УХВАЛА

16.04.2024Справа № 910/4451/24

Суддя Щербаков С.О., розглянувши позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Перша Будівельна Корпорація»

до Фізичної особи-підприємця Савуляк Ігоря Миколайовича

про визнання фіктивним договору та визнання угоди про наміри (усну домовленість) недійсною

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Перша Будівельна Корпорація» (далі - позивач) звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до Фізичної особи-підприємця Савуляк Ігоря Миколайовича (далі - відповідач) про визнання фіктивним договору та визнання угоди про наміри (усну домовленість) недійсною.

Також, разом з позовною заявою ТОВ «Перша Будівельна Корпорація» подано клопотання про призначення судової експертизи.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку, що позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю «Перша Будівельна Корпорація» підлягає поверненню, оскільки подана з порушенням п. 2 ч. 5 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до ч. 1 ст. 173 Господарського процесуального кодексу України, в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги. Похідною позовною вимогою є вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги).

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Згідно статті 47 Господарського процесуального кодексу України, позов може бути пред`явлений спільно кількома позивачами або до кількох відповідачів. Кожен із позивачів або відповідачів щодо іншої сторони діє в судовому процесі самостійно. Участь у справі кількох позивачів і (або) відповідачів (процесуальна співучасть) допускається, якщо:1) предметом спору є спільні права чи обов`язки кількох позивачів або відповідачів; 2) права або обов`язки кількох позивачів чи відповідачів виникли з однієї підстави; 3) предметом спору є однорідні права і обов`язки.

Отже, позивач має право об`єднати в одній позовній заяві кілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами (зокрема, про стягнення неповернутого кредиту, відсотків за користування кредитом і неустойки; про визнання недійсним акта і про відшкодування заподіяної у зв`язку з його виданням шкоди; про стягнення вартості недостачі товару, одержаного за кількома транспортними документами і оформленої одним актом приймання або коли такий товар сплачено за одним розрахунковим документом; про спонукання до виконання зобов`язань за господарським договором і про застосування заходів майнової відповідальності за його невиконання тощо). Право об`єднати кілька однорідних позовних заяв або справ, у яких беруть участь ті ж самі сторони, надане також судді. При цьому останній вправі вирішувати питання про об`єднання лише тих заяв (справ), які перебувають в його провадженні. Однорідними можуть вважатися позовні заяви, які, пов`язані з однорідними позовними вимогами і водночас подані одним і тим же позивачем до одного й того самого відповідача (чи відповідачів) або хоча й різними позивачами, але до одного й того ж відповідача. Однорідними ж позовними вимогами є такі, що виникають з одних і тих самих або з аналогічних підстав і водночас пов`язані між собою одним і тим самим способом захисту прав і законних інтересів.

Як вбачається з прохальної частини позовної заяви № б/н від 11.04.2024 Товариство з обмеженою відповідальністю «Перша Будівельна Корпорація» просить суд:

- визнати фіктивним договір поставки №29/09/17 від 29.09.2017 року, між ТОВ «Перша будівельна корпорація» та Фізичною особою підприємцем Савуляк І.М.;

- визнати угоду про наміри (усну домовленість) між ТОВ «Перша будівельна корпорація» та ФОП Савуляк І.М. щодо підписання в майбутньому основного договору про надання консультативних послуг недійсною та такою, що не породжує правових наслідків у вигляді виконання зобов`язання.

Позовні вимоги в частині визнання фіктивним договору поставки обгрунтовані тим, що 21.03.2024 до Господарського суду міста Києва звернувся Савуляк Ігор Миколайович (Заявник, Відповідач) із заявою про порушення провадження у справі про банкрутство юридичної особи - ТОВ «Перша Будівельна Корпорація». В якості фактичних обставин, що стали підставами для звернення до суду із цією заявою зазначено, що ТОВ «ПБК» має перед Савуляк І.М. непогашену заборгованість в розмірі 366 293,76 грн з оплати за поставлений товар та за виконані роботи за договором поставки № 29/09/17 від 29.09.2017 року, з урахуванням інфляційних втрат, 3% річних, штрафних санкцій. Проте, як зазначає позивач станом на 29.09.2017 року ТОВ «Перша будівельна корпорація» не приймала участі у підписанні оспорюваного договору поставки і не замовляла відповідні послуги та товари.

В той же час, вимога позивача про визнання угоди про наміри (усну домовленість) між ТОВ «Перша будівельна корпорація» та ФОП Савуляк І.М. щодо підписання в майбутньому основного договору про надання консультативних послуг недійсною та такою, що не породжує правових наслідків у вигляді виконання зобов`язання обгрунтована тим, що відповідач у своїй заяві про порушення провадження у справі про банкрутство юридичної особи також зазначає, що листом від 31/05/1-2018 від 31.05.2018 року ТОВ «Перша будівельна корпорація» повідомило його про свою відмову в односторонньому порядку від укладення з ним договору про надання консультативних послуг та від надання таких послуг та начебто підтвердило своє зобов`язання повернути відповідачу грошові кошти в розмірі 16 075, 00 гривень, які з метою укладення такого договору були перераховані відповідачем на поточний рахунок позивача 4-ма платежами. Проте, як вказує позивач угода сторін про наміри в силу закону не може бути визнана попереднім договором і не породжує юридичних наслідків.

Отже, розглядаючи такі вимоги, суд повинен надати правову оцінку кожній з підстав позову, відповідність їх вимогам закону; судом мають бути встановлені обставини щодо наявності/відсутності підстав для визнання фіктивним договору поставки №29/09/17 від 29.09.2017 та, відповідно дослідити на предмет обгрунтованості другу самостійну вимогу немайнового характеру про визнання угоди про наміри (усну домовленість) між ТОВ «Перша будівельна корпорація» та ФОП Савуляк І.М. щодо підписання в майбутньому основного договору про надання консультативних послуг недійсною та такою, що не породжує правових наслідків у вигляді виконання зобов`язання.

Тобто, спірні правовідносини стосуються різних обставин, підтверджуються різними доказами та не пов`язані між собою.

Суду необхідно буде здійснити аналіз кожної окремо взятої підстави позову, надати їм правову оцінку з дослідженням окремо взятого кола доказів.

Таким чином, суд дійшов до висновку, що сумісний розгляд заявлених позовних вимог суттєво утруднить вирішення спору.

Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України, суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи також у разі, якщо порушено правила об`єднання позовних вимог (крім випадків, в яких є підстави для застосування положень статті 173 цього Кодексу).

За таких обставин, оскільки позивачем порушено правила об`єднання позовних вимог, суд дійшов до висновку про повернення заявникові позовної заяви та доданих до неї документів без розгляду.

Проте, суд звертає увагу заявника на те, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею до господарського суду в загальному порядку після усунення недоліків.

Враховуючи наведене та керуючись п. 2 ч. 5 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Перша Будівельна Корпорація» та додані до неї матеріали, разом з клопотанням про призначення експертизи повернути заявнику без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Дата складання та підписання повного тексту ухвали: 16.04.2024.

Ухвали, постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом протягом десяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Щербаков С.О.