ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
РІШЕННЯ

"22" квітня 2024 р.м. Одеса Справа № 916/599/24

Господарський суд Одеської області у складі судді Літвінов С.В., розглянувши матеріали за вх. № 623/24, за позовом Акціонерного товариства "Херсонгаз" (вул. Поповича, 3, м. Херсон, 73036) до відповідача: Комунальний заклад "Херсонський базовий медичний фаховий коледж" Херсонської обласної ради ( вул. Перекопська 164-А, Херсон, 73036 ) про стягнення 17939,54 грн.;

Відповідно до ч. 13 ст. 8, ч. 2, 5 ст. 252 ГПК України, розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами без повідомлення учасників справи.

ВСТАНОВИВ:

Акціонерне товариство "Херсонгаз" звернулось до Господарського суду Одеської області із позовом про стягнення з Комунального закладу "Херсонський базовий медичний фаховий коледж" Херсонської обласної ради 17939,54 грн., з яких 13044,89грн. - заборгованість за розподілений газ за період січня-грудня 2022 року, інфляційні - 4054,66грн., 3% річних 839,99грн.

Ухвалою суду від 26.02.2024року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Відповідачу ухвала про відкриття провадження у справі була надіслана в межах строку, встановленого Господарським процесуальним кодексом України, на його юридичну адресу, яка зазначена у витязі з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

Як вбачається з матеріалів справи, надіслана судом відповідачу рекомендованим листом з позначкою "Судова повістка" ухвала про відкриття провадження у справі була отримана відповідачем, що підтверджується поштовим повідомленням.

Отже, оскільки ухвала суду про відкриття провадження у справі направлена судом за належною адресою відповідача і отримана, суд доходить висновку, що відповідач повідомлений про відкриття провадження у справі та прийняття позовної заяви до розгляду.

Ухвалою суду від 13.03.2024 внено виправлення до ухвали господарського суду Одеської області від 26.02.2024 року де замість відповідача - Комунальний заклад "Херсонський базовий медичний коледж" Херсонської обласної ради вказати відповідача - Комунальний заклад "Херсонський базовий медичний фаховий коледж" Херсонської обласної ради та замість "за позовом Акціонерного товариства "Херсонгаз" (вул. Павлівська, 29, м. Київ, 01135) " вказати "за позовом Акціонерного товариства "Херсонгаз" (вул. Поповича, 3, м. Херсон, 73036) ".

Згідно з ч.ч.5, 7 ст. 252 ГПК України ст.252 Господарського процесуального кодексу України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учассуд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої із сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву, а позивач - разом з позовом або не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву.

Клопотань про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін від учасників справи до суду не надходило.

Водночас суд зауважує, що відповідно до пунктів 3 та 4 ст. 13 Господарського процесуального кодексу кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи, і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Зі змісту ст. 165 Господарського процесуального кодексу України вбачається, що свої заперечення проти позову відповідач може викласти у відзиві на позовну заяву. При цьому, згідно ч. 4 ст. 165 Господарського процесуального кодексу України, якщо відзив не містить вказівки на незгоду відповідача з будь-якою із обставин, на яких ґрунтуються позовні вимоги, відповідач позбавляється права заперечувати проти такої обставини під час розгляду справи по суті, крім випадків, якщо незгода з такою обставиною вбачається з наданих разом із відзивом доказів, що обґрунтовують його заперечення по суті позовних вимог, або відповідач доведе, що не заперечив проти будь-якої із обставин, на яких ґрунтуються позовні вимоги, з підстав, що не залежали від нього.

Відповідач своїм процесуальним правом на подання відзиву не скористався, жодних заперечень проти позову не надав, з огляду на що суд вважає за можливе відповідно до ч.9 ст.165 ГПК України розглянути справу за наявними в ній матеріалами.

Згідно положень ст. 248 Господарського процесуального кодексу України, суд розглядає справи у порядку спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі.

У відповідності до ч. 4 ст. 240 Господарського процесуального кодексу України, у разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи суд підписує рішення без його проголошення.

Розглянувши матеріали справи суд встановив.

28 січня 2022 року між Акціонерним товариством «Херсонгаз», як Оператором ГРМ (далі Заявник, Оператор ГРМ), та КОМУНАЛЬНИМ ЗАКЛАДОМ "ХЕРСОНСЬКИЙ БАЗОВИЙ МЕДИЧНИЙ ФАХОВИЙ КОЛЕДЖ" ХЕРСОНСЬКОЇ ОБЛАСНОЇ РАДИ (далі Боржник, Споживач), було укладено:

- Типовий договір розподілу природного газу № 1-205В на підставі заяви-приєднання (копія договору та заяви-приєднання додаються) (обєкт обслуговування за адресою м.Херсон вул. Червонопрапорна, 32)

- Типовий договір розподілу природного газу № 1-205 Т на підставі заяви-приєднання (копія договору та заяви-приєднання додаються) (обєкт обслуговування за адресою м.Херсон вул. Олександрівська, 32) , надалі Договора.

У пункті 1.4 зазначених Договорів визначено, що послуга з розподілу природного газу є послугою Оператора ГРМ, яка надається споживачу та включає в себе забезпечення цілодобового доступу споживача до газорозподільної системи і розподіл (переміщення) належного споживачу (його постачальнику) природного газу газорозподільною системою з метою його фізичної доставки до межі балансової належності об`єкта споживача. Відповідно до п. 2.1 Договорів Оператор ГРМ зобов`язується надати Споживачу послугу з розподілу природного газу, а Споживач зобов`язується прийняти зазначену послугу та сплатити її вартість у розмірі, строки та порядку, визначені цим Договором.

Пунктом 6.1 Договорів передбачено, що оплата вартості послуги Оператора ГРМ з розподілу природного газу здійснюється споживачем за тарифом, встановленим Регулятором для Оператора ГРМ, що сплачується як плата за річну замовлену потужність, з урахуванням вимог Кодексу газорозподільних систем (далі Кодекс ГРМ), затвердженого постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі НКРЕКП) № 2494 від 30.09.2015.

Тариф на розподіл природного газу на 2022 рік для товариства встановлений постановою НКРЕКП «Про встановлення тарифу на послуги розподілу природного газу для АТ «ХЕРСОНГАЗ» № 2773 від 22.12.2021.

Відповідно до п. 6.3 Договорів величина річної замовленої потужності об`єкта (об`єктів) Споживача на розрахунковий календарний рік визначається відповідно до Кодексу ГРМ. Місячна вартість послуги розподілу природного газу визначається як добуток 1/12 річної замовленої потужності об`єкта (об`єктів) Споживача на тариф, встановлений Регулятором для відповідного Оператора ГРМ із розрахунку місячної вартості одного кубічного метра замовленої потужності.

Додатковими угодами до Типового договору розподілу природного газу № 1-205В та № 1-205Т Сторони дійшли згоди, що укладені Договори поширюють свою дію на відносини, що склалися між Сторонами з 01 січня 2022 року та діє до 31.12.2022 включно

Позивач зазначає, що протягом строку дії Договорів (під час фактичної окупації та після деокупації міста Херсона) Товариство не припиняло свою господарську діяльність та належним чином виконувало свої зобов`язання відповідно до умов укладеного Договору, оскільки саме по собі місце розташування об`єктів газоспоживання Споживача на території, що була тимчасово окупована, жодним чином не вплинуло на щомісячне забезпечення цілодобового доступу Споживача до газорозподільної системи. Винятком став лише період з 24.09.2022 по 15.11.2022, протягом якого ТОВ «Оператор газотранспортної системи України» не здійснювало передачу обсягів природного газу до газорозподільних мереж АТ«Херсонгаз», на підставі чого нарахування плати за послуги розподілу природного газу за вказаний період споживачам не здійснювалося.

Згідно з п. 6.8 Договору надання Оператором ГРМ послуги з розподілу природного газу Споживачу, що не є побутовим, має підтверджуватися підписаним між Сторонами актом наданих послуг, що оформлюється відповідно до вимог Кодексу

Позивач звертає увагу суду, що факт надання послуг з розподілу природного газу за визначеним Договором також безпосередньо підтверджується, зокрема, належним чином укладеними між Сторонами актами наданих послуг з розподілу природного газу в період з січня 2022 року по грудень 2022 року, в т.ч. актами коригування.

З урахуванням внесених до Договору Додатковою угодою змін, відповідно до абз. 1 п. 6.6 Договору оплата вартості послуги з розподілу природного газу за Договором здійснюється Споживачем, який не є побутовим, та фінансується за рахунок бюджетних коштів до 10 числа місяця, наступного за звітним, відповідно до акта наданих послуг.

По Договору № 1- 205В за період з січня 2022 року по грудень 2022 року послуга розподілу надана на суму 2567,11 грн, оплата в супереч умов договору часткова у розмірі 1500,18 грн. Таким чином, заборгованість Споживача перед АТ «Херсонгаз» за послуги розподілу природного газу у зв`язку з невиконанням взятих на себе договірних зобов`язань в період з січня 2022 року по грудень 2022 року становить 1066,93 грн.

По Договору № 1- 205Т за період з січня 2022 року по грудень 2022 року послуга розподілу надана на суму 28821,70 грн, оплата в супереч умов договору часткова у розмірі 16843,74грн. Таким чином, заборгованість Споживача перед АТ «Херсонгаз» за послуги розподілу природного газу у зв`язку з невиконанням взятих на себе договірних зобов`язань в період з січня 2022 року по грудень 2022 року становить 11977,96 грн.

Враховуючи, що відповідач заборгованість за послуги розподілу природного газу в розмірі 13044,89грн. не сплатив тому позивач нарахував інфляційні в розмірі 4054,66грн. та 3% річних в розмірі 839,99грн.

Отже, Акціонерне товариство "Херсонгаз" звернулось до Господарського суду Одеської області із позовом про стягнення з Комунального закладу "Херсонський базовий медичний фаховий коледж" Херсонської обласної ради 17939,54 грн., з яких 13044,89грн. - заборгованість за розподілений газ за період січня-грудня 2022 року, інфляційні - 4054,66грн., 3% річних 839,99грн.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступних висновків.

У відповідності до ст.11 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а підставою виникнення цивільних прав та обов`язків є договори та інші правочини. Правочин, різновидом якого є договори - основний вид правомірних дій це волевиявлення осіб, безпосередньо спрямовані на виникнення, зміну або припинення цивільних прав і обов`язків. При цьому, ст.12 ЦК України передбачає, що особа здійснює свої цивільні права вільно на власний розсуд.

Згідно зі ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Відповідно до ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути, зокрема: припинення правовідношення.

Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом. Суд може відмовити у захисті цивільного права та інтересу особи в разі порушення нею положень частин другої - п`ятої статті 13 цього Кодексу.

Правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Він може вчинятися усно або в письмовій формі. Сторони мають право обирати форму правочину, якщо інше не встановлено законом. Правочин, для якого законом не встановлена обов`язкова письмова форма, вважається вчиненим, якщо поведінка сторін засвідчує їхню волю до настання відповідних правових наслідків (ст.ст.202, 205 Цивільного кодексу України).

За положеннями ч.ч.1, 2 ст.11 ЦК України, цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.

За приписами ст. 174 Господарського кодексу України, однією з підстав виникнення господарського зобов`язання є укладання господарського договору та іншої угоди, що передбачені законом, а також угод, не передбачених законом, але таких, які йому не суперечать.

Відповідно до ст. 173 Господарського кодексу України, ст. 509 Цивільного кодексу України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона зобов`язана вчинити на користь другої сторони певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор мас право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених ст. 11 Цивільного кодексу України.

Згідно зі ст. 526 Цивільного кодексу України та ст. 193 Господарського кодексу України, зобов`язання повинні виконуватись належним чином, відповідно до норм законодавства.

Відповідно до ст. 525 Цивільного кодексу України встановлює, що одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається.

Відповідно до ст. 626 Цивільного кодексу України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Положеннями ст. 629 Цивільного кодексу України передбачено, що договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Так, судом встановлено, що 28 січня 2022 року між Акціонерним товариством «Херсонгаз», як Оператором ГРМ (далі Заявник, Оператор ГРМ), та КОМУНАЛЬНИМ ЗАКЛАДОМ "ХЕРСОНСЬКИЙ БАЗОВИЙ МЕДИЧНИЙ ФАХОВИЙ КОЛЕДЖ" ХЕРСОНСЬКОЇ ОБЛАСНОЇ РАДИ (далі Боржник, Споживач), було укладено:

- Типовий договір розподілу природного газу № 1-205В на підставі заяви-приєднання (копія договору та заяви-приєднання додаються) (обєкт обслуговування за адресою м.Херсон вул. Червонопрапорна, 32)

- Типовий договір розподілу природного газу № 1-205 Т на підставі заяви-приєднання (копія договору та заяви-приєднання додаються) (обєкт обслуговування за адресою м.Херсон вул. Олександрівська, 32).

По Договору № 1- 205В за період з січня 2022 року по грудень 2022 року послуга розподілу надана на суму 2567,11 грн, оплата в супереч умов договору часткова у розмірі 1500,18 грн. Таким чином, заборгованість Споживача перед АТ «Херсонгаз» за послуги розподілу природного газу у зв`язку з невиконанням взятих на себе договірних зобов`язань в період з січня 2022 року по грудень 2022 року становить 1066,93 грн.

По Договору № 1- 205Т за період з січня 2022 року по грудень 2022 року послуга розподілу надана на суму 28821,70 грн, оплата в супереч умов договору часткова у розмірі 16843,74грн. Таким чином, заборгованість Споживача перед АТ «Херсонгаз» за послуги розподілу природного газу у зв`язку з невиконанням взятих на себе договірних зобов`язань в період з січня 2022 року по грудень 2022 року становить 11977,96 грн.

Таким чином, судом встановлено, що станом на дату звернення до суду заборгованість Відповідача перед АТ «ХЕРСОНГАЗ» за послуги розподілу природного газу складає 13044,89грн., у зв`язку з чим позовна вимога позивача підлягає судом задоволенню повністю.

Крім того, позивачем заявлено позовні вимоги щодо стягнення з відповідача 4054,66грн. інфляційні витрати, 839,99грн. 3% річних.

Згідно ст.625 зазначеного кодексу боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Враховуючи приписи законодавства, встановлення судом заборгованості відповідача та несвоєчасне погашення заборгованості, заявлені позивачем позовні вимоги щодо стягнення з відповідача 4054,66грн. інфляційні витрати, 839,99грн. 3% річних, за неналежне виконання умов договору підлягають судом задоволенню в повній мірі.

Станом на день розгляду справи, відповідач борг не сплатив, документів спростовуючих позовні вимоги не надав.

Відповідно до вимог ч.1 ст.73 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно ч.1 ст.74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

У відповідності до ст.76 ГПК України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Зі змісту ст.77 ГПК України вбачається, що обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Докази, одержані з порушенням закону, судом не приймаються.

Відповідно до ст.79 ГПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

При цьому, суд звертає увагу сторін на те, що згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини (ЄСПЧ), яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів… мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. І хоча п.1 ст. 6 Конвенції зобов`язує суду обґрунтувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення. Саме такі висновки викладені у рішенні ЕСПЧ від 10.02.2010р.у справі "Серявін та інші проти України".

Статтею 86 ГПК України встановлено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Частинами ч.ч.1, 2, 3 ст.13 ГПК України встановлено, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Принцип рівності сторін у процесі вимагає, щоб кожній стороні надавалася розумна можливість представляти справу в таких умовах, які не ставлять цю сторону у суттєво невигідне становище відносно другої сторони (п.87 Рішення Європейського суду з прав людини у справі "Салов проти України" від 06.09.2005р.).

У Рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Надточий проти України" від 15.05.2008р. зазначено, що принцип рівності сторін передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом.

Змагальність означає таку побудову судового процесу, яка дозволяє всім особам - учасникам певної справи відстоювати свої права та законні інтереси, свою позицію у справі.

Принцип змагальності є процесуальною гарантією всебічного, повного та об`єктивного з`ясування судом обставин справи, ухвалення законного, обґрунтованого і справедливого рішення у справі.

Враховуючи приписи законодавства, встановлення судом заборгованості відповідача, заявлені позивачем позовні вимоги підлягають судом задоволенню в повній мірі.

Судові витрати по сплаті судового збору покласти на відповідача згідно ст.129 ГПК України.

Керуючись ст. ст. 73, 74, 79, 86, 129, п.2 ч. 1 ст. 231, 232, 233, 236-238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, суд, -

В И Р І Ш И В:

1. Позовні вимоги задовольнити повністю.

2. Стягнути з Комунального закладу "Херсонський базовий медичний фаховий коледж" Херсонської обласної ради (вул. Перекопська 164-А, Херсон, 73036, код 02011657) на користь Акціонерного товариства "Херсонгаз" (вул. Поповича, 3, м. Херсон, 73036, ) 13044,89грн. - заборгованість за розподілений газ за період січня-грудня 2022 року, інфляційні - 4054,66грн., 3% річних 839,99грн. та 2422,40 грн. судового збору.

Наказ видати згідно зі ст. 327 ГПК України.

Повний текст рішення складено 22 квітня 2024 р.

Відповідно до ст. 241 Господарського процесуального кодексу України рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя С.В. Літвінов