ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

16.04.2024 м. ДніпроСправа № 904/940/24

За позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Максейф", м. Дніпро

до Акціонерного товариства "Комерційний банк "Приватбанк", м. Київ

про відшкодування майнової шкоди в розмірі 89 195,32 грн.

Суддя Назаренко Н.Г.

за участю секретаря судового засідання Кшенської Д.О.

Представники:

від позивача: не з`явився

від відповідача: Проворотов Юрій Васильович, посвідчення №1892 від 26.02.2019, адвокат

СУТЬ СПОРУ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Максейф" звернулося до Господарського суду Дніпропетровської області з позовом до Акціонерного товариства "Комерційний банк "Приватбанк" про відшкодування майнової шкоди в розмірі 89 195,32 грн, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди.

Ухвалою від 11.03.2024 судом залишено позовну заяву без руху.

15.03.2024 через систему "Електронний суд" від позивача надійшла заява про усунення недоліків.

Ухвалою від 18.03.2024 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін. Призначено судове засідання для розгляду справи по суті на 16.04.2024.

10.04.2024 від відповідача через систему "Електронний суд" надійшла заява проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, в якій він просить поновити строк для подачі клопотання про заперечення проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження. Справу №904/940/24 розглядати в порядку загального позовного провадження з повідомленням учасників справи.

Заява мотивована тим, що станом на дату подання даної заяви копії позовної заяви з додатками до АТ КБ ПриватБанк - не надходили, Банк дізнався про даний позов випадково.

Відповідач вважає, що справу № 904/940/24 доцільно розглядати у порядку загального позовного провадження з наступних підстав:

1) справа має виняткове значення для Відповідача, тому що стосується стягнення коштів (збитків) з Банку у наслідок ДТП, тобто існує ряд питань, пояснень, а також інших обставин, які зумовлюють необхідність розгляду справи в порядку загального позовного провадження та участі представника відповідача у підготовчих засіданнях, що також забезпечить право відповідача на участь у судових засіданнях;

2) для встановлення всіх обставин справи необхідне детальне дослідження в судовому засіданні значного обсягу доказів, наданих як Позивачем, так і Відповідачем.

3) АТ КБ ПриватБанк вважає, що в судовому засіданнях потрібно уважно дослідити надані докази Позивачем, оглянути докази завданих збитків, оцінки майна та у разі такої необхідності, сторони мають прав надати свої заперечення, контр розрахунки, висновки експерта або рецензію на вже існуючи висновок експерта.

Крім цього, на думку відповідача, розгляд справи на стадії підготовчого провадження буде сприяти сторонам щодо забезпечення їх процесуальних прав та виконання обов`язків а також вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Також 10.04.2024 від відповідача через систему "Електронний суд" надійшла заява про залучення третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на стороні відповідача ОСОБА_1 .

Заява мотивована тим, що між банком та ОСОБА_1 укладено письмовий договір про взяття на себе працівником повної матеріальної відповідальності за незабезпечення цілісності майна та інших цінностей. Тобто, рішення по справі №904/940/24 в подальшому вплинуть на права та обов`язки ОСОБА_1 .

11.04.2024 від ОСОБА_1 надійшла заява про вступ у справу в якості третьої особи, оскільки, рішення суду у справі, що розглядається, може вплинути на його права та обов`язки в майбутньому.

16.04.2024 позивач в судове засідання не з`явився, направив через систему "Електронний суд" заперечення на заяву проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Позивач зазначив, що Відповідач зареєстрований в системі електронного суду в ЄСІТС з 12.03.2019 року, а тому останнім було отримано позов з додатками від Позивача, що підтверджується матеріалами справи, ціна позову в даній справі становить 89 195,32 грн., що не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, отже дана справа відноситься до малозначних.

Відповідач в судовому засіданні підтримав заяву проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження та заяву про залучення третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на стороні відповідача ОСОБА_1 .

Розглянувши заяву відповідача проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, суд зазначає наступне.

Відповідно до ст. 119 ГПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду. Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого законом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, без повідомлення учасників справи. Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подані заява, скарга, документи тощо), стосовно якої пропущено строк. Пропуск строку, встановленого законом або судом учаснику справи для подання доказів, інших матеріалів чи вчинення певних дій, не звільняє такого учасника від обов`язку вчинити відповідну процесуальну дію. Про поновлення або продовження процесуального строку суд постановляє ухвалу. Про відмову у поновленні або продовженні процесуального строку суд постановляє ухвалу, яка не пізніше наступного дня з дня її постановлення надсилається особі, яка звернулася із відповідною заявою. Ухвалу про відмову у поновленні або продовженні процесуального строку може бути оскаржено у порядку, встановленому цим Кодексом.

Статтею 247 ГПК України встановлено, що у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються малозначні справи.

У порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції господарського суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

При вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: ціну позову; значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; кількість сторін та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

У порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи: про банкрутство; за заявами про затвердження планів санації боржника до відкриття провадження у справі про банкрутство; у спорах, які виникають з корпоративних відносин, та спорах з правочинів щодо корпоративних прав (акцій); у спорах щодо захисту прав інтелектуальної власності, крім справ про стягнення грошової суми, розмір якої не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; у спорах, що виникають з відносин, пов`язаних із захистом економічної конкуренції, обмеженням монополізму в господарській діяльності, захистом від недобросовісної конкуренції; у спорах між юридичною особою та її посадовою особою (у тому числі посадовою особою, повноваження якої припинені) про відшкодування збитків, заподіяних такою посадовою особою юридичній особі її діями (бездіяльністю); у спорах щодо приватизації державного чи комунального майна; в яких ціна позову перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; інші вимоги, об`єднані з вимогами у спорах, вказаних у пунктах 3-8 цієї частини.

Враховуючи викладене, суд зазначає, що справа № 904/940/24 відноситься до справ, які є малозначними, крім того відповідачем не обґрунтовано необхідність переходу від спрощеного позовного провадження до розгляду справи за правилами загального позовного провадження.

Суд також звертає увагу, що первісна позовна заява направлена відповідачу через систему "Електронний суд" і доставлена йому 04.03.2024, докази чого наявні в матеріалах справи.

Крім того, ухвала про прийняття судом позовної заяви до розгляду від 18.03.2024 направлена відповідачу через систему "Електронний суд", і доставлена йому 18.03.2024 (а.с. 34).

Уточнена позовна заява знаходиться в системі "Електронний суд" з 15.03.2024 та також направлена відповідачу та отримана ним 16.03.2024.

Таким чином, відповідач не був позбавлений можливості як ознайомитись з позовною заявою в системі "Електронний суд", так і своєчасно направити до суду відзив на позов і свої клопотання враховуючи викладене, суд відхиляє клопотання відповідача про поновлення строку для подачі клопотання про заперечення проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження та про розгляд в порядку загального позовного провадження з повідомленням учасників справи.

Щодо розгляду справи з повідомленням сторін, то суд звертає увагу на те, що справа призначена до розгляду в судовому засіданні з викликом сторін, про що зазначено в ухвалі суду від 18.03.2024, яка отримана відповідачем 18.03.2024 (а.с.34), тому сторони не позбавлені права на захист своїх прав в судових засіданнях.

Посилання відповідача в клопотанні на те, що про наявність справи в суді він дізнався випадково, свідчить лише про неналежну роботу відповідальних працівників відповідача.

Щодо заяв відповідача про залучення в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на стороні відповідача ОСОБА_1 та ОСОБА_1 про вступ у справу як третьої особи суд зазначає наступне.

Як передбачено приписами статті 50 ГПК України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї із сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи.

Якщо суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до розгляду встановить, що рішення господарського суду може вплинути на права та обов`язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі у справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору.

У заявах про залучення третіх осіб і у заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі.

Про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі.

Треті особи, які не заявляють самостійних вимог, мають процесуальні права та обов`язки, встановлені статтею 42 цього Кодексу.

Вступ у справу третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, не тягне за собою розгляду справи спочатку.

Враховуючи викладене, суд задовольняє клопотання відповідача про залучення в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на стороні відповідача ОСОБА_1 та заяву ОСОБА_1 про вступ у справу як третьої особи.

Згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Одним з елементів справедливого судового розгляду є принцип правової визначеності прав і обов`язків сторін спору та неможливість безпідставного поновлення пропущеного процесуального строку для оскарження рішення суду, що набрало законної сили, лише з метою його скасування на шкоду інтересам іншого учасника процесу.

Із практики Європейського Суду з прав людини випливає, що судовий розгляд визнається справедливим за умови забезпечення рівного процесуального становища сторін, що беруть участь у спорі. Вимагається, щоб кожній із сторін була надана розумна можливість представляти свою справу у такий спосіб, що не ставить її в суттєво менш сприятливе становище.

Враховуючи наведені вище правові норми та обставини справи, суд дійшов висновку про необхідність відкладення судового засідання, з метою надання можливості сторонам скористатися процесуальними правами, визначеними статтями 42 та 46 Господарського процесуального кодексу України, та з метою дотримання принципів господарського судочинства, а саме: рівності усіх учасників перед законом і судом та змагальності.

На підставі викладеного, керуючись статтями 50, 119, 234, 235, 247 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

УХВАЛИВ:

1. Заяву Акціонерного товариства "Комерційний банк "Приватбанк" про поновлення строку для подачі клопотання про заперечення проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження та про розгляд справи в порядку загального позовного провадження з повідомленням учасників справи відхилити.

2. Заяву Акціонерного товариства "Комерційний банк "Приватбанк" про залучення в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на стороні відповідача ОСОБА_1 задовольнити.

3. Заяву ОСОБА_1 про вступ у справу як третьої особи задовольнити.

4. Залучити в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на стороні відповідача ОСОБА_1 , АДРЕСА_1 .

5. Відкласти судове засідання з розгляду справи по суті позовних вимог на 06.05.2024 о 12:00 год. Засідання відбудеться в приміщенні Господарського суду Дніпропетровської області в кабінеті № 2-403 за адресою: м. Дніпро, вул. Володимира Винниченка, 1.

6. Позивачу направити третій особі копію позовної заяви з додатками, докази направлення надати суду.

7. Враховуючи запровадження воєнного стану в Україні, приймаючи до уваги неможливість забезпечення на даний час безпеки учасників судових проваджень, визнати явку представників в судове засідання необов`язковою.

У зв`язку із обмеженим фінансуванням на відправку поштової кореспонденції суду, дану ухвалу надіслати на електронні пошти сторін, з відомостями щодо отримання електронного листа.

Рекомендувати учасникам справи у зв`язку з обмеженим фінансуванням суду вихідну кореспонденцію отримувати особисто в суді або через систему Електронний суд та зазначати електронну адресу для отримання поштової кореспонденції.

Рекомендувати утриматися від безпосередньої участі у судовому засіданні в приміщенні Господарського суду Дніпропетровської області та роз`яснити учасникам справи можливість подання пояснень, заяв чи клопотань не пізніше ніж за три дні до судового засідання на адресу суду:

- за допомогою сервісу "Електронний суд";

- засобами поштового зв`язку: 49027, м. Дніпро, вул. Володимира Винниченка, 1.

8. Повідомити учасників справи про те, що інформація у цій справі доступна на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за посиланням: http://dp.arbitr.gov.ua/sud5005/spisok/csz/

9. Рекомендувати учасникам справи надати суду інформацію щодо всіх наявних засобів зв`язку для оперативного повідомлення про дату, час та місце підготовчого/судового засідання у справі (електронна пошта, номер телефону тощо).

Господарський суд зазначає про те, що відповідно до Рекомендацій Ради суддів України, викладених у листі № 9рс-186/20 від 16.03.2020, сторони та інші учасники справи мають право подати до суду заяви про розгляд справ за їх відсутності. За умови надходження таких заяв від усіх учасників справи справа може бути розглянута судом за наявними матеріалами.

Суд звертає увагу сторін, що ознайомлення з матеріалами справи можливе в системі "Електронний суд" шляхом подання відповідної заяви.

Повідомити учасників справи, що з 18.10.2023 введено в дію Закон від 29.06.2023 №3200-ІХ щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами (далі - в ЄСІТС), яким встановлено, що:

- позовна заява, інші заяви по суті справи, а також будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити відомості про наявність або відсутність електронного кабінету. Особа, яка подає до суду процесуальний документ в електронній формі через електронний кабінет, звільняється від обов`язку зазначення таких відомостей;

- особа, яка зареєструвала електронний кабінет, може подавати документи до суду в електронній формі виключно в ЄСІТС. Однак це не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі;

- учасникам справи, які мають електронний кабінет, суд надсилає всі судові рішення в електронній формі виключно через електронні кабінети в ЄСІТС, що не позбавляє права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою;

- процесуальні наслідки звернення до суду особи без реєстрації електронного кабінету встановлені Кодексом у вигляді залишення її документа без руху, його повернення або залишення без розгляду. Такі наслідки застосовуються судом також, якщо інтереси особи, яка зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, представляє адвокат.

Звернути увагу учасників судового процесу, що відповідно до частини 6 статті 6 Господарського процесуального кодексу України адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку. Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення- 16.04.2024 та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Повний текст ухвали складено- 18.04.2024.

Суддя Н.Г. Назаренко