РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

22.04.2024Справа № 910/1522/24
Господарський суд міста Києва у складі судді Грєхової О.А., розглянувши у спрощеному позовному провадженні матеріали господарської справи

за позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Башта"

до Акціонерного товариства "Сенс Банк"

про стягнення 11 587,64 грн.

Без повідомлення (виклику) сторін.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Башта» звернулось до Господарського суду міста Києва із позовними вимогами до Акціонерного товариства «Сенс Банк» про стягнення заборгованості за період з 01.07.2022 по 31.12.2023 у розмірі 12 464,37 грн., в т.ч. 11 134,26 грн. заборгованість за щомісячним внеском на утримання будинку та прибудинкової території, 604,08 грн. заборгованість за цільовим внеском у фонд капітального ремонту, 111,56 грн. заборгованість за цільовим внеском у фонд поновлення системи протипожежної безпеки, 387,68 грн. втрат від інфляції внаслідок несвоєчасного розрахунку, 226,80 грн. 3% річних.

Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням відповідачем обов`язку зі сплати внесків на утримання будинку та прибудинкової території, як власником квартири АДРЕСА_1 .

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 12.02.2024 судом залишено позовну заяву без руху, встановлено строк для усунення недоліків позовної заяви - протягом п`яти днів з дня вручення ухвали суду та спосіб їх усунення.

13.02.2024 до Господарського суду міста Києва надійшла заява позивача про усунення недоліків.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 19.02.2024 позовну заяву прийнято судом до розгляду та відкрито провадження у справі № 910/1522/24. Приймаючи до уваги малозначність справи в розумінні частини 5 статті 12 Господарського процесуального кодексу України, враховуючи ціну позову, характер спірних правовідносин та предмет доказування, господарським судом вирішено розгляд справи здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін, у зв`язку з чим надано відповідачу строк для подання відзиву на позовну заяву, а позивачу - для подання відповіді на відзив.

З метою повідомлення відповідача про розгляд справи судом та про його право подати відзив на позовну заяву, на виконання приписів Господарського процесуального кодексу України, ухвала суду про відкриття провадження у справі від 19.02.2024 була направлена судом до електронного кабінету відповідача та отримана відповідачем 19.02.2024, що підтверджується наявним в матеріалах справи повідомленням про доставку електронного листа.

Відповідно до ч. 4 ст. 13 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Згідно з ч. 9 ст. 165 Господарського процесуального кодексу України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Згідно з ч. 2 ст. 178 Господарського процесуального кодексу України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

Зважаючи на те, що відповідач у строк, встановлений частиною 1 статті 251 Господарського процесуального кодексу України, не подав до суду відзив на позов, а відтак не скористався наданим йому процесуальним правом, за висновками суду, у матеріалах справи достатньо документів, які мають значення для правильного вирішення спору, внаслідок чого справа з метою дотримання процесуальних строків вирішення спору може бути розглянута за наявними у ній документами відповідно до частини 9 статті 165 Господарського процесуального кодексу України та частини 2 статті 178 Господарського процесуального кодексу України.

Розглянувши подані документи і матеріали, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Господарський суд міста Києва

ВСТАНОВИВ:

Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Башта» (далі - об`єднання, позивач) створено власниками квартир та нежитлових приміщень багатоквартирного будинку АДРЕСА_2 , відповідно до Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку».

Метою створення об`єднання, згідно з пунктом 2.1 його Статуту, є забезпечення і захист прав співвласників, дотримання ними своїх обов`язків, належне утримання та використання спільного майна будинку, забезпечення своєчасного надходження коштів для сплати всіх платежів, передбачених законодавством та цим Статутом.

Відповідно до п. 3.12 Статуту рішення загальних зборів, прийняте відповідно до Статуту, є обов`язковим для всіх співвласників.

Пунктом 5.2 Статуту визначено, зокрема, що співвласник зобов`язаний виконувати рішення статутних органів, прийняті у межа їхніх повноважень та своєчасно і в повному обсязі сплачувати належні внески і платежі.

Рішенням загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Башта», оформленим протоколом №1/2020 від 09.07.2020, затверджено розміри обов`язкових внесків і платежів співвласників багатоквартирного будинку, які сплачують протягом одного місяця, що настає за розрахунковим, а саме:

щомісячний внесок на утримання будинку та прибудинкової території у розмірі 7,13 грн./кв.м у розрахунку на загальну площу квартири;

щомісячний цільовий внесок в фонд капітального ремонту у розмірі 0,37 грн./кв.м у розрахунку на загальну площу квартири;

щомісячний цільовий внесок в фонд поновлення системи протипожежної безпеки на період з 01.08.2020 року до 31.07.2022 року у розмірі 1,23 грн./кв.м у розрахунку на загальну площу квартири;

щомісячний цільовий внесок в фонд встановлення дитячого та спортивного майданчиків на період з 01.08.2020 року до 31.07.2021 року у розмірі 0,60 грн./кв.м у розрахунку на загальну площу квартири;

щомісячний цільовий внесок в фонд зелених газонів з автоматичним поливом на період з 01.08.2020 року до 31.07.2021 року у розмірі 0,25 грн./кв.м у розрахунку на загальну площу квартири;

щомісячний платіж на утримання інфраструктури технічного регулювання та стоянки транспортних засобів, які сплачують власники квартир, які особисто або через уповноважених ними осіб розміщують автомобілі на прибудинковій території з 18:00 год. до 08:00 год. п`ять і більше днів на місяць у разі перебування на прибудинковій території одного автомобіля - у розмірі 350,00 грн./місяць.

Згідно з інформаційною довідкою №309225481 від 07.09.2022 із Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна, 12.07.2019 на підставі рішення приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Юдіна Максима Анатолійовича про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу) індексний номер 47755703 від 12.07.2019 проведено державну реєстрацію права приватної власності Акціонерного товариства "Укрсоцбанк" на об`єкт нерухомого майна - квартиру АДРЕСА_3 .

Акціонерному товариству «Сенс-Банк» (попередня назва - АТ «Альфа-Банк», далі - відповідач), як правонаступнику Акціонерного товариства "Укрсоцбанк" належить право власності на квартиру за адресою: АДРЕСА_4 , загальною площею 90,7 м.кв, у багатоквартирному будинку, де створено Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Башта».

03.12.2019 до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань було внесено запис про державну реєстрацію припинення юридичної особи - Акціонерного товариства «Укрсоцбанк» (номер запису: 4002827).

У вказаному реєстрі також міститься інформація про те, що правонаступником Акціонерного товариства «Укрсоцбанк» є відповідач у справі - Акціонерне товариство «Альфа-Банк» (нова назва Акціонерне товариство «Сенс-Банк»).

Звертаючись з позовом до суду, позивач зазначає, що відповідач, як власник квартири АДРЕСА_3 , неналежним чином виконував свої обов`язки по сплаті вказаних внесків у зв`язку з чим у нього утворився борг за період з 01.07.2022 по 31.12.2023, у загальному розмірі 12 464,37 грн., який складається із заборгованості за щомісячним внеском на утримання будинку та прибудинкової території в розмірі 11 134,26 грн., заборгованості за цільовим внеском в фонд капітального ремонту в розмірі 604,08 грн., заборгованості за цільовим внеском в фонд поновлення системи протипожежної безпеки в розмірі 111,56 грн., що і стало підставою для звернення позивача до суду з даним позовом.

Також, у зв`язку з порушенням відповідачем зобов`язань в частині сплати вказаних внесків, позивачем нараховано та заявлено до стягнення 3% річних в розмірі 226,80 грн. та інфляційних втрат в розмірі 387,68 грн.

Оцінивши подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному, всебічному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до статті 385 Цивільного кодексу України, власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку (будинках) для забезпечення експлуатації такого будинку (будинків), користування квартирами та нежитловими приміщеннями та управління, утримання і використання спільного майна багатоквартирного будинку (будинків) можуть створювати об`єднання співвласників багатоквартирного будинку (будинків). Таке об`єднання є юридичною особою, що створюється та діє відповідно до закону та статуту.

Згідно зі статтями 4, 12 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" об`єднання створюється для забезпечення і захисту прав співвласників та дотримання їхніх обов`язків, належного утримання та використання спільного майна, забезпечення своєчасного надходження коштів для сплати всіх платежів, передбачених законодавством та статутними документами. Основна діяльність об`єднання полягає у здійсненні функцій, що забезпечують реалізацію прав співвласників на володіння та користування спільним майном співвласників, належне утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території, сприяння співвласникам в отриманні житлово-комунальних та інших послуг належної якості за обґрунтованими цінами та виконання ними своїх зобов`язань, пов`язаних з діяльністю об`єднання. Управління багатоквартирним будинком здійснює об`єднання через свої органи управління. Об`єднання самостійно визначає порядок управління багатоквартирним будинком та може змінити його у порядку, встановленому цим Законом та статутом об`єднання.

Статтею 1 Закону України "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку" передбачено, що управління багатоквартирним будинком полягає у вчиненні співвласниками багатоквартирного будинку дій щодо реалізації прав та виконання обов`язків співвласників, пов`язаних з володінням, користуванням і розпорядженням спільним майном багатоквартирного будинку.

За умовами статей 15, 20 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" співвласник зобов`язаний: виконувати обов`язки, передбачені статутом об`єднання; виконувати рішення статутних органів, прийняті у межах їхніх повноважень; використовувати приміщення за призначенням, дотримуватися правил користування приміщеннями; забезпечувати збереження приміщень, брати участь у проведенні їх реконструкції, реставрації, поточного і капітального ремонтів, технічного переоснащення; забезпечувати дотримання вимог житлового і містобудівного законодавства щодо проведення реконструкції, реставрації, поточного і капітального ремонтів, технічного переоснащення приміщень або їх частин; не допускати порушення законних прав та інтересів інших співвласників; дотримуватися вимог правил утримання житлового будинку і прибудинкової території, правил пожежної безпеки, санітарних норм; своєчасно і в повному обсязі сплачувати належні внески і платежі; відшкодовувати збитки, заподіяні майну інших співвласників; виконувати передбачені статутними документами обов`язки перед об`єднанням; запобігати псуванню спільного майна, інформувати органи управління об`єднання про пошкодження та вихід з ладу технічного обладнання; дотримуватися чистоти у місцях загального користування та тиші згідно з вимогами, встановленими законодавством. Статутом об`єднання можуть бути встановлені інші обов`язки співвласників.

Частка співвласника у загальному обсязі внесків і платежів на утримання, реконструкцію, реставрацію, проведення поточного і капітального ремонтів, технічного переоснащення спільного майна у багатоквартирному будинку встановлюється пропорційно до загальної площі квартири (квартир) та/або нежитлових приміщень, що перебувають у його власності. Частка участі співвласника квартири та/або нежитлового приміщення визначається відповідно до його частки як співвласника квартири та/або нежитлового приміщення.

Відповідно до частини 1 статті 12 Закону України "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку" витрати на управління багатоквартирним будинком включають: 1) витрати на утримання, реконструкцію, реставрацію, проведення поточного і капітального ремонтів, технічного переоснащення спільного майна у багатоквартирному будинку; 2) витрати на оплату комунальних послуг стосовно спільного майна багатоквартирного будинку; 21) витрати, пов`язані з виконанням зобов`язань за кредитним договором, укладеним за програмами Фонду енергоефективності; 3) витрати на сплату винагороди управителю в разі його залучення; 4) інші витрати, передбачені рішенням співвласників або законом.

Частиною 2 статті 12 Закону України "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку" передбачено, що витрати на управління багатоквартирним будинком розподіляються між співвласниками пропорційно до їхніх часток співвласника, якщо рішенням зборів співвласників або законодавством не передбачено іншого порядку розподілу витрат.

За умовами частини 3 статті 23 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" внески на утримання і ремонт приміщень або іншого майна, що перебуває у спільній власності, визначаються статутом об`єднання та/або рішенням загальних зборів.

Умовами пункту 5.2 Статуту позивача передбачено обов`язки співвласника, зокрема, виконувати рішення статутних органів, прийняті в межах їх повноважень, а також своєчасно і в повному обсязі сплачувати належні внески і платежі.

Пунктом 3.12 Статуту позивача визначено, що рішення загальних зборів, прийняте відповідно до Статуту, є обов`язковими для всіх співвласників.

Відтак, наявність чи відсутність договору між співвласником будинку та позивачем не впливає на обов`язок співвласника виконувати рішення загальних зборів Об`єднання та брати участь в утриманні будинку.

Аналогічна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 06.03.2018 в справі № 910/2655/17 та від 03.06.2019 в справі № 910/3479/18.

Оскільки матеріалами справи підтверджується та відповідачем не спростовано, що рішеннями співвласників об`єднання, оформленими протоколом № 1/2020 від 09.07.2020, визначено розміри спірних внесків та строки їх внесення, і означені рішення є чинними, відповідач зобов`язаний був виконати зобов`язання з оплати відповідних внесків як співвласник майна у багатоквартирному будинку.

Однак, як зазначає позивач та не заперечується відповідачем, у період з 01.08.2022 по 31.12.2023 АТ «Сенс Банк» належним чином не виконував свої зобов`язання щодо здійснення оплат внесків співвласників багатоквартирного будинку № 23-25.

Натомість, вимоги позивача про стягнення з відповідача внеску на утримання будинку та прибудинкової території в розмірі 618,57 грн. за липень 2022 року, внеску у фонд капітального ремонту в розмірі 33,56 грн. за липень 2022 року та внеску в фонд поновлення системи протипожежної безпеки в розмірі 111,56 грн. вже були предметом розгляду в справі № 910/8894/22, за результатами розгляду якої, рішенням Господарського суду міста Києва від 23.02.2023, залишеним без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 04.09.2023, позовні вимоги задоволено повністю, стягнуто з Акціонерного товариства "Сенс-Банк" на користь Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Башта" 13 368,23 грн. основного боргу, 5 000,00 грн. витрат на професійну правничу допомогу, 104,00 грн. витрат адвоката на оплату адміністративного збору та 1 984,80 грн. судового збору.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 231 ГПК України господарський суд закриває провадження у справі, якщо суд встановить обставини, які є підставою для відмови у відкритті провадження у справі відповідно до пунктів 2, 4, 5 частини першої статті 175 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною другою статті 175 цього Кодексу.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 175 ГПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо є таке, що набрало законної сили, рішення чи ухвала суду про закриття провадження у справі між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав, або є судовий наказ, що набрав законної сили за тими самими вимогами.

За наведених обставин, провадження у справі в частині стягнення внеску на утримання будинку та прибудинкової території в розмірі 618,57 грн. за липень 2022 року, внеску у фонд капітального ремонту в розмірі 33,56 грн. за липень 2022 року та внеску в фонд поновлення системи протипожежної безпеки в розмірі 111,56 грн. підлягає закриттю на підставі п. 3 ч. 1 ст. 231 ГПК України.

В свою чергу, доказів сплати відповідачем внесків за період з серпня 2022 року грудень 2023 року включно, а саме: внесків на утримання будинку та прибудинкової території в розмірі 10 515,69 грн. та внесків у фонд капітального ремонту в розмірі 570,52 грн., до матеріалів справи не надано, а отже за відповідачем обліковується заборгованість у загальному розмірі 11 086,21 грн.

За умовами статей 525, 526 Цивільного кодексу України зобов`язання має виконуватись належним чином, відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту та інших вимог, що звичайно ставляться. Одностороння відмова від виконання зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

Згідно з частиною 1 статті 530 Цивільного кодексу України якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Відповідно до статті 610 Цивільного кодексу України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Відтак, враховуючи те, що сума боргу відповідача по сплаті внесків на утримання будинку і прибудинкової території, яка складає 11 086,21 грн. (з яких: 10 515,69 грн. - заборгованість по внесках на утримання будинку та прибудинкової території та 570,52 грн. - заборгованість по внесках у фонд капітального ремонту), підтверджена належними доказами, наявними в матеріалах справи, і відповідач на момент прийняття рішення не надав документи, які свідчать про погашення вказаної заборгованості перед об`єднанням, чи доказів на спростування наявності такої заборгованості або її розміру, суд дійшов висновку про законність та обґрунтованість вимог позивача до банку в частині стягнення з останнього вищенаведеної суми боргу, в зв`язку з чим даний позов у цій частині підлягає задоволенню.

Також, у зв`язку з неналежним виконанням відповідачем покладеного на нього обов`язку щодо своєчасного внесення вищенаведених платежів на утримання будинку та прибудинкової території, позивачем нараховано та заявлено до стягнення 3% річних в розмірі 226,80 грн. та інфляційні втрати в розмірі 387,68 грн.

За умовами частини 2 статті 625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Таким чином, законом установлено обов`язок боржника у разі прострочення виконання грошового зобов`язання сплатити на вимогу кредитора суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції та трьох відсотків річних за весь час прострочення виконання зобов`язання.

У розумінні положень наведеної норми позивач як кредитор, вправі вимагати стягнення у судовому порядку сум інфляційних нарахувань та процентів річних до повного виконання грошового зобов`язання.

Індекси споживчих цін (індекси інфляції), які є показниками загального рівня інфляції в економіці, розраховуються в цілому за місяць, а не на конкретні дати. Встановлено, що вони розраховуються Державним комітетом статистики України щомісячно та публікуються в наступному за звітним місяці.

Оскільки індекси інфляції є саме коефіцієнтами, призначенням яких є переведення розміру заборгованості у реальну величину грошових коштів з урахуванням знецінення первинної суми, такі інфляційні втрати не можуть бути розраховані за певну кількість днів прострочення, так як їх розмір не відповідатиме реальній величині знецінення грошових коштів, що існував у певний період протягом місяця, а не на конкретну дату чи за декілька днів.

Крім того, необхідно враховувати, що сума боргу з урахуванням індексу інфляції повинна розраховуватися, виходячи з індексу інфляції за кожний місяць (рік) прострочення, незалежно від того, чи був в якийсь період індекс інфляції менше одиниці (тобто мала місце не інфляція, а дефляція).

Якщо прострочення відповідачем виконання зобов`язання з оплати становить менше місяця, то в такому випадку виключається застосування до відповідача відповідальності, передбаченої частиною 2 статті 625 Цивільного кодексу України - стягнення інфляційних втрат за такий місяць.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду у справі № 910/21564/16 від 10.07.2019.

Суд також звертає увагу на те, що за відсутності інших підстав припинення зобов`язання, передбачених договором або законом, зобов`язання, в тому числі й грошове, припиняється його виконанням, проведеним належним чином (стаття 599 Цивільного кодексу України).

Перевіривши наданий позивачем розрахунок 3% та інфляційних втрат, відповідно до якого, розмір 3% річних складає 196,23 грн., а інфляційних втрат - 305,20 грн., судом встановлено, що стягненню з відповідача підлягають 3% річних у розмірі 196,23 грн. та інфляційні втрати в розмірі 305,20 грн.

Статтею 13 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Статтею 74 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог та заперечень.

Відповідно до ст.ст. 76, 77 Господарського процесуального кодексу України, належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Відповідач під час розгляду справи не надав суду належних та допустимих доказів, які б спростовували заявлені позовні вимоги та свідчили про відсутність у нього обов`язку сплатити заявлену до стягнення суму.

За таких обставин, оцінивши подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному, всебічному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов висновку про закриття провадження у справі в частині стягнення заборгованості в розмірі 876,73 грн. за липень 2022 року та часткове задоволення позовних вимог в іншій частині, з покладенням судового збору в цій частині на відповідача в порядку ст. 129 Господарського процесуального кодексу України.

Керуючись ст.ст. 74, 76-80, 129, 231, 236 - 242 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва

ВИРІШИВ:

1. Позов задовольнити частково.

2. Стягнути з Акціонерного товариства «Сенс-Банк» (03150, м. Київ, вул. Велика Васильківська буд. 100; ідентифікаційний код: 23494714) на користь Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Башта» (03110, м. Київ, вул. Клінічна, 23- 25; ідентифікаційний код: 34662390) заборгованість у розмірі 11 086 (одинадцять тисяч вісімдесят шість) грн. 21 коп., 3% річних у розмірі 196 (сто дев`яносто шість) грн. 23 коп., інфляційні втрати у розмірі 305 (триста п`ять) грн. 20 коп. та витрати по сплаті судового збору в розмірі 2 252 (дві тисячі двісті п`ятдесят дві) грн. 01 коп.

3. Провадження у справі в частині стягнення заборгованості у розмірі 876,73 грн. закрити.

4. В іншій частині позову відмовити.

5. Після набрання рішенням Господарського суду міста Києва законної сили видати відповідний наказ.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Повне рішення складено: 22.04.2024

Суддя О.А. Грєхова