ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД РІВНЕНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

м. Рівне

"16" квітня 2024 р. Справа № 918/822/23(918/932/23)

Господарський суд Рівненської області у складі судді Марач В.В., при секретарі судового засідання Мельник В.Я., розглянувши у загальному позовному провадженні матеріали справи

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Традєкс" (33028, м. Рівне, вул. А.Міцкевича, буд.32, офіс 422, )

до відповідача ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ІН НОМЕР_1 )

про стягнення безпідставно отриманих коштів

В судовому засіданні приймали участь:

від позивача: не з`явився;

від відповідача: адвокат Касаткін Д.М..

В судовому засіданні оголошувалась перерва з 02 по 16 квітня 2024 року.

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Традєкс" звернулося до Господарського суду Рівненської області з позовом до ОСОБА_1 , в якому просить стягнути з останнього кошти в сумі 5485500,00 грн.. Даний позов обгрунтовує наступним. 17 травня 2010 року було створено Товариство з обмеженою відповідальністю "Традєкс". Учасниками Товариства з обмеженою відповідальністю "Традєкс" з його заснування та по 16.06.2023 були: ОСОБА_2 , частка якого у статутному капіталі даного товариства становить 52%; ОСОБА_3 , частка якого у статутному капіталі даного товариства становить 24%; ОСОБА_1 , частка якого у статутному капіталі даного товариства становить 24%.

Позивач зазначає, що директором Товариства з обмеженою відповідальністю "Традєкс", згідно інформації, наявної в реєстрі юридичних осіб з 17 травня 2010 року і по 21 травня 2019 року був ОСОБА_3 , з 21 травня 2019 року - ОСОБА_1 . 18 серпня 2023 року до реєстру юридичних осіб було внесено відомості про зміну директора ТОВ "Традєкс", оскільки ОСОБА_1 відповідно до рішення загальних зборів був тимчасово відсторонений з посади директора.

Як зазначає позивач, на даний час директором ТОВ "Традєкс" - є ОСОБА_4 , що підтверджується випискою з реєстру юридичних осіб.

Позивач вказує, що в проміжок часу з 14 січня 2021 року по 20 червня 2023 року попередній директор ОСОБА_1 , без жодних на те правових підстав, знімав готівкові кошти з рахунку ТОВ "Традєкс" відкритому в АТ "Укрсиббанк" та використовував їх на власний розсуд і у власних (особистих) інтересах. Сума безпідставно отриманих готівкових коштів з рахунку ТОВ "Традєкс", відкритому в АТ "Укрсиббанк" Янчуком Ю.В. складає 5485500,00 грн.. Позивач зазначає, що директор несе відповідальність перед товариством за збитки, заподіяні товариству його діями або бездіяльністю. При цьому вказує, що директор ТОВ "Традєкс" ОСОБА_1 не мав жодного права знімати готівкові кошти з рахунку товариства та використовувати їх для власних потреб, а тому зобов`язаний ці кошти повернути Товариству з обмеженою відповідальністю "Традєкс".

Ухвалою суду від 28.09.2023 матеріали позовної заяви № 918/932/23 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Традєкс" до ОСОБА_1 про стягнення безпідставно отриманих коштів передано за підсудністю до Господарського суду Рівненської області для розгляду в межах справи № 918/822/23 про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю "Традєкс".

Протоколом передачі судової справи раніше визначеному складу суду справу №918/822/23(918/932/23) передано судді Марачу В.В., у провадженні якого перебуває справа №918/822/23 про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю "Традєкс".

Ухвалою суду від 11.10.2023 року позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Традєкс" залишено без руху. Зобов`язано Товариство з обмеженою відповідальністю "Традєкс" у 10 денний строк з дня отримання даної ухвали через відділ канцелярії та документального забезпечення Господарського суду Рівненської області подати належно оформлену позовну заяву, докази направлення Відповідачу копії позовної заяви з додатками листом з описом вкладення, докази сплати судового збору за подання позовної заяви у встановленому законом порядку та розмірі 82282 грн. 50 коп..

16.10.2023 року через відділ канцелярії та документального забезпечення суду від Позивача надійшли: належно оформлена позовна заява, докази направлення Відповідачу копії позовної заяви з додатками листом з описом вкладення, докази сплати судового збору за подання позовної заяви у встановленому законом порядку та розмірі 82282 грн. 50 коп..

Ухвалою суду від 24.10.2023 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Вирішено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження. Розгляд справи по суті призначено на "22" листопада 2023 року.

Ухвалою суду від 22.11.2023 року (в редакції Ухвали суду від 20.12.2023 року) клопотання представника позивача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження задоволено. Вирішено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження. Замінено засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

Ухвалою суду від 26.02.2024 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.

В судове засідання 16.04.2024 року не з`явився представник позивача. Про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, що підтверджується розпискою про оголошення перерви у судовому засіданні від 09.04.2024 року.

З огляду на неявку в судове засідання представника позивача суд зазначає наступне.

Відповідно до статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначена рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Процесуальний порядок провадження у господарських справах визначається Господарським процесуальним кодексом України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови реалізації процесуальних прав і обов`язків суб`єктів господарсько-процесуальних правовідносин та їх гарантій.

Відповідно до частин першої - четвертої статті 13 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

Згідно зі статтею 14 Господарського процесуального кодексу України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Відповідно до частини першої статті 41 Господарського процесуального кодексу України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони та треті особи.

За змістом пункту 2 частини першої та пункту 3 частини другої статті 42 Господарського процесуального кодексу України учасники справи мають право, зокрема брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом, і разом з тим учасники справи зобов`язані з`явитися за викликом суду в судове засідання, якщо їх явка визнана обов`язковою.

Відповідно до частини першої статті 45 Господарського процесуального кодексу України сторонами в судовому процесі - позивачами і відповідачами - можуть бути особи, зазначені у статті 4 цього Кодексу.

Згідно зі статтею 46 Господарського процесуального кодексу України сторони користуються рівними процесуальними правами. Крім прав та обов`язків, визначених у статті 42 цього Кодексу, сторони (позивачі та відповідачі) також мають ще коло прав і обов`язків, передбачених статтею 46 Господарського процесуального кодексу України.

Одним із прав, які надаються учасникам справи, є право брати участь в судовому засіданні, якщо інше не визначено законом (пункт 2 частини першої статті 42 Господарського процесуального кодексу України). Однак, це право не є абсолютним, оскільки учасники зобов`язані з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою (пункт 3 частини другої статті 42 Господарського процесуального кодексу України ).

Відповідно до частини першої статті 120 Господарського процесуального кодексу України суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою.

Крім того, за змістом частини третьої статті 196 Господарського процесуального кодексу України учасник справи може відмовитися від свого права брати участь в судовому засіданні, заявивши клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Отже, учасник справи має право: а) брати участь в судових засіданнях (особисто або через представника); б) не брати участі в судових засіданнях, подавши клопотання про розгляд справи за його відсутності, крім випадків, коли суд визнав явку учасника обов`язковою.

Аналіз зазначених норм процесуального права свідчить про те, що учасник справи не може відмовитися від свого права на участь в судових засіданнях за принципом мовчання, його волевиявлення щодо цього має бути формалізовано.

Дії суду у випадку неявки в судове засідання учасника справи визначені у статті 202 Господарського процесуального кодексу України, відповідно до частини четвертої якої у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

У системно-логічному зв`язку з цією нормою перебуває норма, закріплена у пункті 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України, яка визначає, що суд залишає позов без розгляду, якщо позивач (його представник) не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Системний аналіз змісту частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України свідчить про те, що процесуальним наслідком неявки позивача в судове засідання є залишення позову без розгляду.

Залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду господарським судом справи без прийняття рішення суду по суті спору у зв`язку з виявленням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому, наслідком якої є можливість повторного звернення до суду з тотожним позовом.

Правове значення для прийняття судом рішення про залишення позову без розгляду з підстави нез`явлення позивача у судове засідання, передбаченої цими нормами процесуального права, має одночасна наявність таких обставин, так звані умови для залишення позову без розгляду у випадку неявки позивача в судове засідання: 1) належне повідомлення судом позивача про час і місце судового засідання; 2) неявка позивача в судове засідання або неповідомлення позивачем суду причин його неявки в судове засідання; 3) неподання позивачем суду заяви про розгляд справи за його відсутності.

При цьому зміст частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України свідчить про те, що передбачена цими нормами процесуального права така процесуальна дія суду як залишення позову без розгляду з підстави нез`явлення позивача у судове засідання та неповідомлення про причини своєї неявки не залежить від того, чи була визнана судом явка позивача в судове засідання обов`язковою.

За результатами аналізу змісту положень частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України, можна дійти висновку про те, що у цих нормах законодавець не застосував слова "може", "має право", "за власної ініціативи" та інші подібні у своєму значенні слова. Зазначені норми процесуального права не передбачають можливості інших варіантів дій суду, окрім залишення позовної заяви без розгляду. Формулювання "суд залишає позов без розгляду", що міститься у частині четвертій статті 202 Господарського процесуального кодексу України, та формулювання «суд залишає позов без розгляду», що міститься у пункті 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України, виражає імперативну вказівку суду (судді) щодо заборони продовження розгляду справи, щодо завершення судового провадження без винесення рішення.

Зважаючи на викладене, повноваження суду залишити позов без розгляду, передбачені цими нормами процесуального права, відносяться до імперативних.

Господарський суд, розглядаючи господарські справи, зобов`язаний вчиняти лише ті процесуальні дії і ухвалювати ті процесуальні рішення, які прямо встановлені процесуальним законом, і не може посилатися на те, що у процесуальному законі відсутня пряма чи «імперативна» заборона на вчинення певної процесуальної дії чи ухвалення певного процесуального рішення у вигляді формулювання, що суд не має права продовжити розгляд справи, якщо позивач (його представник) не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Отже, норми, закріплені у частині четвертій статті 202 та у пункті 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України, за методом правового регулювання є імперативними, що означає те, що відповідно до цих норм процесуального права у разі неявки позивача в судове засідання за умови, що він був належним чином повідомлений про час і місце судового засідання, не повідомив суд про причини його неявки та не надав суду заяви про розгляд справи за його відсутності, суд має імперативний процесуальний обов`язок залишити позов без розгляду (аналогічні висновки щодо застосування частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України викладені у постановах Верховного Суду у складі колегії суддів Об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 05 червня 2020 року у справі № 910/16978/19, від 18 листопада 2022 року у справі № 905/458/21).

Європейський суд з прав людини у рішенні від 07.07.1989 у справі "Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain", заява № 11681/85, зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Необхідно враховувати, що Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях наголошує, що кожна сторона, яка задіяна в судовому розгляді, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у справі за її участю, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Господарський процесуальний кодекс України передбачає порядок судового розгляду справи у змагальному порядку за участю обох сторін. Неявка позивача або його представника в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин неявки може означати втрату позивачем юридичного інтересу до розгляду його справи судом.

При цьому суд зазначає, що розгляд справи неодноразово відкладався за клопотанням представника позивача у зв`язку з неможливістю його явки в судове засідання.

Зважаючи на викладене, а також беручи до уваги те, що позивач, який належним чином повідомлений про час та місце судового розгляду справи, у дане судове засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомляв, заяви про розгляд справи без участі його представника не подавав, позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Традєкс" підлягає залишенню без розгляду на підставі пункту 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до частини другої статті 226 Господарського процесуального кодексу України про залишення позову без розгляду постановляється ухвала.

Керуючись статтями 226, 232-235 Господарського процесуального кодексу України, суд-

УХВАЛИВ:

1. Позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Традєкс" залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Північно-західного апеляційного господарського суду, протягом десяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст ухвали складено та підписано 18 квітня 2024 року.

Веб-адреса сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію по справі, що розглядається: http://rv.arbitr.gov.ua.

Суддя Марач В.В.