ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 квітня 2024 року

м. Черкаси

Справа № 925/101/24

за позовом Заступника керівника Черкаської обласної прокуратури в інтересах держави в особі Черкаської міської ради

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Пивоваренний завод",

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Черкаське пиво",

про визнання правочину недійсним.

Представники учасників справи:

Прокурор Олійник І.А.;

Позивач не з`явився;

Відповідач: ТОВ "Пивоваренний завод" не з`явився;

Відповідач: ТОВ "Черкаське пиво" Петруніна В.В., адвокат.

Секретар судового засідання Щокань В.М.

Суддя Гладун А.І.

1. Позиції учасників справи, процесуальні дії суду та учасників справи.

1.1. Заступник керівника Черкаської обласної прокуратури в інтересах держави в особі Черкаської міської ради звернувся до Господарського суду Черкаської області з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Пивоваренний завод", до Товариства з обмеженою відповідальністю "Черкаське пиво".

1.2. Змістом позову прокурора є немайнова вимога визнати недійсним договір купівлі-продажу комплексу від 11.08.2022, укладений між Товариством з обмеженою відповідальністю "Пивоварений завод" () та Товариством з обмеженою відповідальністю "Черкаське пиво" () щодо комплексу нерухомого майна, що розташований на земельній ділянці за кадастровим номером :02:045:0002 по вул. Благовісна, 436, м. Черкаси, а саме: адмінбудівля, головний виробничий корпус з підвалом А-2, А'-4, А"-1, пд загальною площею 2901 кв. м, головний виробничий корпус Б-3, Б'-З, Б"-2, Б2-5, б загальною площею 2171,8 кв. м, котельня В-2 загальною площею 355,6 кв. м, столярна майстерня з прибудовами Г-1, г, г' загальною площею 104,1 кв. м, гараж, склад Ж-1, ж' загальною площею 351,8 кв. м, мехмайстерня з підвалом Л-2, пд загальною площею 395,2 кв. м, трансформаторна Н-1 загальною площею 36,1 кв. м, спиртосховище П-1 загальною площею 207 кв. м, прохідна з прибудовою С-1, с загальною площею 56 кв. м, склад Х-1 загальною площею 113,2 кв. м, цех по виготовленню безалкогольних напоїв Т-1 загальною площею 1661,6 кв. м, видувне відділення, компресорна У-2 загальною площею 470,3 кв. м, відділення водоприготування, купажне відділення Ф-2,пд загальною площею 602,4 кв. м, навіси Д, К, Я, S, Р, гаражі Е,З, сарай Л, цех купажу алкогольних напоїв 1П-1 загальною площею 302,7 кв. м, виробничий корпус пивоварні Ю загальною площею 1665,5 кв. м, огорожа 1-5,7-9, свердловина 14, 15, завалочна яма 16, ємності 18, естакада 19, ворота 20, замощення I, II, склад.

1.3. Обґрунтовуючи позовні вимоги, прокурор стверджує, що договір купівлі-продажу, який укладений між відповідачами ТОВ "Пивоваренний завод" та ТОВ "Черкаське пиво", є фраудаторним правочином та вчинений відповідачами з метою унеможливлення звернення стягнення на майно відповідача ТОВ "ЛЄТОЛ" у межах виконання рішень Господарського суду Черкаської області від 22.02.2021 у справі №925/1736/21, від 24.04.2023 у справі №925/306/23.

1.4. У позовній заяві прокурор просив залучити до участі у справі третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору - Другий відділ державної виконавчої служби у місті Черкаси Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ). В обґрунтування заяви про залучення третьої особи прокурор зазначив, що на виконанні у Другому відділу ДВС у м. Черкаси ЦМУ МЮ (м. Київ) перебувають виконавчі провадження щодо примусового виконання рішень Господарського суду Черкаського суду від 22.02.2022 у справі №925/1736/21, від 24.04.2023 у справі №925/306/23, боржником у яких є відповідач ТОВ "Черкаське пиво".

1.5. У позовній заяві Заступник керівника Черкаської обласної прокуратури просив суд застосувати заходи забезпечення позову шляхом заборони Товариству з обмеженою відповідальністю "Черкаське пиво" () вчиняти будь-які дії пов`язані з відчуженням прав на комплекс нерухомого майна, що розташований на земельній ділянці за кадастровим номером :02:045:0002 по вул. Благовісна, 436, м. Черкаси; заборони іншим особам вчиняти будь-які дії, пов`язані з посвідченням будь-яких правочинів, а також вчиняти реєстраційні дії, пов`язані з державною реєстрацією речових прав на комплекс нерухомого майна, що розташований на земельній ділянці за кадастровим номером :02:045:0002 по вул. Благовісна, 436, м. Черкаси.

1.6. 24.01.2024 суд ухвалив клопотання Заступника керівника Черкаської обласної прокуратури про застосування заходів забезпечення позову задовольнити. Ухвалив заборонити Товариству з обмеженою відповідальністю "Черкаське пиво" () вчиняти будь-які дії пов`язані з відчуженням прав на комплекс нерухомого майна, що розташований на земельній ділянці за кадастровим номером :02:045:0002 по вул. Благовісна, 436, м. Черкаси.

1.7. 24.01.2024 суд ухвалив позовну заяву прийняти до розгляду та відкрити провадження у справі №925/101/24. Справу ухвалив розглядати за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання призначив о 15 год. 00 хв. 19.02.2024. Ухвалив відмовити у залученні Другого відділу державної виконавчої служби у місті Черкаси Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору.

1.8. Ухвали суду від 24.01.2024 про відкриття провадження у справі та про забезпечення позову суд надіслав прокурору, позивачу та відповідачу ТОВ "Черкаське пиво" на офіційну електронну адресу в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, які 25.01.2024 доставлено до їх електронних кабінетів (а.с. 246-247), відповідачу ТОВ "Пивоваренний завод" - рекомендованим листом з повідомленням про вручення, який відповідачу не вручено у зв`язку з відсутністю адресата за вказаною адресою" (а. с. 10-17 том 2).

1.9. 06.02.2024 відповідач ТОВ "Черкаське пиво" подав до суду відзив на позовну заяву, у якому просив відмовити у задоволенні позову (а.с. 1-4 том 2).

1.10. В обґрунтування заперечень проти позову відповідач ТОВ "Черкаське пиво" зазначив, що ТОВ "Черкаське пиво" прийняло рішення про купівлю нерухомості, що знаходиться за адресою м. Черкаси, вул. Благовісна, 436. 11.08.2022 ТОВ "Пивоварений завод" та ТОВ "Черкаське пиво" уклали оспорюваний договір купівлі-продажу. Об`єкт нерухомого майна придбано за ринковою вартістю 24146040,00 грн, що визначена суб`єктом оціночної діяльності. Сторони уклали реальний правочин з визначенням ринкової вартості майна та з передачею цього майна. Твердження прокурора, що договір купівлі-продажу є фраудаторним та був укладений задля того, щоб порушити права кредитора є хибними та нічим не підтверджені. Заступник прокурора не наділений повноваженнями на звернення до суду в інтересах Черкаської міської ради. У матеріалах справи відсутні докази підтвердження судом підстав для представництва заступника керівника Черкаської обласної прокуратури.

1.11. 14.02.2024 прокурор подав до суду відповідь на відзив відповідача ТОВ "Черкаське пиво".

1.12. В обґрунтування заперечень проти відзиву прокурор зазначив, що нерухоме майно ТОВ "Пивоварений завод", на яке можна було б звернути стягнення з метою виконання рішень Господарського суду Черкаської області від 22.02.2021 у справі №925/1736/21 та від 24.04.2023 у справі №925/306/23, не виконаних боржником добровільно, відчужене боржником 11.08.2022 у період перед набранням судовим рішенням від 22.02.2021 у справі № 925/1736/21 законної сили та перед відкриттям виконавчого провадження Придніпровським ВДВС у м. Черкаси ЦМУ МЮ (м. Київ). Розгляд справи №925/1736/21 на час створення ТОВ "Черкаське пиво" та укладення договору купівлі-продажу від 11.08.2022 тривав. Зокрема, суд апеляційної інстанції переглядав рішення Господарського суду Черкаської області від 22.02.2021 у справі №925/1736/21 про задоволення позову Черкаської міської ради. Юудучи обізнаним та усвідомлюючи необхідність виконання судового рішення у справі №925/1736/21 про стягнення з ТОВ "Пивоварений завод" коштів за користування земельною ділянкою, розуміючи перспективу звернення стягнення на майно товариства органами державної виконавчої служби, відповідач ТОВ "Пивоварений завод" вжив заходи щодо відчуження нерухомого майна пов`язаній особі. За інформацією, розміщеною в Автоматизованомій системі виконавчого провадження, рішення Господарського суду Черкаської області від 22.02.2022 у справі №925/1736/21 та від 24.04.2023 у справі №925/306/23 про стягнення з ТОВ "Пивоварений завод" 970158,10 грн та 596247,66 грн боржником не виконані. Наявність взаємозв`язків між засновниками, власниками та керівниками відповідачів, зокрема участь у зазначеному вище договорі купівлі-продажу нерухомого майна ОСОБА_1 , як директора ТОВ "Пивоварений завод", тоді як він одночасно був одноособовим засновником та власником ТОВ "Черкаське пиво", власником якого невдовзі стала дружина ОСОБА_2 , ставить під беззаперечний обґрунтований сумнів факт здійснення розрахунку за цим договором, що має чіткі ознаки фраудаторного, як направлений на ухилення від виконання рішень суду у майбутньому, що спростовує доводи зазначені у відзиві щодо його добросовісності при укладанні спірного правочину.

Щодо доводів відповідача ТОВ "Черкаське пиво" з приводу відсутні повноважень у прокурора на звернення до суду з позовом у цій справі, прокурор зазначив, що враховуючи предмет та підстави позову, прокурор дотримався вимог статті 23 Закону України "Про прокуратуру" та обґрунтував порушення інтересів держави, необхідність їх захисту та визначені законом підстави для звернення до суду прокурора. Невжиття Черкаською міською радою, як стороною, на користь якої ухвалені рішення у справах №925/1736/21 та №925/306/23 про стягнення з ТОВ "Пивоварений завод" коштів до бюджету доходу, отриманого від безпідставно набутого майна, протягом тривалого часу заходів спрямованих на захист інтересів територіальної громади. Невжиття прокурором мало б наслідком недоотриманням місцевим бюджетом доходу через відсутність у боржника майна. Правова позиція Черкаської міської ради свідчить про те, що нею не оспорюється наявність підстав для представництва прокурором інтересів держави в її особі. Позов, пред`явлений прокурором, є окремим самостійним способом захисту порушених інтересів держави у спірних правовідносинах в межах реалізації повноважень, визначених Законом України "Про прокуратуру", який не пов`язаний з реалізацією наданих повноважень органами державної виконавчої служби. З вказаними доводами прокурора погодилися Господарський суд Черкаської області та Північний апеляційний господарський суд при розгляді справ за подібними правовідносинами у справі №925/700/23.

1.13. 19.02.2024 відповідач ТОВ "Черкаське пиво" подав до суду заперечення на відповідь на відзив, у яких просив відмовити у задоволенні позову повністю, оскільки у даній справі заступник прокурора переклав на себе повноваження державного виконавця. Позовну заяву подано на стадії виконання попередніх рішень суду і законом не встановлено повноважень прокурору з контролювання виконання рішення суду про стягнення боргу в господарських справах. Отже, позовна заява є безпідставною, а вимоги є такими, що не підлягають до задоволення (а.с. 56-57 том 2)

1.14. 19.02.2024 відповідач ТОВ "Черкаське пиво" подав до суду заяву про відкладення розгляду справи (а.с. 63 том 2).

1.15. У підготовче засідання 19.02.2024 з`явилась прокурор Олійник І.А. Представники позивача та відповідачів у підготовче засідання не з`явились.

1.16. 19.02.2024 суд ухвалив відкласти розгляд справи у підготовчому засіданні на 04.03.2024 о 10 год. 45 хв.

1.17. 04.03.2024 відповідач ТОВ "Пивоварений завод" подав до суду заяви про ознайомлення з матеріалами справи у електронну вигляді (а.с. 74, 81 том 2) та про відкладення розгляду справи (а.с. 76 том 2).

1.18. 04.03.2024 Черкаська міська рада подала до суду клопотання про розгляд справи без участі її представника, позовну заяву підтримала повністю (а.с. 83 том 2).

1.19. У підготовче засідання 04.03.2024 з`явились прокурор Олійник І.А. та представник відповідача ТОВ "Черкаське пиво" адвокат Петруніна В.В. Представники позивача та відповідача ТОВ "Пивоварений завод" у підготовче засідання не з`явились.

1.20. 04.03.2024 суд ухвалив відкласти розгляд справи у підготовчому засіданні на 12.03.2024 о 13 год. 45 хв.

1.21. 12.03.2024 Черкаська міська рада подала до суду клопотання про розгляд справи без участі її представника, позовну заяву підтримала повністю (а.с. 91 том 2).

1.22. 12.03.2024 прокурор Черкаської обласної прокуратури Олійник І.А. подала до суду заяву про зміну предмета позову(а.с. 95-99, 106-113 том 2), у якій просила прийняти заяву про зміну предмету позову до розгляду та вважати викладеними позовні вимоги у справі № 925/101/24 у наступній редакції:

"1.Визнати недійсним договір купівлі-продажу комплексу від 11.08.2022, укладений між товариством з обмеженою відповідальністю "Пивоварений завод" () та товариством з обмеженою відповідальністю "Черкаське пиво" () щодо комплексу нерухомого майна, що розташований на земельній ділянці за кадастровим номером :02:045:0002 по вул. Благовісна, 436, м. Черкаси, а саме: адмінбудівля, головний виробничий корпус з підвалом А-2, А'-4, А''-1, пд загальною площею 2901 кв.м, головний виробничий корпус Б-3, Б'-3, Б''-2, Б2-5, б загальною площею 2171,8 кв.м, котельня В-2 загальною площею 355,6 кв.м, столярна майстерня з прибудовами Г-1, г, г' загальною площею 104,1 кв.м, гараж, склад Ж-1, ж' загальною площею 351,8 кв.м, мехмайстерня з підвалом Л-2, пд загальною площею 395,2 кв.м, трансформаторна Н-1 загальною площею 36,1 кв.м, спиртосховище П-1 загальною площею 207 кв.м, прохідна з прибудовою С-1, с загальною площею 56 кв.м, склад Х-1 загальною площею 113,2 кв.м, цех по виготовленню безалкогольних напоїв Т-1 загальною площею 1661,6 кв.м, видувне відділення, компресорна У-2 загальною площею 470,3 кв.м, відділення водоприготування, купажне відділення Ф-2,пд загальною площею 602,4 кв.м, навіси Д, К, Я, S, Р, гаражі Е,З, сарай Л, цех купажу алкогольних напоїв 1П-1 загальною площею 302,7 кв.м, виробничий корпус пивоварні Ю загальною площею 1665,5 кв.м, огорожа 1-5,7-9, свердловина 14, 15, завалочна яма 16, ємності 18, естакада 19, ворота 20, замощення І, ІІ, склад Ш.

2. Відновити становище, яке існувало до порушення, шляхом повернення комплексу нерухомого майна, що розташований на земельній ділянці за кадастровим номером :02:045:0002 по вул. Благовісна, 436, м. Черкаси, а саме: адмінбудівля, головний виробничий корпус з підвалом А-2, А'-4, А''-1, пд загальною площею 2901 кв.м, головний виробничий корпус Б-3, Б'-3, Б''-2, Б2-5, б загальною площею 2171,8 кв.м, котельня В-2 загальною площею 355,6 кв.м, столярна майстерня з прибудовами Г-1, г, г' загальною площею 104,1 кв.м, гараж, склад Ж-1, ж' загальною площею 351,8 кв.м, мехмайстерня з підвалом Л-2, пд загальною площею 395,2 кв.м, трансформаторна Н-1 загальною площею 36,1 кв.м, спиртосховище П-1 загальною площею 207 кв.м, прохідна з прибудовою С-1, с загальною площею 56 кв.м, склад Х-1 загальною площею 113,2 кв.м, цех по виготовленню безалкогольних напоїв Т-1 загальною площею 1661,6 кв.м, видувне відділення, компресорна У-2 загальною площею 470,3 кв.м, відділення водоприготування, купажне відділення Ф-2,пд загальною площею 602,4 кв.м, навіси Д, К, Я, S, Р, гаражі Е,З, сарай Л, цех купажу алкогольних напоїв 1П-1 загальною площею 302,7 кв.м, виробничий корпус пивоварні Ю загальною площею 1665,5 кв.м, огорожа 1-5,7-9, свердловина 14, 15, завалочна яма 16, ємності 18, естакада 19, ворота 20, замощення І, ІІ, склад Ш на користь товариства з обмеженою відповідальністю "Пивоварений завод" ().

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Пивоварений завод", Товариства з обмеженою відповідальністю "Черкаське пиво" на користь Черкаської обласної прокуратури судовий збір у зв`язку з пред`явленням позову, заяви про зміну предмету позову та заяви про забезпечення позову".

1.27. В обґрунтування заяви про зміну предмету позову прокурор зазначив, що у цій справі є очевидним, що учасники цивільних відносин (сторони договору купівлі-продажу від 11.08.2021) "вживали право на зло", оскільки цивільно-правовий інструментарій (оспорюваний договір купівлі-продажу) використовувався учасниками для унеможливлення звернення стягнення на майно з метою невиконання судових рішень Господарського суду Черкаської області від 22.02.2022 у справі №925/1736/21, від 24.04.2023 у справі №925/306/23. Тому, окрім визнання недійсним договору купівлі-продажу від 11.08.2022, способом захисту є відновлення становища, яке існувало до порушення, шляхом повернення комплексу нерухомості, що розташований по вул. Благовісна, 436 у м. Черкаси, ТОВ "Пивоварений завод" відповідно до пункту 4 частини 2 статті 16 Цивільного кодексу України. Вказаний спосіб захисту є ефективним для захисту порушеного права та інтересу територіальної громади м. Черкаси у спірних правовідносинах. Відповідно до статті 46 Господарського процесуального кодексу України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

1.28. У підготовче засідання 12.03.2024 з`явились прокурор Олійник І.А. та представник відповідача ТОВ "Черкаське пиво" адвокат Петруніна В.В. Представники позивача та відповідача ТОВ "Пивоварений завод" у підготовче засідання не з`явились.

1.29. 12.03.2024 суд ухвалив відкласти розгляд справи у підготовчому засіданні на 19.03.2024 о 14 год. 30 хв.

1.30. 12.03.2024 відповідач ТОВ "Пивоварений завод" подав до суду відзив на позовну заяву, у якому просив поновити строк на подачу відзиву на позовну заяву, відмовити у задоволені позову у повному обсязі, розглянути справу без участі його представника (а.с. 125-127 том 2).

1.31. В обґрунтування заперечень проти позову відповідач ТОВ "Пивоварений завод" зазначив, що на момент укладання оспорюваного договору не існувало жодних обмежень, за наявності яких діюче законодавство України не дозволяло б нотаріусу посвідчити договір про відчуження майна, наприклад арешт майна. Діючим законодавством України не встановлені обмеження щодо укладання договорів чи здійснення інших економічних операцій між афілійованими/пов`язаними особами. Частиною 1 статті 234 Цивільного кодексу України визначено, що фіктивним є правочин, який вчинено без наміру створення правових наслідків, які обумовлювалися цим правочином. Договір купівлі-продажу комплексу не підпадає під визначення фіктивного правочину, оскільки його сторони досягли бажаного для себе результату, який обумовлений цим договором, зокрема ТОВ "Черкаське пиво"набуло у власність нерухоме майно, а ТОВ "Пивоварений завод" отримав грошові кошти у визначеному договором розмірі. Перебування комплексу у власності ТОВ "Пивоварений завод" не є безумовною та беззаперечною умовою для задоволення вимог Черкаської міської ради щодо погашення заборгованості за оренду земельною ділянки. Абзацом 1 частини 2 статті 48 Закону України "Про виконавче провадження" встановлено, що стягнення за виконавчими документами звертається в першу чергу на кошти боржника у національній та іноземній валютах, інші цінності, у тому числі на кошти на рахунках боржника у банках та інших фінансових установах. У частинах 5 та 6 Закону України "Про виконавче провадження" зазначено, що: у разі відсутності у боржника коштів та інших цінностей, достатніх для задоволення вимог стягувача, стягнення невідкладно звертається також на належне боржнику інше майно, крім майна, на яке згідно із законом не може бути накладено стягнення. Звернення стягнення на майно боржника не зупиняє звернення стягнення на кошти боржника. Боржник має право запропонувати види майна чи предмети, які необхідно реалізувати в першу чергу. Черговість стягнення на кошти та інше майно боржника остаточно визначається виконавцем. Стягнення на майно боржника звертається в розмірі та обсязі, необхідних для виконання за виконавчим документом, з урахуванням стягнення виконавчого збору, витрат виконавчого провадження, штрафів, накладених на боржника під час виконавчого провадження, основної винагороди приватного виконавця. У разі якщо боржник володіє майном разом з іншими особами, стягнення звертається на його частку, що визначається судом за поданням виконавця. Отже, під час примусового виконання виконавчого документа в першу чергу звертається стягнення на грошові кошти боржника, а за їх відсутності стягнення звертається на інше наявне у боржника майно, вартість якого має бути порівнянна із сумою боргу. Прокуратурою та Черкаською міською радою не надано доказів суду тому, що у ТОВ "Пивоварений завод" не має іншого майна, на яке можливо звернути стягнення для задоволення вимог позивача. Крім того, вартість комплексу явно непомірна сумі боргу. На момент укладення спірного договору судового провадження №925/306/23, за яким 24.04.2023 ухвалено судове рішення про стягнення боргу в сумі 596247,66 грн, не існувало. Позов був пред`явлений тільки через 8 місяців після укладання договору. Отже, ТОВ "Пивоварений завод" ніяк не міг перешкоджати можливому примусовому виконанню рішення суду в тій справі. Отже, позовна заява про визнання договору купівлі-продажу комплексу є такою, що значною мірою порушує баланс прав сторін у справі. Наслідком визнання правочину недійсним є двостороння реституція, тобто ТОВ "Пивоварений завод" має бути повернути покупцю отриману від нього вартість комплексу.

1.32. У підготовче засідання 19.03.2024 з`явились прокурор Олійник І.А. та представник відповідача ТОВ "Черкаське пиво" адвокат Петруніна В.В. Представники позивача та відповідача ТОВ "Пивоварений завод" у підготовче засідання не з`явились.

1.33. 19.03.2024 суд ухвалив відкласти розгляд справи у підготовчому засіданні на 27.03.2024 о 09 год. 00 хв.

1.34. У підготовче засідання 27.03.2024 з`явились прокурор Олійник І.А. та представник відповідача ТОВ "Черкаське пиво" адвокат Петруніна В.В. Представники позивача та відповідача ТОВ "Пивоварений завод" у підготовче засідання не з`явились.

1.35. 27.03.2024 суд ухвалив заяву прокурора про зміну предмету позову прийняти до розгляду та розглядати справу з урахуванням цієї заяви, відзив відповідача ТОВ "Пивоварений завод" прийняти до розгляду у справі.

1.36. 27.03.2024 суд ухвалив закрити підготовче провадження та призначити справу до судового розгляду по суті на 03.04.2024 о 09 год. 00 хв.

1.37. У судове засідання 03.04.2024 з`явились прокурор Олійник І.А. та представник відповідача ТОВ "Черкаське пиво" адвокат Петруніна В.В. Представники позивача та відповідача ТОВ "Пивоварений завод" у судове засідання не з`явились.

1.38. 03.04.2024 суд ухвалив перерву у судовому засіданні до 14 год. 00 хв. 10.04.2024.

1.39. У судове засідання 10.04.2024 з`явились прокурор Олійник І.А. та представник відповідача ТОВ "Черкаське пиво" адвокат Петруніна В.В. Представники позивача та відповідача ТОВ "Пивоварений завод" у судове засідання не з`явились.

1.40. Прокурор Олійник І.А. у судовому засіданні просила позов задовольнити повністю.

1.41. Представник відповідача ТОВ "Черкаське пиво" адвокат Петруніна В.В. у судовому засіданні просила у позові відмовити повністю.

1.42. 10.04.2024 суд завершив розгляд справи по суті та видалився до нарадчої кімнати для ухвалення рішення.

1.43. Керуючись частиною 1 статті 240 Господарського процесуального кодексу України, суд проголосив вступну та резолютивну частини судового рішення у справі №925/101/24.

Вислухавши пояснення учасників справи, з`ясувавши обставини справи та дослідивши письмові докази, що містяться у справі, суд

ВСТАНОВИВ:

2. Перелік обставин, які є предметом доказування у справі.

2.1. Предметом позову прокурора є немайнові вимоги визнати недійсним договір купівлі-продажу, укладений між відповідачами, та відновити становище, яке існувало до укладення договору та повернути у власність Товариству з обмеженою відповідальністю "Пивоварений завод" нерухоме майна, що є предметом оспорюваного договору.

2.2. Підставами позову є обставини, якими прокурор обґрунтовує недійсність оспорюваного договору купівлі-продажу з підстав його вчинення на шкоду кредитору з метою уникнення виконання грошового зобов`язання та примусового виконання рішення суду.

2.3. Відповідно до частини 2 статті 76 Господарського процесуального кодексу України предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

2.4. Предметом доказування у справі є обставини укладення оспорюваного договору купівлі-продажу та обставини, які відповідно до закону є підставою для визнання оспорюваного договору купівлі-продажу недійсним; порушення суб`єктивного права, за захистом якого прокурор звернувся до суду.

3. Обставини, які не підлягають доказуванню у справі.

3.1.1. Відповідно до частини 4 статті 75 Господарського процесуального кодексу України обставини, встановлені рішенням суду в господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

3.1.2. 20.10.2020 Господарський суд Черкаської області ухвалив рішення у справі №925/635/20, яким стягнув з ТОВ "Пивоварений завод" на користь Черкаської міської ради 267937,38 грн заборгованості з орендної плати та 983,34 грн пені. Рішенням суду з ТОВ "Пивоварений завод" на користь Черкаської міської ради стягнуто 267937,38 грн заборгованості з орендної плати на підставі договору оренди землі від 11.11.2019 за користування земельною ділянкою по вул. Благовісна, 436 у м. Черкаси площею 2,7303 кадастровий номер :02:045:0002 за період з 22.11.2019 по 29.02.2020, 983,34 грн пені за період з листопада 2019 року по лютий 2020 року. Рішення суду від 20.10.2020 у справі №925/635/20 набрало законної сили 13.01.2021.

3.1.3. 22.02.2022 Господарський суд Черкаської області ухвалив рішення у справі №925/1736/21, яким стягнув з ТОВ "Пивоварений завод" на користь Черкаської міської ради 970158,10 грн заборгованості за договором оренди землі. Рішення суду від 22.02.2022 у справі №925/1736/21 набрало законної сили 13.09.2022. Рішенням суду стягнуто з ТОВ "Пивоварений завод" на користь Черкаської міської ради 970158,10 грн заборгованості з орендної плати на підставі договору оренди землі від 11.11.2019 за користування земельною ділянкою по вул. Благовісна, 436 у м. Черкаси площею 2,7303 кадастровий номер :02:045:0002 за період з 01.04.2020 по 30.09.2021.

3.1.4. 24.04.2023 Господарський суд Черкаської області ухвалив рішення у справі №925/306/23, яким стягнув з ТОВ "Пивоварений завод" на користь Черкаської міської ради 596247,66 грн заборгованості за договором оренди землі від 11.11.2019. Рішення суду від 24.04.2023 у справі №925/306/23 набрало законної сили 16.05.2023. Рішенням суду стягнуто з ТОВ "Пивоварений завод" на користь Черкаської міської ради 596247,66 грн заборгованості з орендної плати на підставі договору оренди землі від 11.11.2019 за користування земельною ділянкою по вул. Благовісна, 436 у м. Черкаси площею 2,7303 кадастровий номер :02:045:0002 за період з 01.10.2021 по 10.08.2022.

3.1.5. Обставини виникнення між позивачем Черкаською міською радою та відповідачем ТОВ "Пивоварений завод" майново-господарського зобов`язання на підставі договору оренди землі, розмір грошового зобов`язання відповідача ТОВ «Пивоварений завод» зі сплати за користування земельною ділянкою встановлені у рішеннях Господарського суду Черкаської області від 20.10.2020 у справі №925/635/20, від 24.04.2023 у справі №925/1736/21, від 24.04.2023 у справі №925/306/23 та не підлягають доказуванню у цій справі.

4. Перелік доказів, якими сторони підтверджують або спростовують наявність кожної обставини, яка є предметом доказування у справі.

4.1. На підтвердження обставин, які є предметом доказування, позивач подав письмові докази, дослідивши які, суд встановив:

4.1.1. 21.09.2012 Департамент економіки та розвитку Черкаської міської ради зареєстрував право приватної власності Приватного акціонерного товариства по виробництву пива і безалкогольних напоїв "Черкаське пиво" на комплекс нерухомості, що розташований по вул. Благовісна, 436 у м. Черкаси, та видав свідоцтво про право власності від 21.09.2012 САЕ 115814 (а.с. 55 том 1).

4.1.2. Згідно з Витягами про державну реєстрацію прав від 21.09.2012 №35583033, Витягів з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 23.02.2017 №81069973 та від 24.03.2017 №83308777, Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 08.11.2023 №353621538 право власності Приватного акціонерного товариства по виробництву пива і безалкогольних напоїв "Черкаське пиво" на комплекс нерухомості, що розташований по вул. Благовісна, 436 у м. Черкаси, зареєстроване у державному реєстрі за №37623389 на підставі свідоцтва про право власності від 21.09.2012 САЕ 215914, реєстраційний номер нерухомого майна 101 (а.с. 56, 57-58, 61-63 том 1).

4.1.3. Згідно з державним актом на право постійного користування землею серія ЧР №24-79 від 10.07.1995 АТ "Черкаське пиво" на праві постійного користування надано земельну ділянку площею 2,75 га у межах згідно з планом землекористування під існуючу виробничу базу відповідно до рішення виконкому Черкаської міської ради від 17 січня 1995 року №16 (а.с. 83-86 том 1) та загальними відомостями про земельну ділянку (а.с. 87-88 том 1).

4.1.4. 08.12.2017 Приватне акціонерне товариство по виробництву пива і безалкогольних напоїв "Черкаське пиво" (продавець) в особі директора ОСОБА_3 та ТОВ "Пивоварений завод" (покупець) в особі директора ОСОБА_1 уклали договір купівлі-продажу частини комплексу, згідно якого продавець продав та передав майно у власність покупця, а покупець купив та прийняв від продавця майно частину комплексу нерухомості, що розташований по АДРЕСА_1 . Вартість частини комплексу нерухомості становить 3264777,60 грн з ПДВ, які необхідно сплатити до 28.12.2018. Цей договір посвідчений приватним нотаріусом Черкаського міського нотаріального округу Левицькою Е.А., зареєстрований у реєстрі за №13628 (а.с. 64-67 том 1).

4.1.5. 28.12.2017 Приватне акціонерне товариство по виробництву пива і безалкогольних напоїв "Черкаське пиво" (продавець) в особі директора ОСОБА_3 та ТОВ "Пивоварений завод" (покупець) в особі директора ОСОБА_1 уклали договір купівлі-продажу частини комплексу, згідно якого продавець продав та передав майно у власність покупця, а покупець купив та прийняв від продавця майно частину комплексу нерухомості, що розташований по АДРЕСА_1 . Вартість частини комплексу нерухомості становить 3264777,00 грн з ПДВ, які необхідно сплатити до 28.12.2018. Цей договір посвідчений приватним нотаріусом Черкаського міського нотаріального округу Левицькою Е.А., зареєстрований у реєстрі за №13632 (а.с. 68-71 том 1).

4.1.6. 28.12.2018 зареєстровано право власності ТОВ "Пивоварений завод" на комплекс нерухомості, що розташований по АДРЕСА_1 , на підставі договору купівлі-продажу від 28.12.2017, посвідчений приватним нотаріусом Черкаського міського нотаріального округу Левицькою Е.А. (а.с. 72-74 том 1).

4.1.7. 13.09.2019 державним реєстратором Управлінням з питань державної реєстрації Черкаської міської ради Кумаренко Л.М. зареєстровано право постійного користування ТОВ "Пивоварений завод" земельною ділянкою площею 2,7503 га кадастровий номер :02:045:0002 під існуючу виробничу базу на підставі державного акту ЧР№24-79 від 10.07.1995 (а.с. 91-92 том 1).

4.1.8. 02.10.2019 Черкаська міська рада прийняла рішення №2-5165 про надання ТОВ "Пивоварений завод" земельної ділянки в оренду по АДРЕСА_1 (у зв`язку з переходом права власності на нерухоме майно (а.с. 93-94 том 1).

4.1.9. 11.11.2019 Черкаська міська рада (орендодавець) та ТОВ "Пивоварений завод" (орендар) в особі директора ОСОБА_1 уклали договір оренди землі, згідно з яким орендодавець передав на підставі рішення від 02.10.2019 №2-5165 орендарю земельну ділянку по АДРЕСА_1 площею площею 2,7503 га кадастровий номер :02:045:0002 на 49 років (а.с. 97-102 том 1).

4.1.10. 22.11.2019 державним реєстратором Управлінням з питань державної реєстрації Черкаської міської ради Кумаренко Л.М. зареєстровано право оренди ТОВ "Черкаське пиво" земельної ділянки площею 2,7503 га кадастровий номер :02:045:0002 під комплекс будівель та споруд на 49 років на підставі договору оренди землі від 11.11.2019 (а.с. 95, 96 том 1).

4.1.11. 11.08.2022 ТОВ "Пивоварений завод" (продавець) в особі директора ОСОБА_1 та ТОВ "Черкаське пиво" (покупець) в особі директора ОСОБА_3 уклали договір купівлі-продажу комплексу, згідно якого продавець продав та передав майно у власність покупця, а покупець купив та прийняв від продавця майно - комплекс нерухомості, що розташований по АДРЕСА_1 , за ціною 24146040,00 грн з ПДВ, які необхідно сплатити до 11.02.2013. Цей договір посвідчений приватним нотаріусом Черкаського міського нотаріального округу Левицькою Е.А., зареєстрований у реєстрі за №4234 (а.с. 75-78 том 1).

4.1.12. Згідно з Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 20.11.2023 №355095847 право власності ТОВ "Черкаське пиво" на комплекс нерухомості, що розташований по АДРЕСА_1 , на підставі договору купівлі-продажу від 11.08.2022 №4238, посвідченого приватним нотаріусом Левицькою Е.А. та 11.08.2022 право власності зареєстровано у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно за номером 47570046, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101(а.с. 79-82 том 1).

4.1.13. Комплекс нерухомого майна, розташований на земельній ділянці площею 2,7303 кадастровий номер :02:045:0002, право власності на земельну ділянку Черкаської міської ради 13.09.2019 зареєстровано державним реєстратором Управління з питань державної реєстрації Черкаської міської ради (а.с. 79 том 1)

4.1.14. 23.11.2022 Придніпровський ВДВС у м. Черкаси ЦМУ МЮ (м. Київ) відкрив виконавче провадження №70402490 з виконання рішення Господарського суду Черкаської області, на підставі якого видано наказ суду від 17.05.2022 у справі №925/1736/21 про стягнення з ТОВ "Пивоварений завод" (боржника) на користь Черкаської міської ради (стягувача) 970158, 10 грн заборгованості з орендної плати за земельну ділянку для зарахування до міського бюджету м. Черкаси (а.с. 132-133 том 1).

4.1.15. 28.06.2023 Другий ВДВС у м. Черкаси ЦМУ МЮ (м. Київ) відкрив виконавче провадження №72132800 щодо виконання рішення Господарського суду Черкаської області, на підставі якого видано наказ суду від 22.05.2023 у справі №925/306/23 про стягнення з ТОВ "Пивоварений завод" (боржника) на користь Черкаської міської ради (стягувача) 596247,66 грн заборгованості з орендної плати за земельну ділянку для зарахування до міського бюджету м. Черкаси (а.с. 217 том 1).

4.1.16. Згідно з інформацією Автоматизованої системи виконавчого провадження від 28.12.2023 ТОВ "Пивоварений завод" у добровільному порядку кошти не сплачував та у примусовому порядку кошти з нього не стягувалися на виконання рішень Господарського суду Черкаської області від 22.02.2022 у справі №925/1736/21 та від 24.04.2023 у справі №925/306/23 (а.с. 142 том 1)

4.1.17. 04.06.2014 засновник (учасник) ТОВ "Пивоварений завод" Гладкий А.Г. прийняв рішення №1 про створення ТОВ "Пивоварений завод" (а.с. 148 том 1) та затвердив його статут (а.с.149-153 том 1), призначив директором ОСОБА_4 .

4.1.18. 28.01.2016 на підставі договору купівлі-продажу частки у статутному фонді ТОВ "Пивоварений завод" його засновником стала ОСОБА_5 (а.с.156-162 том 1).

4.1.19. Станом на 20.12.2021 єдиним учасником (засновником) ТОВ "Пивоварений завод" була ОСОБА_5 , керівником ОСОБА_1 (а.с. 163-164, 167-168 том 1);

4.1.20. Станом на 21.12.2021 єдиним учасником (засновником) ТОВ "Пивоварений завод" була ОСОБА_6 (а.с. 165-166);

4.1.21. Станом на 10.08.2022 єдиним учасником (засновником) ТОВ "Пивоварений завод" була ОСОБА_6 , керівником ОСОБА_1 (а.с. 169-172);

4.1.22. Станом на 08.01.2024 єдиним учасником (засновником) "Пивоварений завод" є ОСОБА_7 , керівником ОСОБА_8 (а.с. 173-182).,3

4.1.23. 05.08.2020 здійснено державну реєстрацію припинення юридичної особи - ПрАТ "Черкаське пиво" (ідентифікаційний код 00374597) у зв`язку з визнанням її банкрутом, перелік засновників юридичної особи: акціонерів 63 особи, зокрема ОСОБА_9 , ОСОБА_1 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_2 , ОСОБА_12 (а.с. 186-188 том 1).

4.1.24. 30.06.2022 створене ТОВ "Черкаське пиво", засновник товариства ОСОБА_1 (а.с. 191-194 том 1).

4.1.25. Станом на 11.08.2022 єдиним учасником (засновником) ТОВ "Черкаське пиво" є ОСОБА_1 (а.с. 195-196 том 1);

4.1.26. Станом на 28.09.2022 єдиним учасником (засновником) ТОВ "Черкаське пиво" є ОСОБА_6 (а.с. 197 том 1);

4.1.27. Станом на 08.01.2024 єдиним учасником (засновником) ТОВ "Черкаське пиво" є ОСОБА_6 , керівник ОСОБА_3 (а.с. 198-204 том 1).

4.1.28. 01.09.2023 Відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Черкаси ЦМУ МЮ (м. Київ) надіслало Черкаській обласній прокуратурі лист №45624/32.23-23 щодо надання інформації, у якому повідомив, що згідно з актовим записом про шлюб №165, укладений між ОСОБА_2 та ОСОБА_13 (а.с. 205 том 1).

4.2. Відповідачі на спростування доводів прокурора доказів не подали.

4.3. Відповідно до частини першої та другої статті 73 Господарського процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами:1) письмовими, речовими і електронними доказами;2) висновками експертів;3) показаннями свідків.

4.4. Відповідно до частини 1 статті 76 Господарського процесуального кодексу України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

4.5. На підставі поданих прокурором доказів, можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Подані прокурором докази суд визнає належними.

4.6. Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування

4.7. Докази, одержані з порушенням закону, судом не приймаються (стаття 77 Господарського процесуального кодексу України "Допустимість доказів").

4.8. На підтвердження обставин, якими прокурор обґрунтовує підстави позову, прокурор подав письмові докази, які є належним засобом доказування обставин, що є предметом доказування у справі. Суд не встановив, що докази подані прокурором отримані з порушенням закону. Докази подані прокурором суд визнає допустимими.

4.9. Згідно з статтею 78 Господарського процесуального кодексу достовірними є докази, створені (отримані) за відсутності впливу, спрямованого на формування хибного уявлення про обставини справи, які мають значення для справи.

4.10. Подані прокурором докази, на переконання суду, створені (отримані) за відсутності впливу, спрямованого на формування хибного уявлення про обставини справи, які мають значення для справи. Докази, подані прокурором, суд визнає достовірними.

4.11. Відповідно до статті 129 Конституції України та статті 2 Господарського процесуального кодексу України однією з основних засад судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

4.12. Зміст принципу змагальності господарського судочинства наведений у статтях 13 та 74 Господарського процесуального кодексу України, відповідно норм яких судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

4.13. Сумніву у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів у суду не виникло.

5. Висновок суду про те, яка обставина, що є предметом доказування у справі, визнається судом встановленою або спростованою з огляду на більшу вірогідність відповідних доказів. Мотиви визнання доказів більш вірогідними щодо кожної обставини, яка є предметом доказування у справі.

5.1. Відповідно до частин 1 статті 79 Господарського процесуального кодексу України наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування.

5.2. Тлумачення змісту цієї статті свідчить, що нею покладено на суд обов`язок оцінювати докази, обставини справи з огляду на їх вірогідність, яка дозволяє дійти висновку, що факти, які розглядаються скоріше були (мали місце), аніж не були. Тобто обставину треба доказувати таким чином, аби реалізувати стандарт більшої переконливості, за яким висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається вірогіднішим, ніж протилежний.

5.3. З огляду на відсутність у справі доказів, які б водночас доводили та спростовували одні й ті ж обставини, суд не наводить у рішенні суду мотивів визнання доказів більш вірогідними щодо кожної обставини, яка є предметом доказування у справі.

5.4. Відповідно до частини 1-3 статті 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

5.5. Враховуючи належність, допустимість та достовірність доказів, поданих прокурором, суд, оцінивши зібрані у справі докази в цілому та кожен доказ окремо, визнає доведеними обставини, на які прокурор посилається як на підставу своїх вимог, та визнає встановленими наступні обставини:

5.5.1. 21.09.2012 Приватне акціонерне товариство по виробництву пива і безалкогольних напоїв "Черкаське пиво" зареєструвало право власності на комплекс нерухомості, що розташований по АДРЕСА_1 ;

5.5.2. Комплекс нерухомого майна, розташований на земельній ділянці площею 2,7303 кадастровий номер :02:045:0002;

5.5.3. Власником земельної ділянки кадастровий номер :02:045:0002 є Черкаська міська рада;

5.5.4. 04.06.2014 ОСОБА_2 прийняв рішення про створення ТОВ "Пивоварений завод";

5.5.5. згідно з актовим записом про шлюб №165, між ОСОБА_2 та ОСОБА_13 зареєстровано шлюб.

5.5.6. 28.01.2016 на підставі договору купівлі-продажу частки у статутному фонді ТОВ "Пивоварений завод" його засновником стала ОСОБА_14 ;

5.5.7. 08.12.2017 та 28.12.2017 Приватне акціонерне товариство по виробництву пива і безалкогольних напоїв "Черкаське пиво" (продавець) в особі директора ОСОБА_3 та ТОВ "Пивоварений завод" (покупець) в особі директора ОСОБА_1 уклали договори купівлі-продажу комплексу, що розташований по АДРЕСА_1 ;

5.5.8. 11.11.2019 Черкаська міська рада (орендодавець) та ТОВ "Пивоварений завод" (орендар) в особі директора ОСОБА_1 уклали договір оренди землі площею 2,7503 га кадастровий номер :02:045:0002 на 49 років, по АДРЕСА_1 ;

5.5.9. 20.10.2020 Господарський суд Черкаської області ухвалив рішення у справі №925/635/20, яким стягнув з ТОВ "Пивоварений завод" на користь Черкаської міської ради 267937,38 грн заборгованості з орендної плати та 983,34 грн пені. Рішення суду від 20.10.2020 у справі №925/635/20 набрало законної сили 13.01.2021;

5.5.10. 22.02.2022 Господарський суд Черкаської області ухвалив рішення у справі №925/1736/21, яким стягнув з ТОВ "Пивоварений завод" на користь Черкаської міської ради 970158,10 грн заборгованості за договором оренди землі. Рішення суду від 22.02.2022 у справі №925/1736/21 набрало законної сили 13.09.2022;

5.5.11. 24.04.2023 Господарський суд Черкаської області ухвалив рішення у справі №925/306/23, яким стягнув з ТОВ "Пивоварений завод" на користь Черкаської міської ради 596247,66 грн заборгованості за договором оренди землі від 11.11.2019. Рішення суду від 24.04.2023 у справі №925/306/23 набрало законної сили 16.05.2023;

5.5.12. ТОВ "Пивоварений завод" грошового зобов`язання перед Черкаською міською радою та рішення Господарського суду Черкаської області у справах №925/1736/21 та №925/306/23 не виконав.

5.5.13. 30.06.2022, створено ТОВ "Черкаське пиво", засновником якого є ОСОБА_1 ;

5.5.14. 11.08.2022 ТОВ "Пивоварений завод" (продавець) в особі директора ОСОБА_1 та ТОВ "Черкаське пиво" (покупець) в особі директора ОСОБА_3 уклали договір купівлі-продажу комплексу - комплекс нерухомості, що розташований по АДРЕСА_1 ;

5.5.15. станом на 11.08.2022 єдиним учасником (засновником) ТОВ "Черкаське пиво" є ОСОБА_1 ;

5.5.16. станом на 10.08.2022 єдиним учасником ТОВ "Пивоварений завод" була ОСОБА_15 ; керівником ОСОБА_1 ;

5.5.17. Станом на 28.09.2022 єдиним учасником (засновником) ТОВ "Черкаське пиво" стала ОСОБА_6 .

6. Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування. Норми права, на які посилалися учасники справи, які суд не застосував, та мотиви їх незастосування.

6.1. Правовідносини між учасниками справи є приватноправовими, врегульовані нормами цивільного права. До спірних правовідносин підлягають застосуванню норми цивільного права, які регулюють поняття та види правочинів; загальні вимоги додержання яких є необхідними для чинності правочину; форму правочину; правові наслідки недодержання сторонами при вчиненні правочину вимог закону.

6.2. За змістом статті 202 Цивільного кодексу України правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Правочини можуть бути односторонніми та дво- чи багатосторонніми (договори). Одностороннім правочином є дія однієї сторони, яка може бути представлена однією або кількома особами. Односторонній правочин може створювати обов`язки лише для особи, яка його вчинила. Односторонній правочин може створювати обов`язки для інших осіб лише у випадках, встановлених законом, або за домовленістю з цими особами. Дво- чи багатостороннім правочином є погоджена дія двох або більше сторін.

6.3. Частиною 1 статті 215 Цивільного кодексу України визначено, що підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, встановлених частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу.

6.4. Зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам (частина 1 статті 203 Цивільного кодексу України).

6.5. Відповідно до статті 204 Цивільного кодексу України правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він не визнаний судом недійсним.

6.6. Відповідно до пункту 6 частини першої статті 3 Цивільного кодексу України загальними засадами цивільного законодавства є: справедливість, добросовісність та розумність.

6.7. Згідно із частинами 2 та 3 статті 13 Цивільного кодексу України при здійсненні своїх прав особа зобов`язана утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб, завдати шкоду довкіллю або культурній спадщині. Не допускаються дії особи, що вчиняються з наміром завдати шкоди іншій особі, а також зловживання правом в інших формах.

6.8. Відповідно до частини 4 статті 9 Закону України "Про виконавче провадження" укладення протягом строку, зазначеного в частині третій цієї статті, правочину щодо майна боржника, який призвів до неможливості задовольнити вимоги стягувача за рахунок такого майна, є підставою для визнання такого правочину недійсним.

6.9. Відповідно до частини 4 статті 236 Господарського процесуального кодексу України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

6.10. Будь-який правочин, вчинений боржником у період настання у нього зобов`язання з погашення заборгованості перед кредитором, внаслідок якого боржник перестає бути платоспроможним, має ставитися під сумнів у частині його добросовісності та набуває ознак фраудаторного правочину - правочину, що вчинений боржником на шкоду кредиторам (Аналогічна правова позиція викладена у постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 28.11.2019 у справі №910/8357/18, від 03.03.2020 у справі №910/7976/17, від 03.03.2020 у справі №904/7905/16, від 03.03.2020 у справі №916/3600/15, від 26.05.2020 у справі №922/3796/16, від 04.08.2020 у справі №04/14-10/5026/2337/2011, від 17.09.2020 у справі №904/4262/17, від 22.04.2021 у справі №908/794/19 (905/1646/17).

6.11. Договором, що вчиняється на шкоду кредиторам (фраудаторним договором), може бути як оплатний, так і безоплатний договір. Застосування конструкції фраудаторності при оплатному цивільно-правовому договорі має певну специфіку, яка проявляється в обставинах, що дозволяють кваліфікувати оплатний договір як такий, що вчинений на шкоду кредитору. До таких обставин, зокрема, відноситься: момент укладення договору; контрагент з яким боржник вчиняє оспорюваний договір (наприклад, родич боржника, пасинок боржника, пов`язана чи афілійована юридична особа); ціна (ринкова/неринкова), наявність/відсутність оплати ціни контрагентом боржника).

6.12. Боржник, який відчужує майно (вчиняє інші дії, пов`язані із зменшенням його платоспроможності) після виникнення у нього зобов`язання зі сплати заборгованостей діє очевидно недобросовісно та зловживає правами стосовно кредитора. Тому правопорядок не може залишати поза реакцією такі дії, які хоч і не порушують конкретних імперативних норм, але є очевидно недобросовісними та зводяться до зловживання правом, направленим на недопущення (уникнення) задоволення вимог такого кредитора. Відтак, будь-який правочин, вчинений боржником у період настання у нього зобов`язання із погашення заборгованості перед кредитором, внаслідок якого боржник позбавляється активів, має ставитися під сумнів у частині його добросовісності. Особа, яка є боржником перед своїми контрагентами повинна утримуватись від дій, які безпідставно або сумнівно зменшують розмір її активів.

6.13. Аналогічний висновок викладений у постанові Верховного Суду від 20.01.2021 у справі №910/8992/19(910/20867/17).

6.14. Відповідно до правових висновків, викладених судовою палатою для розгляду справ про банкрутство Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду у постанові від 24.11.2021 у справі №905/2030/19(905/2445/19) фраудаторним може виявитися будь-який правочин, що здійснюється між учасниками господарських правовідносин, який укладений на шкоду кредиторам, отже, такий правочин може бути визнаний недійсним на підставі пункту 6 частини першої статті 3 ЦК України як такий, що вчинений всупереч принципу добросовісності, та частин третьої, шостої статті 13 ЦК України з підстав недопустимості зловживання правом, на відміну від визнання недійсним фіктивного правочину, лише на підставі статті 234 ЦК України. У такому разі звернення з позовом про визнання недійсними правочинів боржника на підставі загальних засад цивільного законодавства та недопустимості зловживання правом є належним способом захисту, який гарантує практичну й ефективну можливість захисту порушених прав кредиторів та боржника.

6.15. Верховний Суд у постанові від 28.11.2019 у справі №910/8357/18 дійшов висновку, що правочини, що укладаються учасниками цивільних відносин, повинні мати певну правову та фактичну мету, яка не має бути очевидно неправомірною та недобросовісною. Правочин не може використовуватися учасниками цивільних відносин для уникнення сплати боргу або виконання судового рішення (висновок викладений у постанові Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 24.07.2019 у справі №405/1820/17).

6.16. Боржник, який відчужує майно (вчиняє інші дії, пов`язані із зменшенням його платоспроможності) після виникнення у нього зобов`язання із повернення суми позики діє очевидно недобросовісно та зловживає правами стосовно кредитора. Тому правопорядок не може залишати поза реакцією такі дії, які хоч і не порушують конкретних імперативних норм, але є очевидно недобросовісними та зводяться до зловживання правом направленим на недопущення (уникнення) задоволення вимог такого кредитора. При цьому, та обставина, що правочин із третьою особою, за яким боржник відчужив майно, реально виконаний, не виключає тієї обставини, що він направлений на уникнення звернення стягнення на майно боржника та, відповідно, може бути визнаний недійсним на підставі загальних засад цивільного законодавства.

6.17. Також Верховний Суд вказав, що в обранні варіанта добросовісної поведінки боржник зобов`язаний піклуватися про те, щоб його юридично значимі вчинки були економічно обґрунтованими.

6.18. Поведінка боржника повинна відповідати критеріям розумності, що передбачає, що кожне зобов`язання, яке правомірно виникло, повинно бути виконано належним чином, а тому кожний кредитор вправі розраховувати, що усі існуючі перед ним зобов`язання за звичайних умов будуть належним чином та своєчасно виконані.

6.19. Тому усі боржники мають добросовісно виконувати усі свої зобов`язання, а в разі неможливості такого виконання - надати справедливе та своєчасне задоволення прав та правомірних інтересів кредитора.

6.20. Правочин, вчинений боржником у період виникнення у нього зобов`язання із погашення заборгованості перед кредитором, внаслідок якого боржник перестає бути платоспроможним, має ставитися під сумнів у частині його добросовісності та набуває ознак фраудаторного правочину як такого, що вчинений боржником на шкоду кредиторам. Такі висновки викладені у постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 28.11.2019 у справі №910/8357/18, від 03.03.2020 у справі №910/7976/17, від 03.03.2020 у справі №904/7905/16, від 03.03.2020 у справі №916/3600/15, від 26.05.2020 у справі №922/3796/16, від 04.08.2020 у справі №04/14-10/5026/2337/2011, від 17.09.2020 у справі №904/4262/17, від 22.04.2021 у справі №908/794/19 (905/1646/17), від 02.06.2021 у справі №904/7905/16).

6.21. Договір, який укладений з метою уникнути виконання наявного зобов`язання зі сплати боргу, є зловживанням правом на укладання договору та розпорядження власністю, оскільки унеможливлює виконання зобов`язання і завдає шкоди кредитору. Такий договір може вважатися фраудаторним та може бути визнаний судом недійсним за позовом особи, право якої порушено, тобто кредитора. (п. 106 Постанови Верховного Суду від 26.05.2022 у справі №908/1730/18 (908/3089/20).

6.22. З вимогою про визнання недійсним правочину вчиненого боржником з підстав набуття ним ознак фраудаторності може звернутися кредитор такого боржника у зобов`язанні. Такий правочин вчиняється боржником на шкоду кредитору, оскільки унеможливлює виконання боржником зобов`язання.

6.23. Дії особи, які полягають у здійсненні свого права, однак вчиняються з наміром завдати шкоди іншій особі, є формою зловживання правом. Вчинення власником майна правочину з розпорядження належним йому майном з метою унеможливити задоволення вимоги іншої особи - стягувача за рахунок майна цього власника, може бути кваліфіковане як зловживання правом власності, оскільки власник використовує правомочність розпорядження майном на шкоду майновим інтересам кредитора. Такий висновок наведений у постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 07.12.2018 у справі №910/7547/17.

6.24. Фраудаторний правочин укладається боржником у період проведення виконавчого провадження з метою виведення свого майна з-під стягнення. (Пункт 51 Постанови Великої Палати Верховного Суду від 08.06.2022 у справі № 2-591/11).

6.25. У постанові Верховного Суду в складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 07 жовтня 2020 року в справі №755/17944/18 (провадження №61-17511св19) зроблено висновок, що договором, що вчиняється на шкоду кредиторам (фраудаторним договором), може бути як оплатний, так і безоплатний договір. Застосування конструкції "фраудаторності" при оплатному цивільно-правовому договорі має певну специфіку, яка проявляється в обставинах, що дозволяють кваліфікувати оплатний договір як такий, що вчинений на шкоду кредитору. До таких обставин, зокрема, відноситься: момент укладення договору; контрагент з яким боржник вчиняє оспорюваний договір (наприклад, родич боржника, пасинок боржника, пов`язана чи афілійована юридична особа); ціна (ринкова/неринкова), наявність/відсутність оплати ціни контрагентом боржника).

7. Мотивована оцінка кожного аргументу, наведеного учасниками справи, щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення позову. Висновок суду про порушення, не визнання або оспорення права чи інтересу, за захистом яких мало місце звернення до суду, та мотиви такого висновку. Висновки суду щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення позову.

7.1. Передумовою спору є виникнення у відповідача ТОВ "Пивоварений завод" грошового зобов`язання перед позивачем Черкаською міською радою зі сплати за користування земельною ділянкою.

7.2. Причиною виникнення спору є укладення відповідачами договору купівлі-продажу нерухомого майна.

7.3. Власником земельної ділянки, на які розташований об`єкт нерухомого майна, відчужений за оспорюваним договором, є Черкаська міська рада.

7.4. Звертаючись з позовом, прокурор прагне визнати укладений відповідачами договір недійсним та привести сторін недійсного правочину до того стану, який вони мали до його вчинення, й у такий спосіб захисти майнове право Черкаської міської ради та отримати виконання грошового зобов`язання зі сплати за користування земельною ділянкою комунальної власності у процедурі примусового виконання рішення суду шляхом звернення стягнення на належне боржнику ТОВ "Пивоварений завод" майно.

7.5. Черкаська міська рада (орендодавець) та ТОВ "Пивоварений завод" (орендар) в особі директора ОСОБА_1 уклали договір оренди землі від 11.11.2019, по АДРЕСА_1 , площею 2,7503 га кадастровий номер :02:045:0002 на 49 років.

7.6. ТОВ "Пивоварений завод" (орендар) неналежно виконало зобов`язання зі сплати за користування земельною ділянкою.

7.7. Відповідач ТОВ "Пивоварений завод" є боржником позивача (кредитора) Черкаської міської ради за зобов`язанням за договором оренди землі за період з 22.11.2019 по 29.02.2020, з 01.04.2020 по 30.09.2021 та з 01.10.2021 по 10.08.2022.

7.8. Розмір невиконаного відповідачем грошового зобов`язання зі сплати за користування земельною ділянкою становить 1566405,76 грн.

7.9. Господарський суд Черкаської області ухвалив рішення, якими стягнув з ТОВ "Пивоварений завод" на користь Черкаської міської ради заборгованість з орендної плати.

7.10. Рішенням Господарського суду Черкаської області від 20.10.2020 у справі №925/635/20 з ТОВ "Пивоварений завод" на користь Черкаської міської ради стягнуто 267937,38 грн боргу за договором оренди землі за період з 22.11.2019 по 29.02.2020 та 983,34 грн пені. ТОВ "Пивоварений завод" рішення суду виконав.

7.11. Рішенням Господарського суду Черкаської області від 22.02.2022 у справі №925/1736/21 з ТОВ "Пивоварений завод" на користь Черкаської міської ради стягнуто 970158,10 грн заборгованості за договором оренди землі за період з 01.04.2020 по 30.09.2021. Рішення суду від 22.02.2022 у справі №925/1736/21 набрало законної сили 13.09.2022. ТОВ "Пивоварений завод" рішення суду не виконав.

7.12. Рішенням Господарського суду Черкаської області від 24.04.2023 у справі №925/306/23, з ТОВ "Пивоварений завод" на користь Черкаської міської ради стягнуто 596247,66 грн заборгованості за договором оренди землі за період з 01.10.2021 по 10.08.2022. Рішення суду від 24.04.2023 у справі №925/306/23 набрало законної сили 16.05.2023. ТОВ "Пивоварений завод" рішення суду не виконав.

7.13. З метою примусового виконання рішення суду у справі №925/1736/21 та у справі №925/306/23 відкриті виконавчі провадження.

7.14. 11.08.2022 ТОВ "Пивоварений завод" (продавець) в особі директора ОСОБА_1 та ТОВ "Черкаське пиво" (покупець) в особі директора ОСОБА_3 уклали оспорюваний договір купівлі-продажу нерухомого майна.

7.15. На підставі укладеного договору відповідач ТОВ "Пивоварений завод" відчужив належне йому нерухоме майно, що знаходиться на земельній ділянці, грошове зобов`язання зі сплати за користування якою відповідач не виконав.

7.16. Черкаська міська рада не є стороною оспорюваного правочину.

7.17. Вимоги заінтересованої особи, яка в судовому порядку домагається визнання правочину недійсним, спрямовані на приведення сторін недійсного правочину до того стану, який вони мали до вчинення правочину. Власний інтерес заінтересованої особи полягає в тому, щоб предмет правочину перебував у власності конкретної особи чи щоб сторона (сторони) правочину перебувала у певному правовому становищі, оскільки, від цього залежить подальша можливість законної реалізації заінтересованою особою її прав.

7.18. Під час розгляду позову про визнання недійсними оспорюваних правочинів суд повинен вирішувати питання про спростування презумпції правомірності правочину та має встановити не лише наявність підстав, із якими закон пов`язує визнання правочину недійсним, але й чи було порушене цивільне право або інтерес особи, за захистом якого позивач звернувся до суду, яке саме право (інтерес) порушене та в чому полягає порушення.

7.19. Недійсність договору як приватно-правова категорія повинна не допускати або присікати порушення цивільних прав та інтересів або ж їх відновлювати. Ініціювання спору не для захисту цивільних прав та інтересів є недопустимим. Приватноправовий інструментарій не повинен використовуватися для невиконання обов`язків чи уникнення сплати боргу боржником.

7.20. Правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

7.21. Загальні вимоги, додержання яких є необхідним для чинності правочину, визначені статтею 203 Цивільного кодекс України, а саме: зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам; особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності; волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі; правочин має вчинятися у формі, встановленій законом; правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.

7.22. Недодержання особою при вчиненні правочину наведених вимог є правовою підставою для визнання його недійсним у судовому порядку (стаття 215 Цивільного кодексу України).

7.23. Відповідно до частини 3 статті 215 Цивільного кодекс України якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).

7.24. У постанові Великої Палати Верховного Суду від 03.07.2019 у справі №369/11268/16-ц(провадження № 14-260цс19) касаційний суд сформував висновок про застосування норм права, за змістом якого позивач вправі звернутися до суду із позовом про визнання договору недійсним, як такого, що направлений на уникнення звернення стягнення на майно боржника, на підставі загальних засад цивільного законодавства (пункт 6статті 3 ЦК України) та недопустимості зловживання правом (частина 3 статті 13 ЦК України), та послатися на спеціальну норму, що передбачає підставу визнання правочину недійсним, якого може бути як підстава, передбачена статтею 234 ЦК України, так і інша, наприклад, підстава, передбачена статтею 228 ЦК України.

7.25. Однією з основоположних засад цивільного законодавства є добросовісність. Дії учасників цивільних правовідносин мають бути добросовісними, відповідати певному стандарту поведінки, що характеризується чесністю, відкритістю і повагою інтересів іншої сторони договору або відповідного правовідношення. Учасники цивільних відносин при здійсненні своїх прав зобов`язані діяти добросовісно, утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб.

7.26. Зобов`язання має ґрунтуватися на засадах добросовісності, розумності та справедливості.

7.27. Не допускаються дії особи, що вчиняються з наміром завдати шкоди іншій особі, а також зловживання правом в інших формах. Сутність зловживання правом полягає у вчиненні особою дій, які складають зміст відповідного суб`єктивного цивільного права, недобросовісно, в тому числі всупереч меті такого права.

7.28. На цих засадах мають ґрунтуватися і договірні відносини.

7.29. Цивільно-правовий договір не може використовуватися учасниками цивільних відносин для уникнення сплати боргу (фраудаторний правочин).

7.30. Договір, який укладений з метою уникнути виконання зобов`язання зі сплати боргу, є формою зловживання правом на укладання договору та розпорядження власністю, оскільки унеможливлює виконання зобов`язання і завдає шкоди кредитору. Договори, дії та рішення суб`єктів приватноправових відносин, що вчиняються з метою завдати шкоди кредитору називають фраудаторними правочинами.

7.31. Правочин, вчинений боржником у період виникнення у нього зобов`язання із погашення заборгованості перед кредитором, внаслідок якого боржник перестає бути платоспроможним, має ставитися під сумнів у частині його добросовісності та набуває ознак фраудаторного правочину як такого, що вчинений боржником на шкоду кредиторам.

7.32. Фраудаторний правочин укладається боржником у період проведення виконавчого провадження з метою виведення свого майна з-під стягнення.

7.33. Такий договір може бути визнаний недійсним, якщо його сторони діють очевидно недобросовісно та зловживають правами стосовно кредитора, укладаючи договір, які порушує майнові інтереси кредитора і направлений на недопущення звернення стягнення на майно боржника.

7.34. Боржник, який відчужує майно (вчиняє інші дії, пов`язані, із зменшенням його платоспроможності) після виникнення у нього зобов`язання діє очевидно недобросовісно та зловживає правами стосовно кредитора.

7.35. Обираючи варіант добросовісної поведінки, боржник зобов`язаний піклуватися про те. щоб його юридично значимі вчинки були економічно обґрунтованими. Також поведінка боржника, повинна відповідати критеріям розумності, що передбачає, що кожне зобов`язання, яке правомірно виникло, повинно бути виконано належним чином, а тому кожний кредитор вправі розраховувати, що усі існуючі перед ним зобов`язання за звичайних умов будуть належним чином та своєчасно виконані. Доброчесний боржник повинен мати на меті добросовісно виконати усі свої зобов`язання, а в разі неможливості такого виконання - надати справедливе та своєчасне задоволення (сатисфакцію) прав та правомірних інтересів кредитора. Такий висновок про застосування норм права сформував Верховний Суд у постанові від 28.11.2019 у справі №910/8357/18.

7.36. Вчинення власником майна правочину з розпорядження належним йому майном з метою унеможливити задоволення вимоги іншої особи - стягувача за рахунок майна цього власника може бути кваліфіковане як зловживання правом власності, оскільки власник використовує правомочність розпорядження майном на шкоду майновим інтересам кредитора. Такий висновок про застосування норм права сформував Верховний Суд у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 07.12.2018 у справі №910/7547/17.

7.37. У постанові Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 13.04.2022 у справі №757/62043/18-ц касаційний суд дійшов висновку, що договір як приватноправова категорія, покликаний забезпечити регулювання цивільних відносин і має бути спрямований на встановлення зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Приватноправовий інструментарій (зокрема, вчинення договору не для регулювання цивільних відносин і не для встановлення, зміни або припинення цивільних прав та обов`язків) не повинен використовуватися учасниками цивільного обороту для невиконання публічних обов`язків, звільнення майна з-під арешту в публічних відносинах або уникнення арешту та/або можливої конфіскації.

7.38. Договір, який укладений з метою уникнути виконання наявного зобов`язання зі сплати боргу, є зловживанням правом на укладання договору та розпорядження власністю, оскільки унеможливлює виконання зобов`язання і завдає шкоди кредитору. Такий договір може вважатися фраудаторним та може бути визнаний судом недійсним за позовом особи, право якої порушено, тобто кредитора.

7.39. Фраудаторні угоди - це угоди, що завдали шкоди боржнику (як приклад, угода з метою виведення майна). Мета такого правочину в момент його укладання є прихованою, але проявляється через дії або бездіяльність, що вчиняються боржником як до, так і після настання строку виконання зобов`язання цілеспрямовано на ухилення від виконання обов`язку.

7.40. Договір, що вчиняється на шкоду кредиторам (фраудаторний договір), може бути як сплатним, так і безоплатним, а також як одностороннім, так і багатостороннім за складом учасників, які об`єднуються спільною метою щодо вчинення юридично значимих дій.

7.41. Формулювання критеріїв фраудаторності правочину залежить від того, який правочин на шкоду кредитору використовує боржник для уникнення задоволення їх вимог. Зокрема, але не виключно, такими критеріями можуть бути: момент вчинення оплатного відчуження майна або дарування (вчинення правочину в підозрілий період, упродовж 3-х років до порушення провадження у справі про банкрутство, після відкриття провадження судової справи, відмови в забезпеченні позову і до першого судового засіданні у справі): контрагент, з яким боржник вчинив оспорювані договори (родичі боржника, пов`язані або афілійовані юридичні особи): щодо сплатних цивільно-правових договорів важливе значення має ціна (ринкова, неринкова ціна), і цей критерій має враховуватися ( висновок викладений у постановах Верховного Суду від 02.06.2021 у справі №904/7905/16, від 24.11.2021 у справі №905/2030/19(905/2445/19)).

7.42. Ознаками вчиненого відповідачами фраудаторного правочину, на переконання суду, є:

- оспорюваний правочин вчинено у період існування у продавця майна (ТОВ "Пивоварений завод") невиконаного грошового зобов`язання перед Черкаською міською радою зі сплати за користування земельною ділянкою на підставі укладеного договору оренди землі;

- оспорюваний правочин вчинено у період після ухвалення Господарським судом Черкаської області рішення у справі у справі №925/1736/21 - 22.02.2022, та незадовго до набрання рішенням суду законної сили - 13.09.2022;

- у період вчинення оспорюваного правочину відповідач ТОВ "Пивоварений завод" усвідомлював ризик можливості звернення стягнення на майно в примусовому порядку з метою виконання рішень суду;

- оспорюваний правочин укладений між пов`язаними особами. ОСОБА_1 у момент вчинення оспорюваного правочину був керівником продавця (ТОВ "Пивоварений завод") та водночас єдиним учасником (засновником) покупця ТОВ "Черкаське пиво";

- на момент укладення осопорюваного правочину єдиним учасником (засновником) продавця ТОВ "Пивоварений завод" була ОСОБА_6 , яка упродовж місяця після вчинення оспорюваного правочину стала єдиним учасником (засновником) покупця ТОВ "Черкаське пиво";

- оспорюваний правочини не відповідає критерію розумності, який передбачає, що кожне зобов`язання, яке правомірно виникло, повинно бути виконано належним чином, тобто не мало на меті добросовісне виконання відповідачем ТОВ "Пивоваренний завод" зобов`язання перед Черкаською міською радою сплати орендної плати за землю, а фактично було спрямоване на зменшення платоспроможності на неможливості звернути стягнення на відчужене майно з метою уникнення від виконання зобов`язання.

7.43. На підставі встановлених обставин суд дійшов переконання, що відповідачі, які є пов`язаними особами, вчинили правочин, предметом якого є відчуження майна, у період коли у відповідача ТОВ "Пивоваренний завод" було невиконане грошове зобов`язання, що встановлено рішеннями суду у справах №925/1736/21 та №925/306/23, які набрали законної сили та підлягають обов`язковому виконанню.

7.44. Вказана обставина переконливо доводить пов`язаність сторін правочину та спільну реалізацію ними волевиявлення на свідоме зловживання правом на шкоду іншій особі, оскільки, діючи недобросовісно та зловживаючи правами на шкоду позивачу Черкаській міській раді як кредитору, сторони мали спільний умисел на використання договору купівлі-продажу виключно з метою уникнення звернення стягнення на майно відповідача ТОВ "Пивоваренний завод" за рішеннями суду.

7.45. Вчинення відповідачами оспорюваного правочину є формою зловживанням правом та завдає шкоди кредитору, оскільки унеможливлює звернення стягнення на майно боржника у виконавчому провадженні та виконання зобов`язання перед кредитором.

7.46. Такий правочин прокурор поставив під сумнів у частині його добросовісності. Вчинений відповідачами правочин набуває ознак фраудаторного правочину як такого, що вчинений боржником на шкоду кредитору. Метою вчинення оспорюваного правочину є уникнення виконання зобов`язання зі сплати боргу та виведення майна з-під стягнення.

7.47. З урахуванням наведеного, суд дійшов висновку, що вчинення відповідачами правочину купівлі-продажу нерухомого майна не відповідає критеріям розумності та добросовісності, а правочин підлягає визнанню недійсним на підставі пункту 6 частини 1 статті 3 Цивільного кодексу України України як такий, що вчинений всупереч принципу добросовісності, та частин 3, 6 статті Цивільного кодексу України з підстав недопустимості зловживання правом.

7.48. Однією із загальних засад цивільного законодавства є судовий захист цивільного права та інтересу. Кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожний суб`єкт господарювання та споживач має право на захист своїх прав і законних інтересів.

7.49. Передумовою для захисту прав та охоронюваних законом інтересів особи є наявність такого права або інтересу та порушення або оспорювання їх іншою особою (іншими особами).

7.50. Одним із способів захисту цивільних прав та інтересу є визнання правочину недійсним.

7.51. Звернення з позовом про визнання недійсним правочину боржника на підставі загальних засад цивільного законодавства та недопустимості зловживання правом є належним способом захисту, який гарантує практичну й ефективну можливість захисту порушених прав кредитора боржника.

7.52. Вимогу прокурора про визнання недійсним договору купівлі-продажу комплексу від 11.08.2022, укладеного між ТОВ "Пивоварений завод" та ТОВ "Черкаське пиво", посвідчений приватним нотаріусом Черкаського міського нотаріального округу Левицькою Е.А., зареєстрований у реєстрі за №4238, суд визнає обґрунтованою, спосіб захисту обраний прокурором є належним та ефективним, доходить висновку про наявність підстав для задоволення позову у цій частині.

7.53. З урахуванням норми частини 1 статті 216 Цивільного кодексу України укладений відповідачами правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю.

7.54. У разі недійсності правочину кожна із сторін зобов`язана повернути другій стороні у натурі все, що вона одержала на виконання цього правочину, а в разі неможливості такого повернення, зокрема тоді, коли одержане полягає у користуванні майном, виконаній роботі, наданій послузі, - відшкодувати вартість того, що одержано, за цінами, які існують на момент відшкодування.

7.55. Цивільні права/інтереси захищаються у спосіб, який передбачений законом або договором, та є ефективним для захисту конкретного порушеного або оспорюваного права/інтересу позивача. Якщо закон або договір не визначають такого ефективного способу захисту, суд відповідно до викладеної в позові вимоги позивача може визначити у рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.

7.56. Судовий захист повинен бути повним та відповідати принципу процесуальної економії, тобто забезпечити відсутність необхідність звернення до суду для вжиття додаткових засобів захисту.

7.57. Основний принцип належного способу захисту та процесуальною економії полягає у тому щоб спір вирішувався судом лише один раз, по одному спору має прийматися лише одне судове рішення, яке здатне поновити порушене право чи інтерес позивача.

7.58. Метою застосування певного способу захисту є усунення невизначеності у правовідносинах учасників, створення необхідних умов для реалізації їхніх прав й запобігання дій зі сторони третіх осіб, які перешкоджають їх здійсненню.

7.59. Визнання недійсним правочину, який опосередковує перехід права власності на майно боржника, не дозволяє у повній мірі захистити порушене право кредитора, який оспорює такий правочин.

7.60. Одним із способів захисту цивільних прав та інтересів є, зокрема, відновлення становища, яке існувало до порушення (пункт 4 частини другої статті 16 Цивільного кодексу України)".

7.61. Відновлення становища, яке існувало до порушення, має місце у випадку, коли припинення порушення суб`єктивного права недостатньо, а з метою поновлення порушеного права у повному обсязі необхідно відновити становище, яке існувало до порушення.

7.62. Верховний Суд у постанові від 18.05.2022 у справі №643/15604/17 виснував, що ефективним способом захисту цивільних прав та інтересів у правовідносинах щодо визнання недійсних договорів, зокрема, фраудаторних правочинів, є вимога про повернення сторін у первісний стан, тобто відновлення становища яке існувало до порушення, наслідком задоволення якої є повернення майна боржнику, відчуженого за недійсним правочином.

7.63. У цій справі є відповідачі - сторони договору купівлі-продажу від 11.08.2021 "вживали право на зло", оскільки, уклавши оспорюваний договір купівлі-продажу, унеможливили звернення стягнення на майно з метою виконання судових рішень Господарського суду Черкаської області від 22.02.2022 у справі №925/1736/21, від 24.04.2023 у справі №925/306/23.

7.64. Способом захисту порушеного права позивача, який обрав прокурор, є вимога відновити становище, яке існувало до порушення, шляхом повернення комплексу нерухомості у власність ТОВ "Пивоварений завод".

7.65. Вказаний спосіб захисту є ефективним для захисту порушеного права та інтересу територіальної громади м. Черкаси у спірних правовідносинах.

7.66. Вимогу прокурора про відновлення становища, яке існувало до порушення, шляхом повернення у власність ТОВ "Пивоварений завод" комплексу нерухомого майна, що розташований на земельній ділянці за кадастровим номером :02:045:0002 по вул. Благовісна, 436, суд визнає обґрунтованою, спосіб захисту обраний прокурором є належним та ефективним, доходить висновку про наявність підстав для задоволення позову у цій частині.

8. Підстави представництва прокурором інтересів держави у справі.

8.1. В Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом (п.3 ч.1 ст. 131-1 Конституції України).

8.2. Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді (стаття 23 Закону України "Про прокуратуру").

8.3. Велика Палата Верховного Суду у постанові від 26 травня 2020 року у справі №912/2385/18 виснувала, що захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні компетентні органи, а не прокурор. Прокурор не повинен вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати компетентний орган, який може і бажає захищати інтереси держави.

8.4. Велика Палата Верховного Суду у постанові від 26 червня 2019 року у справі №587/430/16-ц зазначила, що системне тлумачення абзацу 1 частини 3 статті 23 Закону дозволяє дійти висновку, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави у двох випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати такий захист у спірних правовідносинах; 2) якщо немає органу державної влади, органу місцевого самоврядування чи іншого суб`єкта владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах.

8.5. Прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу.

8.6. Бездіяльність компетентного органу означає, що він знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.

8.7. Звертаючись до відповідного компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.

8.8. Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню, тощо.

8.9. Велика Палата Верховного Суду у постанові від 21 червня 2023 року у справі №905/1907/21 зазначила, що для того, щоб інтереси держави не залишились незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідний компетентний орган, який усупереч вимогам закону не здійснює захисту або робить це неналежно.

8.10. 22.11.2023 Заступник керівника Черкаської обласної прокуратури надіслав Черкаській міській раді лист-запит №15/1-1115вих.23 про виявленні порушення та намір звернення до суду в інтересах держави, у якому просив у строк до 11.12.2023 розглянути питання про захист порушених інтересів територіальної громади міста шляхом звернення до суду та просив повідомити прокурора про вжиті заходи з наданням копій підтверджуючих документів (а.с. 208-210 том 1).

8.11. 15.12.2023 Черкаська міська рада надіслала Заступнику керівника Черкаської обласної прокуратури лист №19356-01-11, у якому не заперечила щодо намірів прокурора звернення до суду в інтересах держави з позовом та повідомила про відсутність у неї бюджетних асигнувань для сплати судового збору для подання позову про визнання недійсним правочину (а.с. 211 том 1).

8.12. 16.01.2024 Заступник керівника Черкаської обласної прокуратури надіслав Черкаській міській раді лист №15/1-33вих.23, у якому повідомив про звернення з позовною заявою в інтересах держави в особі Черкаської міської ради до ТОВ "Пивоварений завод", до ТОВ "Черкаське пиво", третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Другий ВДВС у м. Черкаси ЦМУ МЮ (м. Київ) про визнання правочину недійсним (а.с. 221-226 том 1).

8.13. Суд дійшов висновку, що не звернення Черкаської міської ради до суду з позовом, який би відповідав вимогам процесуального законодавства та відповідно мав змогу захистити інтереси позивача свідчить про те, що Черкаська міська рада неналежно виконує свої повноваження щодо захисту інтересів держави щодо забезпечення своєчасного надходження коштів до бюджету міста, у зв`язку із чим у прокурора виникають обґрунтовані підстави для захисту інтересів держави та звернення до суду з цим позовом.

8.14. Аналогічну правову позицію викладено Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 15.10.2019 у справі № 903/129/18, у постанові Верховного Суду у справі № 910/7916/20 та у постанові Великої Палати Верховного Суду від 21.06.2023 у справі №905/1907/21.

8.15. Бездіяльність Черкаської міської ради є підставою для звернення прокурора з цим позовом до суду з метою захисту інтересів держави, оскільки Черкаська міська рада впродовж тривалого часу не вжила заходів щодо усунення виявлених порушень у сфері формування та виконання місцевого бюджету, до якого мають надходити кошти від використання земельної ділянки.

8.16. Враховуючи повноваження прокурора самостійно визначати, у чому полягає порушення інтересів держави і визначати орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах, суд дійшов висновку, що прокурор у цій справі належним чином обґрунтував та довів підстави для представництва інтересів держави в суді. Підстав для залишення позову без розгляду суд не встановив.

9. Розподіл судових витрат.

9.1. Відповідно до частини 1 статті 123 Господарського процесуального кодексу України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

9.2. За подання позовної заяви, заяви про забезпечення позову та заяви про зміну предмету позову до суду Черкаська обласна прокуратура сплатила судовий збір у розмірі 7570,00 грн, зокрема 4542,00 грн на підставі платіжної інструкції від 11.12.2023 №2803 (а.с. 41 том 1) та 3028,00 грн на підставі платіжної інструкції від 04.03.2024 №331 (а.с. 114 том 2).

9.3. Відповідно до статті 129 Господарського процесуального кодексу України, судовий збір покладається, зокрема, у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, - на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

9.4. Відповідно до положень частини 4 статті 129 Господарського процесуального кодексу України інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

9.5. Оскільки, позовні вимоги прокурора задоволенні повністю судовий збір, сплачений прокурором за подання позовної заяви, суд покладає на відповідачів у рівних частинах у розмірі 3785,00 грн на кожного.

Керуючись статтями 14, 129, 233, 236-241 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити повністю.

Визнати недійсним договір купівлі-продажу комплексу від 11.08.2022, укладений між Товариством з обмеженою відповідальністю "Пивоварений завод" (ідентифікаційний код 39246219, адреса місцезнаходження: 18006, м. Черкаси, вул. Добровольського, 1, каб. 5) та Товариством з обмеженою відповідальністю "Черкаське пиво" (ідентифікаційний код 44750301, адреса місцезнаходження: 18030, м. Черкаси, вул. Благовісна, 436), посвідчений приватним нотаріусом Черкаського міського нотаріального округу Левицькою Е.А., зареєстрований у реєстрі за №4238.

Повернути у власність Товариству з обмеженою відповідальністю "Пивоварений завод" (ідентифікаційний код 39246219, адреса місцезнаходження: 18006, м. Черкаси, вул. Добровольського, 1, каб. 5) нерухоме майно - комплекс, до складу якого входить: адмінбудівля, головний виробничий корпус з підвалом А-2, А'-4, А''-1, пд загальною площею 2901 кв.м, головний виробничий корпус Б-3, Б'-3, Б''-2, Б2-5, б загальною площею 2171,8 кв.м, котельня В-2 загальною площею 355,6 кв.м, столярна майстерня з прибудовами Г-1, г, г' загальною площею 104,1 кв.м, гараж, склад Ж-1, ж' загальною площею 351,8 кв.м, мехмайстерня з підвалом Л-2, пд загальною площею 395,2 кв.м, трансформаторна Н-1 загальною площею 36,1 кв.м, спиртосховище П-1 загальною площею 207 кв.м, прохідна з прибудовою С-1, с загальною площею 56 кв.м, склад Х-1 загальною площею 113,2 кв.м, цех по виготовленню безалкогольних напоїв Т-1 загальною площею 1661,6 кв.м, видувне відділення, компресорна У-2 загальною площею 470,3 кв.м, відділення водоприготування, купажне відділення Ф-2,пд загальною площею 602,4 кв.м, навіси Д, К, Я, S, Р, гаражі Е,З, сарай Л, цех купажу алкогольних напоїв 1П-1 загальною площею 302,7 кв.м, виробничий корпус пивоварні Ю загальною площею 1665,5 кв.м, огорожа 1-5,7-9, свердловина 14, 15, завалочна яма 16, ємності 18, естакада 19, ворота 20, замощення І, ІІ, склад Ш, що розташований за адресою: вул. Благовісна, 436, м. Черкаси, на земельній ділянці кадастровий номер :02:045:0002, реєстраційний номер нерухомого майна 101.

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Пивоварений завод" (ідентифікаційний код 39246219, адреса місцезнаходження: 18006, м. Черкаси, вул. Добровольського, 1, каб. 5) на користь Черкаської обласної прокуратури (ідентифікаційний код 02911119, адреса місцезнаходження: 18001, м. Черкаси, бул. Шевченка, 286, р/р UA0003751 в Державній казначейській службі України у м. Київ) 3785,00 грн (три тисячі сімсот вісімдесят п`ять гривень 00 копійок) витрат зі сплати судового збору.

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Черкаське пиво" (ідентифікаційний код 44750301, адреса місцезнаходження: 18030, м. Черкаси, вул. Благовісна, 436) на користь Черкаської обласної прокуратури (ідентифікаційний код 02911119, адреса місцезнаходження: 18001, м. Черкаси, бул. Шевченка, 286, р/р UA0003751 в Державній казначейській службі України у м. Київ) 3785,00 грн (три тисячі сімсот вісімдесят п`ять гривень 00 копійок) витрат зі сплати судового збору.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення суду, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду протягом двадцяти днів з дня складення повного рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Північного апеляційного господарського суду.

Повне рішення складене 19.04.2024.

Суддя А.І. Гладун