ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22.04.2024м. ДніпроСправа № 904/458/24

Суддя Господарського суду Дніпропетровської області Панна С.П., розглянувши матеріали справи в порядку спрощеного позовного провадження без виклику (повідомлення) учасників

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ВЕТО К", 49000, м.Дніпро, вул.Липова, 6,

до фізичної особи-підприємця Базна Антона Михайловича, АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1

про стягнення заборгованості за договором, пені, інфляційних втрат та трьох відсотків річних

СУТЬ СПОРУ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "ВЕТО К" звернулось до Господарського суду Дніпропетровської області з позовною заявою до фізичної особи-підприємця Базна Антона Михайловича, в якій просить суд стягнути заборгованість в розмірі 3 500,00грн., пеню в розмірі 381,24грн. за період з 29.09.2023р. по 26.01.2024р., інфляційні втрати в розмірі 70,46грн. за період з жовтня 2023р. по грудень 2023р., 3 % річних в розмірі 34,50грн. за період з 29.09.2023р. по 26.01.2024р.

Також позивач просить суд стягнути судовий збір в розмірі 3 028,00грн.

Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням умов договору № ВК-37/20 на надання послуг з спостереження за допомогою пульту централізованого спостереження та з виїздом груп реагування від 01 лютого 2020р.

Ухвалою суду від 05.02.2024р. позовну заяву Товариство з обмеженою відповідальністю "ВЕТО К" залишено без руху; встановлено Товариству з обмеженою відповідальністю "ВЕТО К" строк для усунення недоліків - 10 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, а саме: зазначити відомості про наявність або відсутність електронного кабінету у позивача та відповідача (з доказами направлення відповідачу); надати докази направлення позовної заяви з доданими до неї документами на адресу відповідача: 49033, місто Дніпро, вулиця Героїв Сталінграду (на даний час Богдана Хмельницького), будинок 133 Б, квартира 57 (поіменним їх переліком в описі вкладення до листа та фіскальним чеком); зазначити в позовній заяві ідентифікаційний номер відповідача.

До суду від позивача надійшла заява про усунення недоліків.

Ухвалою суду від 19.02.2024р. прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження без виклику (повідомлення) учасників за наявними в матеріалах справи документами.

Відповідач не скористався своїм правом, не направив до суду відзив на позовну заяву. Ухвалу суду від 19.02.2024р. відповідач отримав 26.02.2024р., про що свідчить поштове повідомлення про вручення № 992.

Відповідно до частини 2 статті 178 Господарського процесуального кодексу України у разі неподання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

Згідно із частиною 9 статті 165 Господарського процесуального кодексу України, яка кореспондується із частиною 2 статті 178 цього Кодексу, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Станом на 19.04.2024 від відповідача відзиву на позов чи клопотання про продовження строку на подання відзиву на позов до господарського суду не надходило.

Враховуючи достатність часу, наданого учасникам справи для подання доказів, приймаючи до уваги принципи змагальності та диспозитивної господарського процесу, закріплені у статті 129 Конституції України та статтях 13, 14, 74 Господарського процесуального кодексу України, суд вважає, що господарським судом, в межах наданих йому повноважень, створені належні умови учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених Господарським процесуальним кодексом України, висловлення своєї правової позиції у спорі та надання відповідних доказів.

Враховуючи, що відповідач не використав наданого законом права на подання відзиву на позов та доказів, а матеріали справи в достатній мірі характеризують взаємовідносини сторін, господарський суд вважає за можливе розглянути справу в порядку частини 9 статті 165 Господарського процесуального кодексу України за наявними у ній матеріалами.

Справа згідно статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод розглядалася протягом розумного строку, у зв`язку із вжитими в Україні карантинними заходами та згідно Указу Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні" введенню в Україні воєнного стану з 24 лютого 2022 року.

Згідно з частиною 4 статті 240 Господарського процесуального кодексу України у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи суд підписує рішення без його проголошення.

28.03.2024р. до суду від позивача надійшло клопотання про приєднання матеріалів до справи, а саме, витягу з технічної програми Phoenix HD.

Під час розгляду справи судом досліджені письмові докази, що містяться в матеріалах справи.

Суд, розглянувши наявні в матеріалах справи докази, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позовна заява, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті

ВСТАНОВИВ:

01.01.2020р. між Товариством з обмеженою відповідальністю "ВЕТО К" (надалі - виконавець) та фізичною особою-підприємцем Базним Антоном Михайловичем (надалі - замовник) був укладений договір № ВК-37/20 на надання послуг з спостереження за допомогою пульту централізованого спостереження та з виїздом груп реагування.

Розділом 1 договору сторонами визначено терміни, що застосовуються в даному договорі, а саме:

Спостереження - комплекс організаційно технічних заходів, що здійснює виконавець за допомогою апаратури пунктів централізованого спостереження (надалі за текстом ПЦС) з метою отримання сповіщень про зміну технічних параметрів, що контролюються.

Об`єкт - приміщення замовника, що відокремлене від решти приміщень архітектурно-будівельними конструкціями (капітальними або некапітальними стінами), обладнане системою сигналізації з підключенням до ПЦС. Об`єкти - декілька окремих об`єктів, обладнаних власними системами сигналізації з підключенням до ПЦС.

Спрацювання сигналізації - перехід системи сигналізації, що встановлена на об`єкті, в режим «тривога» та передача відповідного сигналу на ПЦС.

Група реагування виконавця - наряд охоронників виконавця (далі - ГР), призначений для виїзду на об`єкт у разі надходження сигналу «Тривога».

Відповідно до п.2.1. договору «Замовник» доручає, а «Виконавець» зобов`язується здійснювати спостереження за допомогою ПЦС за станом сигналізації та за ручними системами тривожної сигналізації «Об`єктів», перелік яких зазначено в Розрахунку-дислокації (додаток 1 до Договору), та проводити технічне обслуговування системи сигналізації, що встановлена на цих «Об`єктах» (надалі за текстом договору «Об`єкт»), План-схеми «Об`єктів» є невід`ємними частинами Договору.

«Замовник» зобов`язується своєчасно та в повному обсязі оплачувати послуги «Виконавця» на умовах, визначених цим Договором. (п.2.2. договору)

«Виконавець» здійснює реагування на сигнали охоронної сигналізації з моменту здачі до моменту зняття з-під спостереження «Замовником» системи охоронної сигналізації у відповідності до Інструкції (додаток 2 до Договору). (п.2.3. договору)

Відповідно до п.3.1. договору вартість послуг (абонентська плата) за Договором є договірною і визначається у «Розрахунку - Дислокації об`єктів» (додаток 1 до Договору).

До вартості послуг за кожним «Об`єктом», що визначена в «Розрахунку - Дислокації об`єктів» (додаток 1 до Договору), входить не більше 3 (трьох) викликів ГР «Виконавця» за ручними системами тривожної сигналізації протягом поточного місяця.

Кожний наступний виклик ГР «Виконавця» оплачується додатково із розрахунку 50,00грн., (п`ятдесят грн. 00 коп.), без ПДВ.

Згідно п.3.3. договору сума вартості послуг за перший та останній місяці дії договору сплачуються "Замовником" протягом 3 календарних днів з дати підписання цього договору.

Усі наступні платежі (абонентська плата) протягом дії Договору здійснюються «Замовником» щомісячно до 15-го числа поточного місяця (передоплата) за поточний місяць.

У разі не здійснення «Замовником» оплати до останнього числа місяця, в якому надаються послуги, з 01 (першого) числа наступного місяця, «Виконавець» має право тимчасово припинити надання послуг і дію Договору. «Виконавець» відновлює послуги та дію Договору після погашення «Замовником» сум заборгованості з 10 години наступного дня після оплати.

У разі наявності заборгованості по оплаті за послуги більш ніж за два місяці, «Виконавець» має право розірвати Договір достроково в односторонньому порядку.

Відповідно до п.3.4. договору датою оплати вважається дата зарахування грошових коштів на рахунок «Виконавця».

Відсутність у «Замовника» рахунку на оплату не є підставою для невиконання договірних зобов`язань по оплаті послуг. (п.3.6. договору)

У разі відсутності у «Замовника» претензій до наданих послуг та ненадання «Виконавцю» до 5 числа наступного місяця обґрунтованих письмових заперечень щодо якості та обсягу послуг, наданих «Виконавцем» у звітному місяці, вважається, що послуги в такому місяці надані «Виконавцем» в повному обсязі та належним чином і прийняті «Замовником» без зауважень. (п.3.7. договору)

В кінці "кожного місяця «Виконавцем» складається Акт приймання-передачі наданих послуг та надається «Замовнику». Обмін Актами приймання-передачі наданих послуг (надалі-Акт) за цим Договором між Сторонами може здійснюватися шляхом оформлення Актів в електронному вигляді з накладанням електронних цифрових підписів Сторін. (п.3.8. договору)

«Замовник» зобов`язується підписати Акт наданих послуг протягом 5 календарних днів з дати

отримання та повернути «Виконавцеві». За умови неповернення «Замовником» підписаного Акту чи ненадання обґрунтованих заперечень щодо якості та обсягу послуг, наданих «Виконавцем» у звітному місяці, в строк визначений в цьому пункті Договору, вважається, що послуги в такому місяці надані «Виконавцем» в повному обсязі та належним чином і прийняті «Замовником» без зауважень, а Акт приймання-передачі наданих послуг таким, що підписаний Сторонами. (п.3.9. договору)

Згідно п.4.2. договору «Виконавець» має право:

4.2.1. Вимагати від «Замовника» належного виконання його працівниками обов`язків за цим

Договором;

4.2.2. Розірвати цей Договір у випадках, передбачених цим Договором або чинним законодавством України.

Відповідно до 5.2. договору «Замовник» має право:

5.2.1. Вимагати від «Виконавця» належного виконання його працівниками обов`язків за цим

Договором.

У разі, неналежного виконання «Виконавцем» своїх обов`язків протягом 3 (трьох) робочих днів подати претензію в письмовому вигляді. Претензія, що подана «Замовником» після 3-денного терміну, або в усному вигляді, «Виконавцем» не розглядається.

5.2.2. Розірвати цей Договір у випадках і порядку, передбаченому цим Договором або чинним

законодавством.

У випадку несвоєчасної оплати за послуги, «Замовник» виплачує «Виконавцю» пеню у розмірі 1% від суми простроченого платежу за кожен день прострочення оплати, а також штрафні санкції, передбачені ст. 536, 625 ЦК України. (п.п.6.2.1. п.6.2. договору)

В разі хибного спрацювання сигналізації з вини «Замовника», останній сплачує на користь «Виконавця» штраф в розмірі 70,00 (сімдесят) гривень за кожний такий хибний виїзд ГР шляхом перерахування грошових коштів на розрахунковий рахунок «Виконавця» згідно наданого рахунку. (п.п.6.2.2. п.6.2. договору)

Відповідно до п.8.1. договору, він укладається строком на 1 (один) рік і набуває чинності з « 01» лютого 2020 року.

Якщо за 1 місяць до закінчення строку дії Договору жодна із "Сторін" не вимагатиме його припинення, договір вважається пролонгованим (продовженим) на тих же умовах і на кожний наступний рік.

Згідно п.9.1. договору невід`ємною частиною цього Договору є:

1. Додаток 1

2, Додаток 2

3. Додаток 3

4. Додаток 4 (за необхідності)

01.02.2020р. сторонами був підписаний акт № прийому-передачі майна (додаток 4 до договору № ВК-37/20 від 01.02.2020р.), відповідно до якого позивач передав, а відповідач прийняв в тимчасове користування обладнання на суму 3 500,00грн. без ПДВ.

Відповідно до п.1 вказаного вище акту відповідач підтверджує, що несе матеріальну відповідальність за втрату чи пошкодження отриманого в користування обладнання.

Згідно п.2 вказаного вище акту обладнання є власністю позивача і надається відповідачу в користування на період строку дії договору. В разі розірвання або закінчення строку дії договору обладнання підлягає негайному поверненню позивача.

Позивач за зазначає, що договір був розірваний з 28.09.2023р. у зв`язку з тим, що відповідачем було прийнято рішення відмовитися від послуг позивача без попереднього письмового повідомлення про це, а також здійснення самовільного переключення наданого відповідачу в тимчасове користування охоронного обладнання, що є власністю позивача до іншого надавача аналогічних послуг.

Факт самовільного переключення відповідачем охоронного обладнання підтверджується витягом з технічної програми Phoenix HD.

Станом на сьогоднішній день заборгованість складає 3 500,00грн., яка підлягає до стягненню і підтверджується матеріалами справи.

Доказів погашення заборгованості відповідачем не надано.

Щодо стягнення пені в розмірі 381,24грн. за період з 29.09.2023р. по 26.01.2024р.., інфляційних втрат в розмірі 70,46грн. за період з жовтня 2023р. по грудень 2023р. та 3 % річних в розмірі 34,50грн. за період з 29.09.2023р. по 26.01.2024р., суд зазначає наступне.

Положеннями ст.611 ЦК України передбачено, що в разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом.

За приписами ст.614 ЦК України особа, яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом. Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов`язання. Відсутність своєї вини доводить особа, яка порушила зобов`язання.

Статтею 617 ЦК України встановлено підстави звільнення від відповідальності за порушення зобов`язання, а саме: особа, яка порушила зобов`язання, звільняється від відповідальності за порушення зобов`язання, якщо вона доведе, що це порушення сталося внаслідок випадку або непереборної сили. Не вважається випадком, зокрема, недодержання своїх обов`язків контрагентом боржника, відсутність на ринку товарів, потрібних для виконання зобов`язання, відсутність у боржника необхідних коштів.

Норми ст.ст. 614, 617 ЦК України кореспондуються із нормами ст. 218 ГК України, згідно з якими учасник господарських відносин відповідає за невиконання або неналежне виконання господарського зобов`язання чи порушення правил здійснення господарської діяльності, якщо не доведе, що ним вжито усіх залежних від нього заходів для недопущення господарського правопорушення. У разі якщо інше не передбачено законом або договором, суб`єкт господарювання за порушення господарського зобов`язання несе господарсько-правову відповідальність, якщо не доведе, що належне виконання зобов`язання виявилося неможливим внаслідок дії непереборної сили, тобто надзвичайних і невідворотних обставин за даних умов здійснення господарської діяльності. Не вважаються такими обставинами, зокрема, порушення зобов`язань контрагентами правопорушника, відсутність на ринку потрібних для виконання зобов`язання товарів, відсутність у боржника необхідних коштів.

Особливості регулювання грошових зобов`язань встановлено статтею 625 ЦК України, відповідно до якої боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також 3 % річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Формулювання ст.625 ЦК України, коли нарахування процентів тісно пов`язується із застосуванням індексу інфляції, орієнтує на компенсаційний, а не штрафний характер відповідних процентів.

Отже, за змістом наведеної норми закону нарахування 3 % річних входять до складу грошового зобов`язання і вважаються особливою мірою відповідальності боржника за прострочення грошового зобов`язання, оскільки виступають способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у відшкодуванні матеріальних втрат кредитора від знецінення грошових коштів унаслідок інфляційних процесів та отриманні компенсації (плати) від боржника за користування останнім утримуваними грошовими коштами, належними до сплати кредиторові.

У випадку несвоєчасної оплати за послуги, «Замовник» виплачує «Виконавцю» пеню у розмірі 1% від суми простроченого платежу за кожен день прострочення оплати, а також штрафні санкції, передбачені ст. 536, 625 ЦК України. (п.п.6.2.1. п.6.2. договору)

Приймаючи до уваги встановлений факт прострочення відповідачем виконання основного грошового зобов`язання, вимоги про стягнення з нього пені, 3% річних та інфляційних втрат за вказані вище періоди заявлено позивачем обґрунтовано.

Перевіривши розрахунок позивача, суд приходить до висновку, що він є правомірним, обґрунтованим, відповідає вимогам чинного законодавства, тому в цій частині позов підлягає задоволенню, а саме, стягнення пені в розмірі 381,24грн. за період з 29.09.2023р. по 26.01.2024р.., інфляційних втрат в розмірі 70,46грн. за період з жовтня 2023р. по грудень 2023р. та 3 % річних в розмірі 34,50грн. за період з 29.09.2023р. по 26.01.2024р.

За змістом ст. 11 Цивільного кодексу України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.

Договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Договір є двостороннім, якщо правами та обов`язками наділені обидві сторони договору (ст. 626 ЦК України).

Згідно з ч. 1 ст. 175 ГК України майново-господарськими визнаються цивільно-правові зобов`язання, що виникають між учасниками господарських відносин при здійсненні господарської діяльності, в силу яких зобов`язана сторона повинна вчинити певну господарську дію на користь другої сторони або утриматися від певної дії, а управнена сторона має право вимагати від зобов`язаної сторони виконання її обов`язку.

Майнові зобов`язання, які виникають між учасниками господарських відносин, регулюються Цивільним кодексом України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом.

До виконання господарських договорів застосовуються відповідні положення Цивільного кодексу України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом.

Згідно з ч. 1 ст. 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Відповідно до статей 174, 193 ГК України, господарський договір є підставою для виникнення господарських зобов`язань, які повинні виконуватись належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору.

Господарські договори укладаються за правилами, встановленими Цивільним кодексом України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами щодо окремих видів договорів (ч. 7 ст. 179 ГК України).

Суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться. До виконання господарських договорів застосовуються відповідні положення Цивільного кодексу України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом (ч. 1 ст. 193 ГК України).

За своєю правовою природою укладений між сторонами договір є договором про надання послуг.

Згідно з частиною 1 статті 901 Цивільного кодексу України за договором про надання послуг одна сторона (виконавець) зобов`язується за завданням другої сторони (замовника) надати послугу, яка споживається в процесі вчинення певної дії або здійснення певної діяльності, а замовник зобов`язується оплатити виконавцеві зазначену послугу, якщо інше не встановлено договором.

Відповідно до частини 1 статті 903 Цивільного кодексу України якщо договором передбачено надання послуг за плату, замовник зобов`язаний оплатити надану йому послугу в розмірі, у строки та в порядку, що встановлені договором.

Згідно з частиною 1 статті 530 Цивільного кодексу України якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Відповідно до статті 525, 526 Цивільного кодексу України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

Згідно зі статтею 629 Цивільного кодексу України договір є обов`язковим до виконання.

Відповідно до статті 13 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Згідно зі статтею 73 Кодексу, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. (ч. 1 ст. 77 Господарського процесуального кодексу України )

Відповідно до статті 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Статтею 86 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Європейський суд з прав людини у справі «Мантованеллі» проти Франції звернув увагу суду на те, що одним із складників справедливого судового розгляду у розумінні ст.6 Конвенції «Про захист прав людини і основоположних свобод» є право на змагальне провадження.

За викладеного, є правомірними та такими, що підлягають задоволенню позовні вимоги про стягнення з відповідача на користь позивача заборгованості в розмірі 3 500,00грн., пені в розмірі 381,24грн. за період з 29.09.2023р. по 26.01.2024р., інфляційних втрат в розмірі 70,46грн. за період з жовтня 2023р. по грудень 2023р. та 3 % річних в розмірі 34,50грн. за період з 29.09.2023р. по 26.01.2024р.

Відповідно до статті 129 Господарського процесуального кодексу України судові витрати по сплаті судового збору покладаються на відповідача у розмірі 3 028,00грн.

Керуючись статтями 2, 46, 73, 74, 76, 77-79, 86, 91, 129, 233, 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги задовольнити у повному обсязі.

Стягнути з фізичної особи-підприємця Базна Антона Михайловича, АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "ВЕТО К", 49000, м.Дніпро, вул.Липова, 6, заборгованість в розмірі 3 500,00грн., пеню в розмірі 381,24грн., інфляційні втрати в розмірі 70,46грн., 3 % річних в розмірі 34,50грн. та судовий збір в розмірі 3 028,00грн.

Наказ видати після набрання рішенням законної сили.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Центрального апеляційного господарського суду протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складено 22.04.2024

Суддя С.П. Панна