в бездокументарній формі.

Пунктом 8 частини першої статті 2 Закону України «Про акціонерні товариства» встановлено, що корпоративні права - це сукупність майнових і немайнових прав акціонера - власника акцій товариства, які випливають з права власності на акції, що включають право на участь в управлінні акціонерним товариством, отримання дивідендів та активів акціонерного товариства у разі його ліквідації відповідно до закону, а також інші права та правомочності, передбачені законом чи статутними документами.

Статтями 25, 29 Закону України «Про акціонерні товариства» визначаються права та обов`язки акціонерів.

Позивач, як власник акцій ПрАТ «Росава» зобов`язаний виконувати свої зобов`язання перед товариством, приймати участь в управлінні товариством та отримувати інформацію про господарську діяльність товариства.

У відповідності до приписів частини третьої статті 13, частини сьомої статті 41 Конституції України, ч. 4 ст. 319 ЦК України, встановлено, що власність зобов`язує.

Судом встановлено, що Позивач жодним чином не обґрунтував поважність пропуску строку для звернення із позовною заявою про визнання недійсними рішень зборів акціонерів протягом встановленого законом строку, а саме із вимогами про визнання недійсним рішення загальних зборів акціонерів ПрАТ «Росава» від 30.04.2018 встановленим є строк оскарження до 30.07.2018 включно, а із вимогами про визнання недійсним рішення позачергових загальних зборів акціонерів ПрАТ «Росава» від 12.07.2018 - до 12.10.2018 включно.

Незнання про порушення через байдужість до своїх прав не може бути підставою для поновлення пропущеного строку.

Надаючи висновки, щодо застосування строків позовної давності Верховний Суд неодноразово наголошував на тому, що порівняльний аналіз слів «довідався» та «міг довідатися» дає підстави для висновку про презумпцію можливості та обов`язку особи знати про стан своїх майнових прав, а тому доведення факту, через який позивач не знав про порушення свого цивільного права й саме із цієї причини не звернувся по його захист до суду, недостатньо.

Верховний Суд виходить із того, що Конституційний Суд України зазначив, що строки звернення до суду як складова механізму реалізації права на судовий захист є однією з гарантій забезпечення прав і свобод учасників правовідносин (абзац п`ятий підпункту 2.1 пункту 2 мотивувальної частини Рішення від 22.02.2012 №4-рп/2012).

За практикою ЄСПЛ право на доступ до суду (що є одним із елементів права на справедливий суд) не є абсолютним: воно допускає певні обмеження і, зокрема, часові ліміти, встановлювані інститутом позовної давності. «Існування позовної давності per se не є несумісним із Конвенцією» (рішення у справі «Фінікаріду проти Кіпра» (Phinikaridou v. Cyprus), заява №23890/02, від 20.12.2007).

Конституційний Суд України у своїх рішеннях неодноразово наголошував на тому, що принцип правової визначеності вимагає ясності й однозначності правової норми та забезпечення того, щоб ситуації й правовідносини залишалися передбачуваними (рішення Конституційного Суду України від 22.09.2005 № 5-рп/2005, від 29.06.2010 № 17-рп/2010, від 22.12.2010 № 23-рп/2010, від 11.10.2011 № 10-рп/2011).

Однакове правозастосування забезпечує загальнообов`язковість закону, рівність усіх перед ним і юридичну визначеність у державі, яка керується верховенством права, а також впливає на громадське розуміння справедливості та правосуддя і на рівень довіри до суду. Неодноразове ухвалення протилежних і суперечливих судових рішень може спричинити порушення права на справедливий суд, гарантованого у пункті 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (постанови Великої Палати Верховного Суду від 05.05.2020 у справі № 761/21898/16-ц (пункт 10.5), від 30.06.2020 у справі № 333/6816/17 (пункт 10.3)). Такі саме роз`яснення та рекомендації наведені у Висновку № 20 (2017) Консультативної ради європейських суддів про роль судів у забезпеченні єдності застосування закону від 10.11.2017.

Слід зазначити, що позовна давність не є інститутом процесуального права та не може бути відновлена (поновлена) в разі її спливу, але за приписом ч. 5 ст. 267 ЦК України позивач має право отримати судовий захист у разі визнання судом поважними причин пропуску позовної давності.

При цьому, саме на позивача покладено обов`язок доказування тієї обставини, що строк звернення до суду було пропущено з поважних причин. Наведена правова позиція викладена у постановах Великої Палати Верховного Суду від 19.11.2019 у справі № 911/3677/17 та від 19.11.2019 у справі № 911/3680/17.

Враховуючи вищезазначене, оскільки з позовом про визнання недійсними рішення загальних зборів акціонерів ПрАТ «Росава» від 30.04.2018 та рішення позачергових зборів акціонерів від ПрАТ «Росава» від 12.07.2018 Позивач звернувся до Господарського суду Київської області лише 02.02.2024 (майже через 6 років), визначена ч. 1 ст. 50 Закону України «Про акціонерні товариства» спеціальна позовна давність у три місяці спливла та Позивачем пропущено відповідний строк для звернення до суду.

Підстав для поновлення строку для Позивача, або визнання права Позивача таким, що підлягає захисту незважаючи на пропуск строку позовної давності, судом не встановлено.

Частинами 3, 4 статті 267 ЦК України визначено, що позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення ним рішення. Сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові.

Відповідно до п. 2.2. Постанови Пленуму № 10, за змістом частини першої статті 261 ЦК України позовна давність застосовується лише за наявності порушення права особи.

Отже, перш ніж застосовувати позовну давність, господарський суд повинен з`ясувати та зазначити в судовому рішенні, чи порушене право або охоронюваний законом інтерес позивача, за захистом якого той звернувся до суду. У разі коли такі право чи інтерес не порушені, суд відмовляє в позові з підстав його необґрунтованості. І лише якщо буде встановлено, що право або охоронюваний законом інтерес особи дійсно порушені, але позовна давність спливла і про це зроблено заяву іншою стороною у справі, суд відмовляє в позові у зв`язку зі спливом позовної давності - за відсутності наведених позивачем поважних причин її пропущення.

Судом вище встановлено допущення порушення ст. 34, 35, 42 Закону України «Про акціонерні товариства» під час організації та проведення 30.04.2018 і 12.07.2018 загальних зборів акціонерів ПрАТ «Росава», що тягне за собою визнання відповідних рішень загальних зборів акціонерів недійсними.

Проте, враховуючи встановлені судом обставини пропуску Позивачем строку позовної давності, передбаченого ч. 1 ст. 50 Закону України «Про акціонерні товариства», та відсутність підстав для поновлення такого строку, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позову згідно ч. 4 ст. 267 ЦК України.

Згідно ч. 1 ст. 73, ч. 1 ст. 74 ГПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Статтями 76, 77, 79 ГПК України визначено, що належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Статтею 236 ГПК України визначено, що судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Європейський суд з прав людини в рішенні у справі «Серявін та інші проти України» вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.

Названий Суд зазначив, що, хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довід (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Трофимчук проти України»).

Враховуючи викладене вище позов СП ТОВ «ФТАК Лізинг» від 02.02.2024 б/№ (вх. № 2049) до ПрАТ «Росава» про визнання недійсними рішень загальних зборів акціонерів залишено судом без задоволення згідно ч. 4 ст. 267 ЦК України, у зв`язку з пропуском строку позовної давності.

Відповідно до ст. 129 ГПК України, судові витрати Позивача у вигляді судового збору в сумі 6056,00 грн, покладаються на Позивача.

Керуючись ст. 129, 233, 238, 240, 241, 256 ГПК України, ст. 7 Кодексу України з процедур банкрутства, суд

ВИРІШИВ:

1. У задоволенні позову відмовити повністю.

2. Копію рішення надіслати сторонам.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Північного апеляційного господарського суду протягом двадцяти днів з дня складення та підписання повного тексту рішення.

Дата виготовлення і підписання рішення 23.04.2024.

Суддя С.Ю. Наріжний