ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КІРОВОГРАДСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 квітня 2024 рокуСправа № 912/388/24

Господарський суд Кіровоградської області у складі судді Поліщук Г.Б., за участю секретаря судового засідання Ліподат Я.В., розглянув у відкритому судовому засіданні матеріали справи №912/388/24

за позовом Керівника Кропивницької окружної прокуратури Кіровоградської області, 25002, м. Кропивницький, вул. Євгена Чикаленка, 11 в інтересах держави в особі

1. Східного офісу Державної аудиторської служби України, 49101, м. Дніпро, вул. Володимира Антоновича, буд. 22, корп. 2 в особі Управління Східного офісу Держаудитслужби в Кіровоградській області, 25006, м. Кропивницький, вул. Архітектора Паученка, 64/53

2. Кіровоградської обласної ради, 25022, м. Кропивницький, пл. Героїв Майдану, 1

до відповідачів: 1. Товариства з обмеженою відповідальністю "ГАЗЕЙДЖЕНСІ2022" (попередня назва ТОВ "ТРАСТЕНЕРГОАЛЬЯНС"), 82400, Львівська область, м. Стрий, вул. Тараса Шевченка, буд. 179

2. Комунального закладу "Кіровоградська обласна спеціалізована дитячо-юнацька спортивна школа олімпійського резерву "Надія", 25006, м. Кропивницький, просп. Європейський, 1

про визнання недійсними додаткових угод, стягнення 187 550,56 грн

за участю представників:

від прокуратури - Топонар Н.С., посвідчення № 075395 від 01.03.2023;

від позивача 1 - участі не брали;

від позивача 2 - участі не брали;

від відповідача 1 - участі не брали;

від відповідача 2 - участі не брали.

В судовому засіданні оголошено вступну та резолютивну частини рішення суду.

До Господарського суду Кіровоградської області надійшла позовна заява Керівника Кропивницької окружної прокуратури Кіровоградської області в інтересах держави в особі Східного офісу Державної аудиторської служби України в особі Управління Східного офісу Держаудитслужби в Кіровоградській області, Кіровоградської обласної ради до Товариства з обмеженою відповідальністю "ГАЗЕЙДЖЕНСІ2022" (попередня назва ТОВ "ТРАСТЕНЕРГОАЛЬЯНС"), Комунального закладу "Кіровоградська обласна спеціалізована дитячо-юнацька спортивна школа олімпійського резерву "Надія" з наступними вимогами:

- визнати недійсною додаткову угоду №1 від 19.04.2021 до Договору про постачання електричної енергії споживачу № 1-2021 від 31.03.2021, укладеного між Товариством з обмеженою відповідальністю "ТРАСТЕНЕРГОАЛЬЯНС" () та Комунальним закладом "Кіровоградська обласна спеціалізована дитячо-юнацька спортивна школа олімпійського резерву "Надія" ();

- визнати недійсною додаткову угоду №2 від 21.07.2021 до Договору про постачання електричної енергії споживачу № 1-2021 від 31.03.2021, укладеного між Товариством з обмеженою відповідальністю "ТРАСТЕНЕРГОАЛЬЯНС" () та Комунальним закладом "Кіровоградська обласна спеціалізована дитячо-юнацька спортивна школа олімпійського резерву "Надія" ();

- визнати недійсною додаткову угоду №3 від 06.08.2021 до Договору про постачання електричної енергії споживачу № 1-2021 від 31.03.2021, укладеного між Товариством з обмеженою відповідальністю "ТРАСТЕНЕРГОАЛЬЯНС" () та Комунальним закладом "Кіровоградська обласна спеціалізована дитячо-юнацька спортивна школа олімпійського резерву "Надія" ();

- визнати недійсною додаткову угоду №4 від 12.08.2021 до Договору про постачання електричної енергії споживачу № 1-2021 від 31.03.2021, укладеного між Товариством з обмеженою відповідальністю "ТРАСТЕНЕРГОАЛЬЯНС" () та Комунальним закладом "Кіровоградська обласна спеціалізована дитячо-юнацька спортивна школа олімпійського резерву "Надія" ();

- визнати недійсною додаткову угоду №5 від 13.08.2021 до Договору про постачання електричної енергії споживачу № 1-2021 від 31.03.2021, укладеного між Товариством з обмеженою відповідальністю "ТРАСТЕНЕРГОАЛЬЯНС" () та Комунальним закладом "Кіровоградська обласна спеціалізована дитячо-юнацька спортивна школа олімпійського резерву "Надія" ();

- визнати недійсною додаткову угоду №6 від 31.08.2021 до Договору про постачання електричної енергії споживачу № 1-2021 від 31.03.2021, укладеного між Товариством з обмеженою відповідальністю "ТРАСТЕНЕРГОАЛЬЯНС" () та Комунальним закладом "Кіровоградська обласна спеціалізована дитячо-юнацька спортивна школа олімпійського резерву "Надія" ();

- визнати недійсною додаткову угоду №7 від 31.08.2021 до Договору про постачання електричної енергії споживачу № 1-2021 від 31.03.2021, укладеного між Товариством з обмеженою відповідальністю "ТРАСТЕНЕРГОАЛЬЯНС" () та Комунальним закладом "Кіровоградська обласна спеціалізована дитячо-юнацька спортивна школа олімпійського резерву "Надія" ();

- стягнути з ТОВ "ГАЗЕЙДЖЕНСІ2022" () надмірно отримані кошти в сумі 187 550,56 грн на користь загального фонду обласного бюджету Кіровоградської обласної ради;

- покласти на відповідачів судові витрати.

В обґрунтування позовних вимог прокурором зазначено про те, що оспорювані додаткові угоди суперечать п. 2 ч. 5 ст. 41 Закону України "Про публічні закупівлі", оскільки укладені без належного підтвердження коливання цін на ринку в період виконання умов договору. У зв`язку з чим на підставі додаткових угод надмірно сплачено бюджетних коштів на загальну суму 187 550,56 грн. Прокурор, зокрема, зазначив, що висновки торгово-промислової палати не є належними підставами для збільшення ціни електроенергії.

Ухвалою від 19.02.2024 господарський суд прийняв позовну заяву до розгляду та відкрив провадження у справі № 912/388/24; постановив справу № 912/388/24 розглядати за правилами загального позовного провадження; підготовче засідання призначив на 12.03.2024 на 11:00 год, встановив сторонам строки для подачі заяв по суті справи.

27.02.2024 Східним офісом Державної аудиторської служби України подано до суду письмову позицію щодо позовних вимог прокурора, якою підтримано заявлені позовні вимоги у повному обсязі.

01.03.2024 від відповідача - 2 надійшов відзив на позовну заяву, у якому зокрема, зазначено, що позов прокурора в частині заявлених вимог щодо визнання недійсними додаткових угод та стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю "ГАЗЕЙДЖЕНСІ2022" (попередня назва ТОВ "ТРАНСЕНЕРГОАЛЬЯНС") надмірно отриманих коштів в сумі 187 550,56 грн та судових витрат підтримує, оскільки неодноразово з приводу заявлених прокурором обставин звертались письмово як до Кропивницької окружної прокуратури Кіровоградської області так і до органу Державної влади в якості Кіровоградської обласної ради. В частині позову прокурора, змістом якого зазначено внесення Комунального закладу "Кіровоградська обласна спеціалізована дитячо-юнацька спортивна школа олімпійського резерву "Надія" до співвідповідача заперечив повністю та вважає віднесення вищевказаної установи на сторону співвідповідача необґрунтованим.

11.03.2024 від прокурора надійшла відповідь на відзив. У вказаній відповіді прокурор зазначив, що прокурором в позовній заяві належним чином обґрунтовано визначення суб`єктного складу в даній справі. Також, прокурором відзначено, що відповідач - 2 будучи стороною недійсних правочинів та особою, за рахунок якої відповідачем - 1 безпідставно набуто стягувані грошові кошти (кошти за непоставлений товар - електричну енергію), не скористався право відмови від укладання додаткових угод, підписав їх без жодних заперечень, чим сприяв укладенню спірних додаткових угод.

11.03.2024 Кіровоградською обласною радою подано заяву, за містом якої підтримано позовну заяву прокурора в повному обсязі.

12.03.20254 від відповідача - 2 надійшли заперечення, за змістом яких в частині заявлених вимог прокурора щодо визнання додаткових угод недійсними та стягнення з ТОВ "ГАЗЕЙДЖЕНСІ2022" (попередня назва ТОВ "ТРАНСЕНЕРГОАЛЬЯНС") надмірно отриманих коштів в сумі 187 550,56 грн та судових витрат відповідач - 2 підтримав і наполіг, в частині позову, змістом якого зазначено віднесення Комунального закладу "Кіровоградська обласна спеціалізована дитячо-юнацька спортивна школа олімпійського резерву "Надія" до співвідповідача заперечено повністю, оскільки в змісті позову не наведено розширене обґрунтування та належні і допустимі докази, обставини і факти, які б слугували підставою віднесення до категорії відповідача з якого б виникла у представника прокуратури причина заявляти про стягнення з відповідача - 2 сплачених прокурором судових витрат і зборів. Відповідач - 2 просить в частині позову прокурора щодо стягнення судових витрат і судового збору, як з співвідповідача по справі №912/388/24 відмовити повністю, решту позовних вимог підтримано повністю.

12.03.2024 відповідач - 2 подав заяву про розгляд справи без участі представника.

Ухвалою від 12.03.2024 підготовче засідання відкладено до 28.03.2024 о 15:30 год.

Ухвалою від 28.03.2024 закрито підготовче провадження у справі №912/388/24 та призначено справу до розгляду по суті на 16.04.2024.

У судовому засіданні брав участь прокурор, який підтримав позовні вимоги у повному обсязі.

Враховуючи наявні в матеріалах справи докази, зокрема, довідки про доставку електронного листа від 29.03.2024 (ухвала про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду від 28.03.2024 у справі № 912/388/24, одержувачі - Східний офіс Державної аудиторської служби України в особі Управління Східного офісу Держаудитслужби в Кіровоградській області, Кіровоградська обласна рада та Комунальний заклад "Кіровоградська обласна спеціалізована дитячо-юнацька спортивна школа олімпійського резерву "Надія"), а також конверт з вкладенням (ухвала про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду від 28.03.2024 у справі № 912/388/24, адресат - ТОВ "ГАЗЕЙДЖЕНСІ2022") з відміткою "адресат відсутній за вказаною адресою", з врахуванням положень п. 5 ч. 6 ст. 242 Господарського процесуального кодексу України, позивачі та відповідачі вважаються належним чином повідомленні про розгляд справи судом.

Розглянувши подані документи і матеріали, заслухавши пояснення прокурора, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, господарський суд встановив таке.

За приписами ст. 131-1 Конституції України прокуратура здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Відповідно до ч. 3 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Частиною 4 ст. 53 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Рішенням Конституційного суду України від 08.04.1999 у справі № 3-рн/99 визначено, що державні інтереси закріплюються як нормами Конституції України, так і нормами інших правових актів. Із врахуванням того, що "інтереси держави" є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах.

Інтереси держави можуть збігатися повністю, частково або не збігатися зовсім з інтересами державних органів, державних підприємств та організацій чи з інтересами господарських товариств з частковою державною власністю у статутному фонді. Проте держава може вбачати свої інтереси не тільки в їх діяльності, але й у діяльності приватних підприємств, товариств.

Інтереси держави відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин. В основі перших завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та ін.) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності України, гарантування її державної, економічної безпеки, захист прав усіх суб`єктів права власності та господарювання.

"Інтерес держави" охоплює широке і водночас чітко не визначене коло законних інтересів, які не піддаються точній класифікації, а тому їх наявність повинна бути предметом самостійної оцінки суду в кожному випадку звернення прокурора з позовом. Надмірна формалізація "інтересів держави", особливо у бюджетній сфері, може призвести до необгрунтованого обмеження повноважень прокурора із захисту суспільно значущих інтересів там, де це дійсно потрібно.

Згідно з пунктом 1 резолютивної частини вищезазначеного рішення Конституційного суду України, прокурори та їх заступники подають позовні заяви саме в інтересах держави, а не в інтересах підприємств, установ, організацій, незалежно від їх підпорядкування і форм власності. Прокурор або його заступник самостійно визначає і обґрунтовує в позовній заяві, в чому полягає порушення інтересів держави чи в чому існує загроза інтересам держави.

Аналогічна правова позиція викладена, зокрема, у постановах Верховного Суду від 25.04.2018 у справі № 806/1000/17, від 19.09.2019 у справі № 815/724/15, від 28.01.2021 у справі № 380/3398/20, від 05.10.2021 у справі № 380/2266/21, від 02.12.2021 у справі № 320/10736/20 та від 23.12.2021 у справі №0440/6596/18.

Слід зазначити, що у судовому процесі держава бере участь як сторона через відповідний її орган, наділений повноваженнями у спірних правовідносинах. Тобто під час розгляду справи у суді фактичною стороною у спорі є держава, навіть якщо позивач і визначив стороною у справі певний орган (така позиція висловлена у постановах Верховного Суду від 20.08.2020 у справі №913/152/19, від 26.06.2019 у справі №587/430/16~ц, від 27.02.2019 у справі №761/3884/18).

Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18 зроблено висновок про застосування ч. 3 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру".

Зокрема зазначено, що відповідно до ч. 3 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює компетентний орган; 2) у разі відсутності такого органу.

Бездіяльність компетентного органу (нездійснення захисту інтересів держави) означає, що компетентний орган знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, мав повноваження для захисту, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.

Прокурор, звертаючись до суду з позовом, повинен обґрунтувати та довести бездіяльність компетентного органу.

Звертаючись до компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому ст. 23 Закону України "Про прокуратуру", прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню тощо.

Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого ст. 23 Закону України "Про прокуратуру", і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва. Якщо прокурору відомі причини такого не звернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові. Але якщо з відповіді зазначеного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим.

Частиною 4 ст. 13 Конституції України визначено, що держава забезпечує захист прав усіх суб`єктів права власності і господарювання, соціальну спрямованість економіки. Усі суб`єкти права власності рівні перед законом.

У зв`язку з цим, уповноважені державні та інші органи зобов`язані вживати (реалізувати) комплекс організаційно-правових та інших заходів, спрямованих на створення умов для такого захисту прав.

Інтереси держави полягають не тільки у захисті прав державних органів влади чи тих, які відносяться до їх компетенції, а також у захисті прав та свобод місцевого самоврядування, яке не носить загальнодержавного характеру, але направлене на виконання функцій держави на конкретній території та реалізується у визначеному законом порядку та способі, який відноситься до їх відання. Органи місцевого самоврядування є рівними за статусом носіями державної влади, як і державні органи (аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 25.04.2018 у справі № 806/1000/17, від 08.02.2019 у справі № 915/20/18).

Крім цього, Верховний Суд у постанові від 13.03.2018 у справі № 911/620/17 зазначав, що у правовідносинах, що стосуються прав та економічних інтересів територіальної громади, інтереси держави та місцевого самоврядування повністю збігаються.

Відповідно до ст. 4 Закону України "Про місцеве самоврядування" місцеве самоврядування в Україні здійснюється на принципах, серед інших, поєднання місцевих і державних інтересів; державної підтримки та гарантії місцевого самоврядування. Вказані принципи місцевого самоврядування означають, що в Україні збігаються державні і місцеві інтереси.

Правовідносини, пов`язані з використанням бюджетних коштів, становлять суспільний інтерес, а незаконність (якщо така буде встановлена) договору, на підставі якого ці кошти витрачаються, такому суспільному інтересу не відповідає.

Вирішуючи питання про справедливу рівновагу між інтересами суспільства і конкретної фізичної чи юридичної особи, ЄСПЛ у своєму рішенні у справі "Трегубенко проти України" від 02.11.2004 категорично ствердив, що правильне застосування законодавства незаперечно становить "суспільний інтерес".

Відповідно до ст. 142 Конституції України, ч. 3 ст. 16 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні", матеріальною і фінансовою основою місцевого самоврядування є рухоме і нерухоме майно, доходи місцевих бюджетів, інші кошти, земля, природні ресурси, що є у комунальній власності територіальних громад сіл, селищ, міст, районів у містах, а також об`єкти їхньої спільної власності, що перебувають в управлінні районних і обласних рад.

Згідно з ч. 1, 2 ст. 5 Бюджетного кодексу України бюджетна система України складається з державного бюджету та місцевих бюджетів. Місцевими бюджетами є бюджет Автономної Республіки Крим, обласні, районні бюджети та бюджети місцевого самоврядування.

Частиною 5 ст. 64 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" визначено, що видатки місцевого бюджету здійснюються із загального та спеціального фондів місцевого бюджету відповідно до вимог Бюджетного кодексу України та закону про Державний бюджет України.

За приписами п. 6 ч. 1 ст. 7 Бюджетного кодексу України бюджетна система України ґрунтується на таких принципах: ефективності та результативності - при складанні та виконанні бюджетів усі учасники бюджетного процесу мають прагнути досягнення цілей, запланованих на основі національної системи цінностей і завдань інноваційного розвитку економіки, шляхом забезпечення якісного надання публічних послуг при залученні мінімального обсягу бюджетних коштів та досягнення максимального результату при використанні визначеного бюджетом обсягу коштів.

Згідно з положеннями ст. 22 Бюджетного кодексу України розпорядники бюджетних коштів, що уповноважені на отримання бюджетних асигнувань, взяття бюджетних зобов`язань та здійснення видатків бюджету, зобов`язані ефективно та раціонально використовувати бюджетні кошти, чим сприяти недопущенню порушень інтересів держави у бюджетній сфері.

Згідно зі ст. 26 Бюджетного кодексу України контроль за дотриманням бюджетного законодавства спрямований на забезпечення ефективного і результативного управління бюджетними коштами та здійснюється на всіх стадіях бюджетного процесу його учасниками відповідно до цього Кодексу та іншого законодавства, а також забезпечує, зокрема, досягнення економії бюджетних коштів, їх цільового використання, ефективності і результативності в діяльності розпорядників бюджетних коштів шляхом прийняття обґрунтованих управлінських рішень (п. 3 ч. 1 ст. 26).

Порушення законодавства про публічні закупівлі при укладенні додаткових угод про збільшення ціни товару за електричну енергію після укладення договору про закупівлю, не сприяє раціональному та ефективному використанню бюджетних коштів і створює загрозу порушення інтересів держави.

Як наслідок, укладення додаткових угод з порушенням вимог законодавства може призвести до необхідності додаткового витрачання коштів з бюджету та свідчить про нераціональне і неефективне використання бюджетних коштів, що створює загрозу порушення інтересів держави у бюджетній сфері.

Зі змісту преамбули Закону України "Про публічні закупівлі" вбачається, що цей Закон установлює правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади. Метою цього Закону є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції, До основних принципів публічних закупівель віднесено, зокрема, їх максимальну економію та ефективність.

Укладенням додаткових угод до договору про закупівлю електричної енергії порушено матеріальні інтереси, оскільки з урахуванням цих угод Комунальний заклад "Кіровоградська обласна спеціалізована дитячо-юнацька спортивна школа олімпійського резерву "Надія" отримало менше електричної енергії у порівнянні з первісним договором за значно вищою ціною.

Таким чином, у зазначеному випадку наявний як державний, так і суспільний інтерес.

Органи, уповноважені на представництво інтересів держави.

У даному випадку органом, уповноваженим державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, виступає Кіровоградська обласна рада (надалі обласна рада), посадові особи якої не вживають заходів щодо захисту інтересів держави, порушених неправомірним використанням бюджетних коштів.

За приписами ст. 19 Конституції України органи державної влади та місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ст. 143 Конституції України територіальні громади села, селища, міста безпосередньо або через утворені ними органи місцевого самоврядування, зокрема, управляють майном, що є в комунальній власності.

Згідно з ч. 1, 4 ст. 60 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" територіальним громадам сіл, селищ, міст, районів у містах належить право комунальної власності на рухоме і нерухоме майно, доходи місцевих бюджетів, інші кошти, землю, природні ресурси, підприємства, установи та організації, в тому числі банки, страхові товариства, а також пенсійні фонди, частку в майні підприємств, житловий фонд, нежитлові приміщення, заклади культури, освіти, спорту, охорони здоров`я, науки, соціального обслуговування та інше майно і майнові права, рухомі та нерухомі об`єкти, визначені відповідно до закону як об`єкти права комунальної власності, а також кошти, отримані від їх відчуження.

Частиною 8 ст. 60 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" передбачено, що право комунальної власності територіальної громади захищається законом на рівних умовах з правами власності інших суб`єктів. Обласні та районні ради, відповідно до ст. 10 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні", є органами місцевого самоврядування, що представляють спільні інтереси територіальних громад сіл, селищ, міст, у межах повноважень, визначених Конституцією України, цим та іншими законами, а також повноважень, переданих їм сільськими, селищними, міськими радами.

Кіровоградська обласна рада - представницький орган місцевого самоврядування, який наділений правом представляти інтереси територіальної громади, приймати від її імені рішення та здійснювати в її інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування.

Відповідно до Статуту Комунального закладу "Кіровоградська обласна спеціалізована дитячо-юнацька спортивна школа олімпійського резерву "Надія", затвердженого розпорядженням голови Кіровоградської обласної ради №136-гр від 22.05.2018, засновником останнього є Кіровоградська обласна рада (п. 1.5 Статуту).

Майно є спільною власністю територіальних громад, сіл, селищ і міст області і належить Комунальному закладу "Кіровоградська обласна спеціалізована дитячо-юнацька спортивна школа олімпійського резерву "Надія" на правах оперативного управління. Здійснюючи право оперативного управління, Комунальний заклад "Кіровоградська обласна спеціалізована дитячо-юнацька спортивна школа олімпійського резерву "Надія" ліцей володіє, користується та розпоряджається рухомим і нерухомим майном за узгодженням із Кіровоградською обласною радою у порядку та у межах, встановлених чинним законодавством (п. 8.2 розділу VI Статуту). Управління майном Комунального закладу "Кіровоградська обласна спеціалізована дитячо-юнацька спортивна школа олімпійського резерву "Надія" здійснюється відповідно до порядку, встановленому законодавством України, нормативними актами Кіровоградської обласної ради (п. 8.3. Статуту).

З метою встановлення наявності підстав для вжиття заходів представницького характеру, Кропивницька окружна прокуратура 09.11.2022 за №12.51-78-8404вих-22 звернулася до Обласної ради з відповідним листом (т.1, а.с. 126-129).

У вказаних листах прокурором чітко та детально описано встановлені факти порушення вимог Закону України "Про публічні закупівлі" допущені при укладенні додаткових угод до Договору №1-2021 від 31.03.2021 підзвітним та підконтрольним закладом, а також вказано на безпідставне витрачання бюджетних коштів.

Крім того, прокурором перед Обласною радою поставлено питання чи вживались ними заходи до усунення виявлених порушень та чи планується вжиття таких заходів у подальшому.

Відповідь на вказаний запит до Кропивницької окружної прокуратури не надходила.

Разом з тим, листом від 05.04.2023 за №01-35/532-1 Обласною радою листом повідомлено прокурора, що у разі подання Кропивницькою окружною прокуратурою позову в інтересах держави, обласна рада підтримає позовні вимоги (т. 1, а.с. 130).

Зі змісту вказаного листа можливо зробити висновок, що Обласною радою не взято до уваги інформацією прокурора про допущені порушення та безпідставне витрачання бюджетних коштів, а також повне небажання самостійно звернутись до суду з метою стягнення безпідставно витрачених коштів.

Розглядаючи питання обґрунтування прокурором підстав представництва інтересів держави у суді, Великою палатою Верховного Суду у постанові від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18 наголошено, що прокурор, звертаючись до суду з позовом, повинен обґрунтувати та довести бездіяльність компетентного органу. При цьому бездіяльність компетентного органу (нездійснення захисту інтересів держави) означає, що компетентний орган знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, мав повноваження для захисту, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.

Звертаючись до компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому ст. 23 Закону України "Про прокуратуру", прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню тощо.

Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого ст. 23 Закону України "Про прокуратуру", і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва. Якщо прокурору відомі причини такого не звернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові. Але якщо з відповіді зазначеного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим.

Оскільки Обласною радою у своєму листі чітко визначено не бажання вжиття реальних заходів до усунення порушень законодавства у сфері публічних закупівель, даний позов пред`явлено Кропивницькою окружною прокуратурою в інтересах держави в особі Кіровоградської обласної ради.

Як вже зазначалось раніше, укладенням додаткових угод до договору поставки електричної енергії порушено матеріальні інтереси, оскільки з урахуванням цих угод Комунальний заклад "Кіровоградська обласна спеціалізована дитячо-юнацька спортивна школа олімпійського резерву "Надія" фактично сплачено значно більшу суму коштів, ніж передбачено первісним договором.

В свою чергу варто також відзначити, що відповідач - 2 будучи стороною недійсних правочинів та особою, за рахунок якої відповідачем - 1 безпідставно набуто стягувачні грошові кошти (кошти за непоставлений товар - електричну енергію), не скористався правом відмови від укладання додаткових угод, підписав їх без жодних заперечень, чим сприяв укладенню спірних додаткових угод.

Вказане свідчить про неправомірні дії під час укладання додаткових угод до договору відповідачів.

З огляду на викладене, ТОВ "ГАЗЕЙДЖЕНСІ2022" та Комунальний заклад "Кіровоградська обласна спеціалізована дитячо-юнацька спортивна школа олімпійського резерву "Надія" у вказаних правовідносинах виступають відповідачами.

Статтею 7 Закону України "Про публічні закупівлі" визначено, що державне регулювання та контроль у сфері закупівель здійснюють уповноважений орган та інші органи відповідно до їх компетенції.

Відповідно до ч. 3 ст. 7 Закону України "Про публічні закупівлі" центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, здійснює контроль у сфері публічних закупівель у межах своїх повноважень, визначених Конституцією, цим Законом та іншими законами України.

Здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю.

Правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні унормовано положеннями Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" від 26.01.1993 №2939-ХІІ та приписами Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою КМУ від 03.02.2016 №43.

Статтею 2 цього Закону визначено, що головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.

Згідно з ч. 2 ст. 2 Закону державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.

Пунктом 10 ст. 10 Закону органу державного фінансового контролю надано право звертатися до суду в інтересах держави, якщо підконтрольною установою не забезпечено виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів.

У п. 8 ч. 1 ст. 10 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" передбачено право Держаудитслужби порушувати перед відповідними державними органами питання про визнання недійсними договорів, укладених із порушенням законодавства, у судовому порядку стягувати у дохід держави кошти, отримані підконтрольними установами за незаконними договорами, без установлених законом підстав та з порушенням законодавства.

Постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 № 43 затверджено Положення про державну аудиторську службу України, згідно з яким Держаудитслужба відповідно до покладених на неї завдань здійснює контроль за цільовим, ефективним використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, вживає в установленому порядку заходів до усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства та притягнення до відповідальності винних осіб, а саме: вимагає від керівників та інших осіб підприємств, установ та організацій, що контролюються, усунення виявлених порушень законодавства; здійснює контроль за виконанням таких вимог; звертається до суду в інтересах держави у разі незабезпечення виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів (пп. 4, 9 п. 4 Положення).

Відповідно до п. 1 Положення у складі Східного офісу утворені як структурні підрозділи управління в Донецькій, Запорізькій та Кіровоградській областях. Ці управління здійснюють свої повноваження на території адміністративно-територіальної одиниці за їх місцезнаходженням відповідно.

Таким чином органом, уповноваженим державою на виконання відповідних функцій у спірних правовідносинах, є Східний офіс Держаудитслужби України в особі Управління Східного офісу Держаудитслужби в Кіровоградській області.

Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду, виклавши його у постановах від 09.09.2021 у справі № 925/1276/19 та від 07.12.2022 у справі № 927/189/22.

Кропивницькою окружною прокуратурою за результатами опрацювання публічних закупівель в системі PROZORRO встановлено порушення вимог законодавства при здійсненні закупівлі електричної енергії Комунальним закладом "Кіровоградська обласна спеціалізована дитячо-юнацька спортивна школа олімпійського резерву "Надія".

Виключно з метою встановлення наявності підстав для представництва та з`ясування чи вживалися заходи до відновлення інтересів держави або ж про причини невжиття таких заходів, листом № 12.51-78-7783вих-22 від 19.10.2022 окружною прокуратурою повідомлено Управління Східного офісу Держаудитслужби у Кіровоградській області про виявлені порушення (т. 1, а.с. 100-103).

Зі змісту відповіді Управління Східного офісу Держаудитслужби в Кіровоградській області від 24.02.2023 за №041131-17/660-2023 вбачається, що вищевказаним органом проведено перевірку закупівель комунального закладу. Перевіркою встановлено порушення та недоліки (т. 1, а.с. 104).

У ході перевірки закупівель досліджено питання дотримання Комунальним закладом "Кіровоградська обласна спеціалізована дитячо-юнацька спортивна школа олімпійського резерву "Надія" вимог законодавства під час придбання електричної енергії (інформація оприлюднена в інформаційно-телекомунікаційній системі PROZORRO за номером UА-2021-03-01-004943-b) та укладання договору про закупівлю та його виконання.

Перевіркою дотримання законодавства під час виконання умов договору та обґрунтованості внесення до нього змін встановлено, що Комунальним закладом "Кіровоградська обласна спеціалізована дитячо-юнацька спортивна школа олімпійського резерву "Надія" внесено зміни до істотних умов Договору від 31.03.2021 № 1-2021 (далі - Договір), укладеного з ТОВ "ТРАНСЕНЕРГОАЛЬЯНС", щодо збільшення ціни 1 кВт/год електричної енергії з порушенням вимог п. 2 ч. 5 ст. 41 Закону України "Про публічні закупівлі" (далі - Закон) в частині підвищення ціни на електричну енергію без документального підтвердження коливання цін на ринку, при укладанні додаткових угод від 19.04.2021 №1, від 21.07.2021 № 2, від 06.08.2021 № 3, від 12.08.2021 № 4, від 13.08.2021 №5, від 31.08.2021 №6, від 31.08.2021 №7, якими внесені зміни до Договору №1-2021 від 31.03.2021 про постачання електричної енергії споживачу.

Вказані порушення призвели до недоотримання активів (електричної енергії) через зайве перерахування коштів комунальним закладом на рахунок ТОВ "ТРАНСЕНЕРГОАЛЬЯНС" за отриману електричну енергію за цінами на електричну енергію, які були підвищені з порушенням вимог п. 2 ч. 5 ст. 41 Закону.

Вищезазначені порушення допущено директором Комунального закладу "кіровоградська обласна спеціалізована дитячо-юнацька спортивна школа олімпійського резерву "Надія", яким підписані додаткові угоди від 19.04.2021 №1, від 21.07.2021 № 2, від 06.08.2021 № 3, від 12.08.2021 № 4, від 13.08.2021 №5, від 31.08.2021 №6, від 31.08.2021 №7 до Договору.

Про відновлення інтересів держави шляхом звернення до суду не зазначено, проте повідомлено прокурора про обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Таким чином, заходи цивільно-правового характеру до відновлення інтересів держави та фактичного повернення сплачених коштів за непоставлений товар не вживалися, що свідчить про бездіяльність та не вжиття заходів для поновлення порушених інтересів держави.

Наслідком порушення вимог Закону "Про публічні закупівлі" є нераціональне використання бюджетних коштів, що в свою чергу свідчить про наявність саме публічного (державного) інтересу, а не приватного інтересу суб`єкта закупівлі.

Тому нераціональне використання комунальним закладом бюджетних коштів, у тому числі при укладенні, виконанні Договору, має наслідком порушення фактично публічних інтересів (інтересів держави), оскільки заклад є учасником бюджетного процесу та реалізує публічну функцію розпорядника бюджетних коштів.

Тобто Управління Східного офісу Держаудитслужби в Кіровоградській області, отримавши інформацію про наявність відповідних порушень при укладенні спірного Договору, не було позбавлене можливості при їх виявленні звернутись до суду з позовом щодо стягнення безпідставно сплачених коштів.

З урахуванням викладеного, звернення до суду прокурора в інтересах цього органу є обґрунтованим, приймаючи до уваги, що спірні правовідносини виникли у 2021 року, однак уповноваженим органом заходів до усунення порушень та фактичного стягнення безпідставно сплачених коштів не вжито, хоча достеменно було відомо про дані обставини.

Вказане беззаперечно свідчить про бездіяльність органу, уповноваженого державою на виконання відповідних функцій у спірних правовідносинах.

Приймаючи до уваги те, що правовідносини, пов`язані з використанням бюджетних коштів, становлять суспільний інтерес, а додаткові угоди, на підставі яких ці кошти витрачено, такому суспільному інтересу не відповідають, Східний офіс Держаудитслужби мав можливість та достатньо часу на них відреагувати, проте жодних заходів до відновлення інтересів держави не вжив, а тому підстави для звернення прокурора до суду з відповідним позовом є правомірними.

Слід зазначити, що закон не зобов`язує прокурора подавати позови в особі усіх органів, які можуть здійснювати захист інтересів держави у спірних відносинах і звертатись з позовом до суду. Належним буде звернення хоча б одного з них. Аналогічний висновок міститься в постановах Верховного Суду від 25.02.2021 у справі №912/2/20, від 19.08.2020 у справі №923/449/18, від 11.08.2021 у справі №927/719/20, від 18.06.2021 у справі №927/491/19, від 05.08.2021 у справі №911/1236/20.

Таким чином, звернення прокурора до суду в інтересах держави, а саме Кропивницької обласної ради та Східного офісу Держаудитслужби, в особі Управління Східного офісу Держаудитслужби в Кіровоградській області є правомірним і виправданим, оскільки, як зазначалося вище, вказаними органами самостійно таких заходів не вжито і, як наслідок, інтереси держави залишилися незахищеними.

Водночас, у рішенні ЄСПЛ від 15.11.1996 у справі "Чахал проти Об`єднаного королівства" суд наголосив, що засіб захисту повинен бути "ефективним" як у законі так і на практиці, зокрема у тому сенсі, щоб його використання не було ускладнено діями чи недоглядом органів влади відповідної держави. Подання позову прокурором за таких умов є єдиним ефективним засобом поновлення порушених інтересів держави та у даному випадку прокурор виступає не як альтернативний, а як єдиний можливий суб`єкт звернення до суду, забезпечуючи європейський принцип рівності сторін у процесі шляхом здійснення представництва інтересів держави у суді та усунення невигідності у становищі між сторонами правовідносин.

Разом з тим, Верховний Суд у справі №126/786/19 від 15.01.2020 (провадження №61-12929св19) зазначив, що Закон України "Про прокуратуру" та положення ЦПК України не містять жодної норми, яка б зобов`язувала прокурора надавати докази неналежного здійснення органом, уповноваженим здійснювати функції у спірних правовідносинах, своїх повноважень щодо захисту інтересів держави та доказів неможливості такого звернення самостійно. Прокурор повинен лише обґрунтувати наявність підстав.

Підкреслюючи необхідність дотримання принципу рівності процесуальних можливостей сторін у справі "Бацаніна проти Росії", в пункті 27 Європейський Суд з прав людини визначив, що підтримка прокуратурою одної із сторін може бути виправдана за певних обставин, в тому числі у випадку, коли інтереси держави потребують захисту (рішення у справі "Бацаніна проти Росії" № 8927/02 від 26 травня 2009 року).

Водночас є категорія справ, де ЄСПЛ зазначив, що підтримка прокурора не порушує справедливого балансу. Так, у справі "Менчинська проти Російської Федерації" ЄСПЛ у рішенні висловив таку позицію (у неофіційному перекладі): "Сторонами цивільного провадження виступають позивач і відповідач, яким надаються рівні права, в тому числі право на юридичну допомогу. Підтримка, що надається прокуратурою одній зі сторін, може бути виправдана за певних обставин, наприклад, у разі захисту інтересів незахищених категорій громадян (дітей, осіб з обмеженими можливостями та інших категорій), які, ймовірно, не в змозі самостійно захищати свої інтереси, або в тих випадках, коли відповідне правопорушення зачіпає інтереси значного числа громадян, або у випадках, коли потрібно захистити інтереси держави".

У даному випадку допуск прокурора до суду у зв`язку з ухиленням відповідного органу, уповноваженого на здійснення функцій держави у спірних правовідносинах від захисту інтересів держави, є виправданим відповідно до вищевказаних положень.

Вказаним і обумовлюються підстави для здійснення прокурором представництва інтересів держави у суді.

Про підготовку даного позову Кіровоградську обласну раду, Східний офіс Держаудитслужби України та Управління Східного офісу Держаудитслужби в Кіровоградській області попередньо повідомлено відповідно до п. 4 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру".

Таким чином, звернення прокурора до суду в інтересах держави, а саме Східного офісу Держаудитслужби України в особі Управління Східного офісу Держаудитслужби в Кіровоградській області та Кіровоградської обласної ради є правомірним і виправданим, оскільки, як зазначалося вище, вказаними органами самостійно таких заходів не вжито і, як наслідок, інтереси держави залишилися незахищеними.

Комунальним закладом "Кіровоградська обласна спеціалізована дитячо-юнацька спортивна школа олімпійського резерву "Надія" проведено відкриті торги щодо закупівлі електричної енергії (номер закупівлі - UА-2021-03-01-004943-b) в обсязі 450 000 кВт з очікуваною вартістю 1 188 000 грн з ПДВ.

Оголошення про проведення відкритих торгів оприлюднено в мережі Інтернет на вебсайті Рrozorro". Джерелом фінансування визначено місцевий бюджет. Основним критерієм вибору переможця є ціна.

Відповідно до реєстру отриманих тендерних пропозицій, розміщеного на вебсайті "Рrozorro", учасниками вказаних відкритих торгів подано наступні пропозиції:

Товариство з обмеженою відповідальністю "ТРАНСЕНЕРГОАЛЬЯНС" з остаточною пропозицією 809 999,00 грн;

Товариство з обмеженою відповідальністю "КІРОВОГРАДСЬКА ОБЛАСНА ЕНЕРГОПОСТАЧАЛЬНА КОМПАНІЯ" з остаточною пропозицією 810 000,00 грн;

Товариство з обмеженою відповідальністю "ЄВРОЕНЕРГОТРЕЙД" з остаточною пропозицією 925 522,20 грн.

За результатами проведення торгів переможцем вказаного аукціону визначено Товариство з обмеженою відповідальністю "ТРАНСЕНЕРГОАЛЬЯНС" (з 12.09.2022 назва змінена на ТОВ "ГАЗЕЙДЖЕНСІ2022") (далі - Постачальник) з остаточною пропозицією 809 999,00 грн, з ціною за електричну енергію по 1,799997777 грн/кВТ*год (з ПДВ).

Повідомлення про намір укласти договір з переможцем Замовником оприлюднено у системі "Рrozorro" 19.03.2021 о 11:10, в якому зазначено "строк поставки товарів, виконання робіт чи надання послуг" - до 31.12.2021.

В подальшому між Товариством з обмеженою відповідальністю "ТРАНСЕНЕРГОАЛЬЯНС" (Постачальник) та Комунальним закладом "Кіровоградська обласна спеціалізована дитячо-юнацька спортивна школа олімпійського резерву "Надія" (Споживач) укладено Договір про постачання електричної енергії споживачу №1-2021 від 31.03.2021, відповідно до якого Постачальник продає електричну енергію за кодом ДК 021:2015: 09310000-5 "Електрична енергія" Споживачу для забезпечення потреб електроустановок Споживача, а Споживач оплачує Постачальнику вартість використаної (купованої) електричної енергії та здійснює інші платежі згідно з умовами цього Договору (т. 1 а.с. 63-67).

Період постачання електричної енергії за Договором: 01.04.2021 по 31.12.2021 (п. 2.4 Договору).

Кількість товару за цим Договором становить 450 000 кВт/год (п. 2.5 Договору).

Спосіб визначення ціни (тарифу) електричної енергії зазначається в комерційній пропозиції Постачальника. Для одного об`єкта споживання (площадки вимірювання) застосовується один спосіб визначення ціни електричної енергії (п. 5.2 Договору).

Згідно з п. 5.3 Договору загальна сума цього договору складає 809 999,00 грн, в тому числі ПДВ 134 999,8333 грн. 1 кВт*год електричної енергії за цим Договором становить 1,799997777 грн, в т.ч. ПДВ 0,299999629 грн.

Договір набирає чинності з дня його підписання, вводяться в дію з 01.04.2021 та діє до 31.12.2021, а в частині проведення розрахунків - до їх повного виконання (п. 13.1 Договору).

Договір підписаний сторонами та скріплений печатками.

Заявкою-приєднанням від 31.03.2021, яка є Додатком 1 до Договору визначено, що початок постачання електроенергії здійснюється з 01.04.2021 (т. 1 а.с. 68).

Згідно з комерційною пропозицією (Додаток 2 до Договору), ціна (тариф) електричної енергії, у тому числі диференційновані ціни (тарифи): 1,799997777 грн з ПДВ. Загальний обсяг постачання електричної енергії, кВт*год: 450 000 кВт*год (т. 1 а.с. 70).

У подальшому між Споживачем та Постачальником укладено додаткові угоди, в яких збільшено ціну за одиницю товару з 1,799997777 грн за 1 кВт/год до 2,94078 грн за 1 кВт/год, з одночасним зменшенням кількості одиниць товару, а саме додатковими угодами:

- №1 від 19.04.2021 ціну за 1 кВт/год електричної енергії збільшено до 1,979997554 грн за 1 кВт/год, плановий обсяг зменшено до 409 091,4094 кВт/год;

- №2 від 21.07.2021 ціну за 1 кВт/год електричної енергії збільшено до 2,142825708 грн за 1 кВт/год, плановий обсяг постачання зменшено до 198 709,5727 кВт/год;

- №3 від 06.08.2021 ціну за 1 кВт/год електричної енергії збільшено до 2,299476 грн за 1 кВт/год, плановий обсяг постачання зменшено до 186 163,9721 кВт/год;

- №4 від 12.08.2021 ціну за 1 кВт/год електричної енергії збільшено до 2,493957324 грн.за 1 кВт/год, плановий обсяг постачання зменшено до 156 980,6332 кВт/год;

- №5 від 13.08.2021 ціну за 1 кВт/год електричної енергії збільшено до 2,707867332 грн за 1 кВт/год, плановий обсяг постачання зменшено до 144 579,8305 кВт/год;

- №6 від 31.08.2021 ціну за 1 кВт/год електричної енергії збільшено до 2,94078 грн за 1 кВт/год, плановий обсяг постачання зменшено до 144 579,8305 кВт/год.

В подальшому, відповідно до додаткової угоди №7 від 31.08.2021 сторонами внесені зміни щодо способу визначення ціни (тарифу) за електричну енергію.

Так, пунктом 2 вказаної додаткової угоди визначено, що сторони керуючись пунктом 5.1 та п. 5.2 Договору, статтями 56, 57 та частиною 6 статті 72 Закону України "Про ринок електричної енергії", статтями 632, 651, 653, 714 ЦК України, пунктами 3.2.2, 3.2.4 Правил роздрібного ринку електричної енергії, вирішили встановити наступний спосіб визначення ціни (тарифу) електричної енергії, а саме: фактична ціна (тариф) спожитої електричної енергії у розрахунковому періоді розраховується за формулою за 1 кВт.год: Цфакт=(Црдн*К+Тп+Ц)*1,2(ПДВ).

При цьому, розділом 5 "Ціна, порядок обліку та оплати електричної енергії" Договору передбачено наступне:

"5.1 Споживач розраховується із Постачальником за електричну енергію за цінами, що визначаються відповідно до механізму визначення ціни електричної енергії, згідно з обраною Споживачем комерційною пропозицією, яка є додатком №2 до цього Договору.

5.2 Спосіб визначення ціни (тарифу) електричної енергії зазначається в комерційній пропозиції Постачальника. Для одного об`єкта споживання (площадки вимірювання) застосовується один спосіб визначення ціни електричної енергії".

Таким чином, умовами договору було передбачено механізм визначення ціни електричної енергії без застосування формульних розрахунків та інших будь-яких складових окрім ціни.

Крім того, під час подання тендерної документації учасником ТОВ "ТРАНСЕНЕРГОАЛЬЯНС" були погоджені умови, зазначені в проекті договору, що є додатком до тендерної документації, стосовно механізму визначення ціни. При цьому, ані проектом договору, ані вже укладеним Договором не передбачалось внесення змін щодо механізму визначення ціни електричної енергії.

Частиною 4 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі" визначено, що умови договору про закупівлю не повинні відрізнятися від змісту тендерної пропозиції/пропозиції за результатами електронного аукціону (у тому числі ціни за одиницю товару) переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі або узгодженої ціни пропозиції учасника у разі застосування переговорної процедури, крім випадків визначення грошового еквівалента зобов`язання в іноземній валюті та/або випадків перерахунку ціни за результатами електронного аукціону в бік зменшення ціни тендерної пропозиції/пропозиції учасника без зменшення обсягів закупівлі.

Таким чином, між Комунальним закладом "Кіровоградська обласна спеціалізована дитячо-юнацька спортивна школа олімпійського резерву "Надія" та Товариством з обмеженою відповідальністю "ТРАНСЕНЕРГОАЛЬЯНС" укладена додаткова угода №7 від 31.08.2021 до Договору №1-2021 від 31.03.2021 про постачання електричної енергії споживачу з порушенням вимог ч. 4 ст. 41 Закону України "Про публічні закупівлі".

Відповідно до укладених додаткових угод №8 від 15.09.2021, №9 від 12.11.2021, №10 від 06.12.2021, №11 від 22.12.2021, №12 від 22.12.2021, №13 від 19.01.2022, №14 від 20.05.2022 та №15 від 20.05.2022 до Договору №1-2021 від 31.03.2021 про постачання електричної енергії споживачу сторони узгоджували питання платіжних зобов`язань в межах бюджетного призначення та продовження терміну дії договору.

Загалом, внаслідок укладення додаткових угод № 1 - 6 до Договору №1-2021 від 31.03.2021 про постачання електричної енергії споживачу первісну ціну за 1кВт*год збільшено з 1,799997777 грн до 2,94078 грн за 1 кВт/год, тобто на 63,38%.

При здійсненні оплати з 01.09.2021 відповідно до додаткової угоди №7 від 31.08.2021 до Договору №1-2021 від 31.03.2021 про постачання електричної енергії споживачу, якою сторонами безпідставно внесені зміни щодо способу визначення ціни (тарифу) за електричну енергію, ціна за електричну енергію згідно платіжних доручень сягала 3,719773 грн за 1 кВт*год, що є більшою за початкову ціну на 106,65% (акти прийому-передачі електричної енергії за листопад-грудень 2021 року).

Розглядаючи вказаний спір по суті суд враховує таке.

Відповідно до ст. 173-175, 193 Господарського кодексу України та ст. 11, 509, 526 Цивільного кодексу України договір є підставою виникнення зобов`язань, які мають виконуватись належним чином відповідно до договору та закону.

У ст. 627 Цивільного кодексу України передбачено, що сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Абзацом 2 ч. 3 ст. 6 Цивільного кодексу України встановлено, що сторони в договорі не можуть відступити від положень актів цивільного законодавства, якщо в цих актах прямо вказано про це, а також у разі, якщо обов`язковість для сторін положень актів цивільного законодавства випливає з їх змісту або із суті відносин між сторонами.

Загальні вимоги, додержання яких є необхідним для чинності правочину, визначені ст. 203 Цивільного кодексу України, частиною 1 якої встановлено, що зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам.

Згідно з ч. 1 ст. 215 Цивільного кодексу України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу.

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад визначено Законом України "Про публічні закупівлі".

Вказаний Закон передбачає, що договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного та Господарського кодексів України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом (ч. 1 ст. 41).

Згідно з п. 2 ч. 5 ст. 41 Закону України "Про публічні закупівлі" в редакції на дату укладення Додаткової угоди № 1 від 19.04.2021, істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків збільшення ціни за одиницю товару до 10 відсотків пропорційно збільшенню ціни такого товару на ринку у разі коливання ціни такого товару на ринку за умови, що така зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю, - не частіше ніж один раз на 90 днів з моменту підписання договору про закупівлю. Обмеження щодо строків зміни ціни за одиницю товару не застосовується у випадках зміни умов договору про закупівлю бензину та дизельного пального, газу та електричної енергії.

За ч. 1 ст. 41 Закону України "Про публічні закупівлі" договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного та Господарського кодексів України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.

Статтею 632 Цивільного кодексу України передбачено, що ціна в договорі встановлюється за домовленістю сторін. У випадках, встановлених законом, застосовуються ціни (тарифи, ставки тощо), які встановлюються або регулюються уповноваженими органами державної влади або органами місцевого самоврядування. Зміна ціни після укладення договору допускається лише у випадках і на умовах, встановлених договором або законом.

Згідно з ч. 1 ст. 651 Цивільного кодексу України зміна договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом.

Відповідно до положень Цивільного кодексу України про договір купівлі-продажу, за таким договором продавець зобов`язаний передати покупцеві товар, визначений договором купівлі - продажу (ч. 1 ст. 662); покупець зобов`язаний сплатити продавцеві повну ціну переданого товару; договором купівлі - продажу може бути передбачено розстрочення платежу (ч. 2 ст. 692).

За ч. 1 ст. 670 Цивільного кодексу України якщо продавець передав покупцеві меншу кількість товару, ніж це встановлено договором купівлі-продажу, покупець має право вимагати передання кількості товару, якої не вистачає, або відмовитися від переданого товару та його оплати, а якщо він оплачений, - вимагати повернення сплаченої за нього грошової суми.

Господарський процесуальний кодекс України встановлює, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. (ч. 1-4 ст. 13).

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) (ст. 89).

Як встановлено матеріалами справи, Договір укладено за результатами публічних закупівель відповідно до Закону України "Про публічні закупівлі".

Станом на момент підписання Договору сторонами були погоджені всі істотні умови - предмет, ціну та строк виконання зобов`язань за Договором.

До вказаного Договору укладено додаткові угоди, за якими збільшено ціну електричної енергії та зменшено обсяг постачання.

Як вже зазначено, Закон України "Про публічні закупівлі" встановлює імперативну норму, згідно з якою зміна істотних умов договору про закупівлю може здійснюватися виключно у випадках, визначених ст. 41 Закону, а саме за пунктом 2 частини 5 наведеної норми - у випадку збільшення ціни за одиницю товару до 10 відсотків пропорційно збільшенню ціни такого товару на ринку у разі коливання ціни такого товару на ринку за умови, що така зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю.

Виходячи з наведених положень та ст. 651 Цивільного кодексу України зміна істотних умов договору про закупівлю (збільшення ціни за одиницю товару) є правомірною виключно за таких умов: відбувається за згодою сторін; порядок зміни умов договору має бути визначений самим договором (відповідно до проекту, який входив до тендерної документації); підстава збільшення - коливання ціни такого товару на ринку (обґрунтоване і документально підтверджене постачальником); ціна за одиницю товару може збільшуватися не більше ніж на 10%; загальна сума (ціна) договору не повинна збільшуватися.

Згідно наданих до матеріалів справи доказів вбачається, що підставою для збільшення ціни товару згідно з Додаткової угоди №1 від 19.04.2021 є надана ТОВ "ТРАНСЕНЕРГОАЛЬЯНС" цінова довідка Харківської регіональної торгово-промислової палати №912/21 від 15.04.2021 (т. 1, а.с. 71), відповідно до якої середньозважена ціна купівлі-продажу електричної енергії на майданчику РДН (ринок на добу наперед) у торговій зоні ОЕС України склала 1652,58 грн за 1/МВт.год станом на 13.04.2021.

Однак, слід зазначити, що інформація, яка міститься у вищевказаній ціновій довідці відображає висновки експерта щодо середньозваженої ціни електричної енергії станом на конкретну дату та не містить жодних даних про коливання ціни на ринку.

З огляду на вищевикладене, вищезазначена довідка Харківської ТПП №912/2 від 15.04.2021 не підтверджує коливання ціни електричної енергії в бік збільшення в період між укладанням Договору від 31.03.2021 та Додатковою угодою №1 від 19.04.2021.

Отже, за відсутності будь-якої інформації про наявність коливання ціни на ринку товару в бік збільшення Комунальним закладом "Кіровоградська обласна спеціалізована дитячо-юнацька спортивна школа олімпійського резерву "Надія" та Товариством з обмеженою відповідальністю "ТРАСТЕНЕРГОАЛЬЯНС" укладено Додаткову угоду № 1 від 19.04.2021.

Таким чином, відповідачем - 1 не дотримано вимог щодо надання обґрунтування необхідності внесення змін до Договору та документального підтвердження факту збільшення ціни на певний період, а саме чому таке підвищення ціни на ринку зумовлює неможливість виконання договору по ціні запропонованій замовнику на тендері, не навів причини, через які виконання укладеного договору стало для постачальника вочевидь невигідним. Крім того, постачальник не довів, що підвищення ціни є непрогнозованим (його неможливо було передбачити і закласти в ціну товару на момент подання постачальником тендерної пропозиції).

Також, 21.07.2021 сторонами укладено Додаткову угоду № 2 до Договору № 1-2021 від 31.03.2021 про постачання електричної енергії споживачу, якою внесені зміни до істотних умов договору та збільшено ціну за 1 кВт*год з 1,979997554 грн до 2,142725708 грн., тобто на 8,22%. Крім того, сторонами зменшено кількість предмету закупівлі, а саме обсяг електричної енергії до 198 709,5727 кВт*год, при цьому загальна вартість договору незмінна. Вказаною додатковою угодою зазначено, що її положення починають діяти з 01.07.2021.

Підставою укладення додаткової угоди № 2 від 21.07.2021 слугувала цінова довідка Харківської ТПП № 1432/21 від 30.06.2021 (т. 1, а.с. 74).

У ціновій довідці Харківської ТПП № 1432/21 від 30.06.2021 зазначено, що згідно з інформацією, опублікованою на офіційному сайті ДП "Оператор ринку" середньозважена ціна на електричну енергію за період з 25.06.2021 по 30.06.2021 становила 1613,09 грн/МВт.год.

Однак, слід зазначити, що інформація, яка міститься у вищевказаній ціновій довідці відображає висновки експерта щодо середньозваженої ціни електричної енергії станом на проміжок часу (6 днів) та не містить жодних даних про коливання ціни на ринку з дати укладення додаткової угоди № 1 від 19.04.2021 по дату укладення додаткової угоди № 2 від 21.07.2021.

З огляду на вищевикладене, вищезазначена довідка Харківської ТПП № 1432/21 від 30.06.2021 не підтверджує коливання ціни електричної енергії в бік збільшення в період між укладанням додаткової угоди № 1 від 19.04.2021 до Договору від 31.03.2021 та додатковою угодою № 2 від 21.07.2021.

За відсутності будь-якої інформації про наявність коливання ціни на ринку товару в бік збільшення Комунальним закладом "Кіровоградська обласна спеціалізована дитячо-юнацька спортивна школа олімпійського резерву "Надія" та Товариством з обмеженою відповідальністю "ТРАСТЕНЕРГОАЛЬЯНС" укладено Додаткову угоду № 2 від 21.07.2021.

Крім того, враховуючи, що згідно Додаткової угоди № 1 від 19.04.2021 сторонами безпідставно збільшено ціну на одиницю товару з 1,799997777 грн до 1,979997554 грн, фактично укладенням Додаткової угоди № 2 від 21.07.2021 перевищено дозволений Законом ліміт 10%, а саме збільшено вартість 1 кВт*год електричної енергії на 19,04% (з 1,799997777 грн до 2,142725708 грн).

Крім того, 06.08.2021 сторонами укладено Додаткову угоду № 3 до Договору № 1-2021 від 31.03.2021 про постачання електричної енергії споживачу, якою внесені зміни до істотних умов договору та збільшено ціну за 1 кВт*год з 2,142725708 грн до 2,299476 грн, тобто на 7,32%. Крім того, сторонами зменшено кількість предмету закупівлі, а саме обсяг електричної енергії до 185 163,9721 кВт*год, при цьому загальна вартість договору незмінна. Вказаною додатковою угодою зазначено, що її положення починають діяти з 19.07.2021.

Підставою укладення вказаної додаткової угоди сторони визнали цінову довідку Харківської ТПП № 1702/21 від 28.07.2021, згідно якої середньозважена ціна купівлі-продажу електроенергії на майданчику РДН у торговій зоні ОЕС України станом на період з 19.07.2021 по 28.07.2021 становить 1622,30 грн/МВт.год (т. 1, а.с. 76).

Разом з тим, слід звернути увагу на те, що попередню Додаткову угоду № 2 сторонами укладено 21.07.2021, що крім інших підстав (перевищення дозволеного 10% ліміту на підвищення ціни, відомості без наявності даних про коливання ціни, експертом взято період до укладення попередньої додаткової угоди), також унеможливлює застосування положень додаткової угоди № 3 до правовідносин, що виникли ще до підписання додаткової угоди №2 від 21.07.2021.

12.08.2021 Комунальним закладом "Кіровоградська обласна спеціалізована дитячо-юнацька спортивна школа олімпійського резерву "Надія" та Товариством з обмеженою відповідальністю "ТРАСТЕНЕРГОАЛЬЯНС" укладено Додаткову угоду № 4 до договору №1-2021.

Так, підставою укладення Додаткової угоди № 4 від 12.08.2021 слугувала цінова довідка Харківської ТПП № 1835/21 від 09.08.2021, згідно якої експертом надано відомості про середньозважену ціну купівлі-продажу електроенергії на майданчику РДН у торговій зоні ОЕС України станом на період з 01.08.2021 по 05.08.2021, що становить 2215,51 грн/МВт.год (т. 1, а.с 78).

Вказаною додатковою угодою зазначено, що її положення починають діяти з 01.08.2021, що знову ж таки передує даті укладення попередньої додаткової угоди № 3 від 06.08.2021.

При укладенні 13.08.2021 Додаткової угоди № 5 до договору № 1 -2021 від 31.03.2021 про постачання електричної енергії споживачу сторонами використано як підставу на підтвердження коливання ціни на ринку в бік збільшення цінову довідку Харківської ТПП № 1835-1/21 від 09.08.2021, згідно якої експертом надано відомості про середньозважену ціну купівлі-продажу електроенергії на майданчику РДН у торговій зоні ОЕС України станом на період з 06.08.2021 по 10.08.2021, що становить 2040,12 грн/МВт.год.

Додатковою угодою № 5 від 13.08.2021 визначено, що її положення починають діяти з 06.08.2021.

Таким чином, враховуючи, що крім інших підстав (перевищення дозволеного 10% ліміту на підвищення ціни, відомості без наявності даних про коливання ціни, експертом взято період до укладення попередньої додаткової угоди), також унеможливлює застосування положень додаткової угоди №5 до правовідносин, що виникли ще до підписання додаткової угоди № 4 від 12.08.2021.

Більш того, незважаючи на те, що цінові довідки Харківської ТПП №1835/21 від 09.08.2021 та № 1835-1/21 від 09.08.2021 були неналежною підставою для внесення змін до Договору № 1-2021 від 31.03.2021 про постачання електричної енергії споживачу, навіть з них можна зробити висновок, що ціна в період між: 01-05 серпня 2021 року (додаткова угода № 4 від 12.08.2021) та в період 06-10 серпня 2021 року (додаткова угода № 5 від 13.08.2021) коливалася в бік зменшення: з 2215,51 грн/МВт.год до 2040,12 грн/МВт.год відповідно.

При цьому, сторонами безпідставно укладено додаткові угоди про збільшення ціни за одиницю товару.

При укладенні 31.08.2021 сторонами Додаткової угоди № 6 до договору № 1-2021 від 31.03.2021 про постачання електричної енергії споживачу, сторонами використано як підставу на підтвердження коливання ціни на ринку в бік збільшення цінову довідку Харківської ТПП № 1907/21 від 13.08.2021, згідно якої експертом надано відомості про середньозважену ціну купівлі-продажу електроенергії на майданчику РДН у торговій зоні ОЕС України станом на період з 09.08.2021 по 13.08.2021, що становить 2160,85 грн/МВт.год.

Додатковою угодою № 6 від 31.08.2021 визначено, що її положення починають діяти з 13.08.2021.

Таким чином, враховуючи, що крім інших підстав (перевищення дозволеного 10% ліміту на підвищення ціни, відомості без наявності даних про коливання ціни) експертом взято період до укладення попередньої додаткової угоди, також є порушенням вимог пункту 2 частини 5 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі" (далі - Закон) та умови частини 2 пункту 13.2 розділу 13 "Строк дії Договору та інші умови" Договору щодо обґрунтованості підвищення ціни за одиницю товару.

Водночас, ні вимогами ст. 41 Закону України "Про публічні закупівлі", товару, ні Договору не передбачено можливості зміни обсягу та кількісного вираження товару без відповідного документального підтвердження саме коливання ціни такого товару на ринку на момент укладення додаткових угод.

Верховний Суд вважає, що метою регулювання, передбаченого ст. 41 Закону України "Про публічні закупівлі", а саме закріплення можливості сторін змінити умови укладеного договору шляхом збільшення ціни за одиницю товару до 10%, є запобігання ситуаціям, коли внаслідок істотної зміни обставин укладений договір стає вочевидь невигідним для постачальника.

Тобто, передбачена законодавством про публічні закупівлі норма застосовується, якщо відбувається значне коливання (зростання) ціни на ринку, яке робить для однієї сторони договору його виконання вочевидь невигідним, збитковим. Для того, щоб за таких обставин не був розірваний вже укладений договір і щоб не проводити новий тендер, закон дає можливість збільшити ціну, але не більше як на 10%. Інше тлумачення відповідної норми Закону України "Про державні закупівлі" нівелює, знецінює, робить непрозорою процедуру відкритих торгів.

Висновок про те, що довідки та висновки компетентних організацій, які містять ціни станом на конкретну дату, не можуть вважатись належними та допустимими доказами на підтвердження факту коливання ціни на товар зроблено і Верховним Судом у складі Касаційного господарського суду у постанові від 13.10.2020 № 912/1580/18.

Так, вказаною постановою зазначено: у документі, який видає компетентна організація, має бути зазначена чинна ринкова ціна на товар, і її порівняння з ринковою ціною станом на дату, з якої почалися змінюватися ціни на ринку, як у бік збільшення, так і у бік зменшення (тобто наявності коливання). Необхідність зазначення такої інформації зумовлюється також тим, що у випадку коливання цін, зміни до договору про закупівлю вносяться з урахуванням показників коливання цін, що стали підставою для здійснення попередніх змін до договору.

Крім того, можливість зміни ціни договору внаслідок недобросовісних дій сторін (сторони) договору робить результат закупівлі невизначеним та тягне за собою неефективне використання бюджетних коштів, що є прямим порушенням принципів процедури закупівлі (аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 12.09.2019 у справі № 915/1868/18).

Таким чином, вказане свідчить про порушення сторонами вимог п. 2 ч. 5 ст. 41 Закону України "Про публічні закупівлі" якою передбачено, що збільшення ціни за одиницю товару до 10 відсотків повинно відбуватись пропорційно збільшенню ціни такого товару на ринку у разі коливання ціни такого товару на ринку.

Вищезазначені порушення законодавства у сфері публічних закупівель підтвердженні Актом перевірки закупівель в комунальному закладі "Кіровоградська обласна спеціалізована дитячо-юнацька спортивна школа олімпійського резерву "Надія" (відкриті торги «Електрична енергія (Код ДК 021:2015 - 09310000-5 Електрична енергія) інформація оприлюднена в електронній системі закупівель за номером UА-2021-03-01-004943-b", складеного 10.02.2023 Управління Східного офісу Держаудитслужби в Кіровоградській області (т. 1, а.с. 108-125).

Верховним Судом у постанові від 12.09.2019 у справі № 915/1868/18 наголошено, що можливість зміни ціни договору внаслідок недобросовісних дій сторін (сторони) договору робить результат закупівлі невизначеним та тягне за собою неефективне використання бюджетних коштів, що є прямим порушенням принципів процедури закупівлі, визначених преамбулою та статтею 3 Закону України "Про публічні закупівлі".

Перемога в тендері (закупівля за кошти місцевого бюджету) та укладення договору за однією ціною та її подальше підвищення складових "ціни ринку електроенергії" на 63,38 %, шляхом укладення додаткових угод № 1-7, є недобросовісною діловою практикою з боку продавця та свідчить про свідоме заниження цінової пропозиції ТОВ "ТРАНСЕНЕРГОАЛЬЯНС" у тендері з метою перемоги.

Суд звертає увагу, що положеннями ст. 41 Закону "Про публічні закупівлі" закріплено можливості сторін змінити умови укладеного договору шляхом збільшення ціни за одиницю товару до 10 %, є запобігання ситуаціям, коли внаслідок істотної зміни обставин укладений договір стає вочевидь невигідним для постачальника.

Разом з тим передбачена законодавством про публічні закупівлі норма застосовується, якщо відбувається значне коливання (зростання) ціни на ринку, яке робить для однієї сторони договору його виконання вочевидь невигідним, збитковим.

З огляду на положення ст. 5 Закону України "Про публічні закупівлі", ст. 13 Цивільного кодексу України, суд приходить до висновку про те, що перемога у тендері (закупівля за державні кошти) та укладення договору з однією ціною та її подальше підвищення більше ніж на 63,38%, що має місце в даному випадку, шляхом укладення додаткових угод є нечесною та недобросовісною діловою практикою з боку продавця, що є самостійної підставою для визнання недійсними оскаржуваних додаткових угод.

Аналогічний правовий висновок, викладений у постанові № 927/636/21 від 09.06.2022 Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду.

Крім того, суд дійшов висновку, що відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 41 Закону № 922-VIII ціна за одиницю товару не може бути збільшена більше ніж на 10 % від тієї ціни товару, яка була визначена сторонами при укладенні договору за результатами процедури закупівлі, незалежно від кількості та строків зміни ціни протягом строку дії договору.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові від 24.01.2024 Великої Палати Верховного Суду у справі № 922/2321/22.

Беручи до уваги вищевказані положення законодавства, встановлені судом обставини, зміст доводів учасників процесу та наявних доказів, оскільки на момент укладення додаткових угод, як випливає зі змісту вищенаведених доказів, не було документально підтверджено коливання ціни на товар, що зумовило б необхідність та правомірність укладення додаткових угод до основного Договору, з огляду на що сторони спірного договору внесли зміни до Договору шляхом укладення оспорюваних додаткових угод безпідставно, суд констатує, що оспорювані додаткові угоди, укладені всупереч приписам закону (зокрема, всупереч вимогам Закону України "Про публічні закупівлі"), що є підставою для визнання їх недійсними.

У ст. 217 Цивільного кодексу України встановлено, що недійсність окремої частини правочину не має наслідком недійсності інших його частин і правочину в цілому, якщо можна припустити, що правочин був би вчинений і без включення до нього недійсної частини.

Оскільки зменшення об`єму постачання товару згідно з Додатковими угодами пов`язано зі збільшенням ціни, суд дійшов висновку, що недійсність угод у частині збільшення ціни має наслідком недійсність угод загалом.

За частиною 1 ст. 216 Цивільного кодексу України недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю.

Як встановлено матеріалами справи, на виконання Договору за період квітень 2021 - січень 2022 поставлено 287 520 кВт.год електричної енергії та сплачено грошові кошти в загальному розмірі 705 085,92 грн з ПДВ.

Без врахування оспорюваних додаткових угод, при ціні електричної енергії згідно з Договором за 287 520 кВт.год по ціні 1,799997777 грн кВт.год підлягає сплаті 517 535,36 грн.

Таким чином відповідачем - 2 безпідставно сплачено бюджетних коштів на загальну суму 187 550,56 грн.

Відповідно до частини першої статті 1212 Цивільного кодексу України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала.

Згідно з пунктом 1 частини третьої статті 1212 Цивільного кодексу України положення цієї глави застосовуються також до вимог про повернення виконаного за недійсним правочином.

Таким чином, грошові кошти в сумі 187 550,56 грн є такими, що були безпідставно одержані відповідачем - 1.

Такі висновки відповідають постанові Великої Палати Верховного Суду від 24.01.2024 у справі № 922/2321/22 щодо застосування вимог статті 1212 ЦК України у подібних правовідносинах.

Враховуючи зазначене, безпідставно надмірно сплачені бюджетні кошти в сумі 187 550,56 грн підлягають стягненню на користь загального фонду обласного бюджету.

Враховуючи вищевикладене, господарський суд доходить висновку про задоволення позову у повному обсязі.

Відповідно до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України судові витрати по сплаті судового збору за першою позовною вимогою покладаються на обох сторін, за другою позовною вимогою покладаються на відповідача 1.

Керуючись ст. 74, 76, 77, 129, 233, 236-241, 326, 327 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги задовольнити повністю.

Визнати недійсною додаткову угоду №1 від 19.04.2021 до Договору про постачання електричної енергії споживачу № 1-2021 від 31.03.2021, укладеного між Товариством з обмеженою відповідальністю "ТРАСТЕНЕРГОАЛЬЯНС" () та Комунальним закладом "Кіровоградська обласна спеціалізована дитячо-юнацька спортивна школа олімпійського резерву "Надія" ().

Визнати недійсною додаткову угоду №2 від 21.07.2021 до Договору про постачання електричної енергії споживачу № 1-2021 від 31.03.2021, укладеного між Товариством з обмеженою відповідальністю "ТРАСТЕНЕРГОАЛЬЯНС" () та Комунальним закладом "Кіровоградська обласна спеціалізована дитячо-юнацька спортивна школа олімпійського резерву "Надія" ().

Визнати недійсною додаткову угоду №3 від 06.08.2021 до Договору про постачання електричної енергії споживачу № 1-2021 від 31.03.2021, укладеного між Товариством з обмеженою відповідальністю "ТРАСТЕНЕРГОАЛЬЯНС" () та Комунальним закладом "Кіровоградська обласна спеціалізована дитячо-юнацька спортивна школа олімпійського резерву "Надія" ().

Визнати недійсною додаткову угоду №4 від 12.08.2021 до Договору про постачання електричної енергії споживачу № 1-2021 від 31.03.2021, укладеного між Товариством з обмеженою відповідальністю "ТРАСТЕНЕРГОАЛЬЯНС" () та Комунальним закладом "Кіровоградська обласна спеціалізована дитячо-юнацька спортивна школа олімпійського резерву "Надія" ().

Визнати недійсною додаткову угоду №5 від 13.08.2021 до Договору про постачання електричної енергії споживачу № 1-2021 від 31.03.2021, укладеного між Товариством з обмеженою відповідальністю "ТРАСТЕНЕРГОАЛЬЯНС" () та Комунальним закладом "Кіровоградська обласна спеціалізована дитячо-юнацька спортивна школа олімпійського резерву "Надія" ().

Визнати недійсною додаткову угоду №6 від 31.08.2021 до Договору про постачання електричної енергії споживачу № 1-2021 від 31.03.2021, укладеного між Товариством з обмеженою відповідальністю "ТРАСТЕНЕРГОАЛЬЯНС" () та Комунальним закладом "Кіровоградська обласна спеціалізована дитячо-юнацька спортивна школа олімпійського резерву "Надія" ().

Визнати недійсною додаткову угоду №7 від 31.08.2021 до Договору про постачання електричної енергії споживачу № 1-2021 від 31.03.2021, укладеного між Товариством з обмеженою відповідальністю "ТРАСТЕНЕРГОАЛЬЯНС" () та Комунальним закладом "Кіровоградська обласна спеціалізована дитячо-юнацька спортивна школа олімпійського резерву "Надія" ().

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "ГАЗЕЙДЖЕНСІ2022" (82400, Львівська область, м. Стрий, вул. Тараса Шевченка, буд. 179, ) на користь загального фонду обласного бюджету безпідставно надмірно сплачені бюджетні кошти в сумі 187 550,56 грн на розрахунковий рахунок: UА 0011001.

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "ГАЗЕЙДЖЕНСІ2022" (82400, Львівська область, м. Стрий, вул. Тараса Шевченка, буд. 179, ) на користь Кіровоградської обласної прокуратури судовий збір, сплачений за подачу цієї позовної заяви в сумі 13 626,00 грн (реквізити отримувача: 25006 м. Кропивницький, вул. Верхня Пермська, 4, , МФО 820172, р/р UА0004600 в ДКСУ в м. Київ, код класифікації видатків бюджету - 2800).

Стягнути з Комунального закладу "Кіровоградська обласна спеціалізована дитячо-юнацька спортивна школа олімпійського резерву "Надія" (25006, м. Кропивницький, просп. Європейський, 1, ) на користь Кіровоградської обласної прокуратури судовий збір, сплачений за подачу цієї позовної заяви в сумі 10 598,00 грн (реквізити отримувача: 25006 м. Кропивницький, вул. Верхня Пермська, 4, , МФО 820172, р/р UА0004600 в ДКСУ в м. Київ, код класифікації видатків бюджету - 2800).

Накази видати після набрання рішенням законної сили.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення в порядку передбаченому Господарським процесуальним кодексом України. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Копії рішення направити Кропивницькій окружній прокуратурі Кіровоградської області (на офіційну електронну адресу через систему "Електронний суд"), Кіровоградській обласній прокуратурі (на офіційну електронну адресу через систему "Електронний суд"), Східному офісу Державної аудиторської служби України (на офіційну електронну адресу через систему "Електронний суд"), Управлінню Східного офісу Держаудитслужби в Кіровоградській області (25006, м. Кропивницький, вул. Архітектора Паученка, 64/53), Кіровоградській обласній раді (на офіційну електронну адресу через систему "Електронний суд"), Товариству з обмеженою відповідальністю "ГАЗЕЙДЖЕНСІ2022" (попередня назва ТОВ "ТРАСТЕНЕРГОАЛЬЯНС") (82400, Львівська область, Стрийський район, м. Стрий, вул. Шевченка Т., буд. 179), Комунальному закладу "Кіровоградська обласна спеціалізована дитячо-юнацька спортивна школа олімпійського резерву "Надія" (на офіційну електронну адресу через систему "Електронний суд").

Повне рішення складено 24.04.2024.

Суддя Г.Б. Поліщук