ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"27" березня 2024 р. Справа№ 910/8255/23

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Корсака В.А.

суддів: Алданової С.О.

Євсікова О.О.

за участю секретаря судового засідання: Заборовської А.О.,

за участю представників учасників справи:

від позивача: Коломієць М.О.

від відповідача: Барановська А.М.

від ОСОБА_1 : не з`явився

від ОСОБА_2 : Пархоменко С.С.

від Тетіївського районного підприємства по будівництву «Райагробуд»: Галій Ю.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали апеляційної скарги ОСОБА_5

на рішення Господарського суду міста Києва від 13.09.2023, повний текст якого складено та підписано 25.09.2023

у справі № 910/8255/23 (суддя Чебикіна С.О.)

за позовом ОСОБА_5

до Міністерства юстиції України

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача - 1. ОСОБА_1

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - 2. ОСОБА_2

3. Тетіївське районне підприємство по будівництву «Райагробуд»

про визнання незаконним та скасування наказу

В С Т А Н О В И В :

Короткий зміст позовних вимог

Позивач звернувся до Господарського суду міста Києва з позовом до відповідача про визнання незаконним та скасування наказу Міністерства юстиції України №1527/5 від 01.05.2023 року на підставі ст. 34 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань".

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що під час прийняття спірного наказу Міністерством юстиції України було допущено низку процедурних порушень, зокрема не враховано наявність рішення за результатами розгляду того самого питання; відсутність порушення прав скаржника; неналежне повідомлення всіх заінтересованих осіб; порушено строк розгляду скарги.

Доводи та заперечення відповідача

Відповідач з позовом не погодився, посилаючись на те, що наказ Міністерства юстиції України №1527/5 від 01.05.2023 року прийнятий у відповідності до Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань" та з дотриманням процедури, визначеної в Порядку розгляду скарг у сфері державної реєстрації, затвердженого постановою Кабінету міністрів України від 25.12.2015 № 1128.

Короткий зміст рішення місцевого господарського суду та мотиви його прийняття

Рішенням Господарського суду міста Києва від 13.09.2023 у справі № 910/8255/23 в позові відмовлено повністю.

Рішення мотивоване тим, що:

- з урахуванням положень статуту суд дійшов висновку, що в управлінні підприємством шляхом проведення загальних зборів мають право брати участь не тільки засновники, але й і працівники підприємства, які приймають трудову участь у діяльності колективного підприємства;

- досліджуючи питання наявності кворуму під час проведення загальних зборів членів 30.07.2022 року, судом зауважується, що станом на 30.07.2022 року 43 особи, не були працівниками підприємства, а отже у загальних зборах членів брали участь особи, які не мали статусу працюючих співвласників та як наслідок був відсутній кворум;

- рішення загальних зборів Тетіївського районного підприємства по будівництву (РАЙАГРОБУД) від 30.07.2022 року прийняте з порушенням порядку скликання та проведення загальних зборів учасників товариства, а також прийняте без встановлення наявності кворуму;

- оскільки як сторони у справі №940/875/22, так і предмет позову у справі №940/875/22 не є тотожними за суб`єктним складом та предметом оскарження до поданої ОСОБА_2 до Мінюсту скарги, суд вважає необґрунтованими посилання позивача на п. 4 ч. 8 ст. 34 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань»;

- щодо тверджень позивача, що ОСОБА_2 оскаржував реєстраційну дію, яка жодним чином не впливає на його права та обов`язки як учасника підприємства, суд зазначає, що рішенням Загальних зборів від 30.07.2022 року було порушено саме господарські права та інтереси ОСОБА_2 як члена підприємства з правом голосу та позбавлено його права участі та права голосувати на загальних зборах.

- матеріалами справи спростовані твердження позивача про не повідомлення заінтересованих осіб про розгляд скарги, адже від державного реєстратора Горенка І.А. до відповідача надійшли письмові пояснення по суті скарги від 18.10.2022 № 04-08/205 та від 23.03.2023 № 04-08/397, зареєстровані в Міністерстві юстиції України 18.10.2022 за № СК-2817-22 та 27.03.2023 за № СК-1085-23 та письмові пояснення по суті скарги від заінтересованої особи ОСОБА_1 від 25.10.2022, зареєстровані в Міністерстві юстиції України 25.10.2022 за № СК-2916-22.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги та узагальнення її доводів

Не погоджуючись з вказаним рішенням, 12.10.2020 позивач звернувся з апеляційною скаргою, в якій просить оскаржуване рішення скасувати та ухвалити нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити повністю.

А саме апелянт посилається на те, що:

- під час повторного розгляду скарги мало місце наявність підстави для відмови у її задоволенні згідно абз. 3 п. 5 Порядку розгляду скарг на рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єкта державної реєстрації, територіальних органів Міністерства юстиції, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 1128 від 25.12.2015

- суд першої інстанції замість того щоб дослідити чи були дійсно допущені відповідачем при розгляді скарги порушення законодавства, на які посилався позивач у позові, додатково перевірив і встановив де-факто «додаткові порушення і підстави», що можуть бути підставою для спору про визнання недійсним протоколу загальних зборів;

- відповідач у Висновку зазначає про відсутність кворуму на загальних зборах, за результатами проведення яких оформлений протокол подавався реєстратору. Зазначених висновків відповідач дійшов через фактичну присутність на зборах 25 учасників із 43, а також не надання копій свідоцтв про смерть 15 осіб. Однак, за висновками суду, відсутність кворуму зумовлена неповідомлення 8 працівників юридичної особи про проведення зборів;

- прийняті на роботу лише 18.07.2022 сім чоловік на дату проведення загальних зборів мали статус найманих працівників, а не члена трудового колективу, вступного внеску та /або паю у визначених розмірах не вносили, загальними зборами не затверджувалось рішення про прийняття їх до членів Райагробуду, посвідчення члена не видавалось. Тож зазначені особи не є працюючими співвласниками у розумінні Статуту;

- суд здійснив посилання на положення Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» попри те, що спірні правовідносини виникли у сфері державної реєстрації юридичної особи;

- поза увагою суду залишені доводи позивача про розгляд скарги з порушенням строків, визначених Законом;

- відповідач не виконав свого обов`язку належного повідомлення учасників, що набули корпоративні права на підставі договорів дарування, про розгляд вказаної скарги, внаслідок чого в т.ч. позивач фактично позбавлений був можливості надавати відповідні пояснення та захистити свої права;

- в протоколі № 01/22 від 30.07.2022, на підставі якого проведено спірні реєстраційні дії, містяться усі необхідні анкетні дані, в т.ч. і номери ідентифікаційних кодів, членів комісії з реорганізації;

- рішення уповноваженого органу про припинення юридичної особи шляхом її реорганізації містить порядок і строк заявлення кредиторських вимог (сторінка 7; рішення по питанню сьомому порядку денного);

- норма п. 10 ч. 4 ст. 17 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань» не містить імперативно закріпленої вимоги щодо документів, які можуть слугувати підставою для виключення зі складу учасників (засновників) померлої особи

- позивач вважає оскаржуваний наказ Мін`юсту незаконним та таким, що порушує її право на вільне володіння та користування належним майном, набутим на підставі договорів дарування.

Доводи та заперечення інших учасників провадження

У своєму відзиві на апеляційну скаргу відповідача з апеляційною скаргою не погодився, просить залишити оскаржене рішення без змін посилаючись на те, що оспорюваний наказ прийнятий у відповідності та з дотримання норм Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» і Порядку розгляду скарг на рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єкта державної реєстрації, територіальних органів Міністерства юстиції, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 1128 від 25.12.2015.

Від третьої особи-2 надійшов письмовий відзив на апеляційну скаргу, в якому даний учасник справи просить відмовити у задоволення апеляційної скарги позивача, а оскаржуване рішення залишити без змін.

Третьою особою-1 подано клопотання, в якому зазначається про підтримання доводів та аргументів позовної заяви, а розгляд здійснювати з урахування письмових пояснень третьої особи-2, що були подані до суду першої інстанції.

Дії суду апеляційної інстанції щодо розгляду апеляційної скарги по суті

Згідно витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 12.10.2023 апеляційну скаргу передано на розгляд колегії суддів у складі: Корсак В.А. - головуючий суддя, судді - Євсіков О.О., Алданова С.О.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 13.10.2023 постановлено витребувати у Господарського суду міста Києва матеріали справи № 910/8255/23 та невідкладно надіслати їх до Північного апеляційного господарського суду. Відкладено вирішення питань, пов`язаних з рухом апеляційної скарги, які визначені главою 1 розділу IV ГПК України, до надходження матеріалів справи № 910/8255/23. Копію ухвали надіслано до Господарського суду першої інстанції.

26.10.2023 матеріали справи надійшли до північного апеляційного господарського суду.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 30.10.2023 апеляційну скаргу залишено без руху на підставі ст.ст. 174, 260 ГПК України у зв`язку з відсутністю доказів сплати судового збору у розмірі 4 026,00 грн. Роз`яснено скаржнику, що протягом п`яти днів з дня вручення даної ухвали останній має право усунути недоліки зазначені у її мотивувальній частині, надавши суду відповідні докази.

02.11.2023 через відділ документального забезпечення апеляційного господарського суду від скаржника надійшла заява про усунення недоліків, до якої додано докази сплати судового збору - квитанція ID: 5491-9081-1601-2948 від 02.11.2023 на суму 4 026,00 грн.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 06.11.2023 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_5 на рішення Господарського суду міста Києва від 13.09.2023у справі №910/8255/23. Закінчено проведення підготовчих дій. Повідомлено учасників справи про призначення апеляційної скарги до розгляду на 13.12.2023. Роз`яснено учасникам справи право подати до суду апеляційної інстанції відзив на апеляційну скаргу в письмовій формі до 06.12.2023. Встановлено учасникам справи строк для подачі всіх заяв та клопотань в письмовій формі до 06.12.2023. Явка учасників справи не визнана обов`язковою.

Розгляд справи неодноразово відкладався, зокрема на 18.03.2024.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 18.03.2024 залучено до участі у справі №910/8255/23 у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - Тетіївське районне підприємство по будівництву «Райагробуд» (09800, Київська область, Тетіївський район, місто Тетіїв, вулиця Карла Маркса, будинок 156, ). Повідомити учасників справи про відкладення розгляду апеляційної скарги на 27.03.2024. Зобов`язано ОСОБА_5 у найкоротший строк направити Тетіївському районному підприємству по будівництву «Райагробуд» копію позовної заяви та апеляційної скарги з додатками, докази чого надати до суду. Роз`яснено Тетіївському районному підприємству по будівництву «Райагробуд» право подати до суду апеляційної інстанції відзиви на позовну заяву та на апеляційну скаргу в письмовій формі у найкоротший строк, але не пізніше 27.03.2024. Встановлено Тетіївському районному підприємству по будівництву «Райагробуд» найкоротший строк для надання письмових пояснень по суті спору в письмовій формі, але не пізніше 27.03.2024. Явка учасників справи не визнана обов`язковою.

Явка представників учасників справи

Представник позивача в судовому засіданні 27.03.2024 підтримав вимоги своєї апеляційної скарги та просив її задовольнити.

Представники відповідача та третіх осіб-2,3 в судовому засіданні 27.03.2024 заперечили проти доводів апелянта та просили оскаржуване рішення залишити без змін, а апеляційну скаргу - без задоволення.

Представник третьої особи-1 в судове засідання 27.03.2024 не з`явився, про час та місце судового розгляду повідомлений належним чином, про що в матеріалах справи містяться відповідні докази. Зокрема залучено до матеріалів справи поштове повідомлення про вручення поштового відправлення (а.с. 164, т. 2).

Окрім того, у додаткових поясненнях від 18.03.2024 третя особа-1 просив суд розглядати справу за його відсутності.

За змістом ч. 12 ст. 270 ГПК України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Суд апеляційної інстанції з метою дотримання прав сторін на судовий розгляд справи упродовж розумного строку, гарантованих пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, враховуючи те, що явка представників сторін та третьої особи обов`язковою не визнавалась, а участь в засіданні суду є правом, а не обов`язком учасника справи, зважаючи на відсутність обґрунтованих клопотань про відкладення розгляду справи, дійшов висновку про можливість розгляду справи за відсутності представника третьої особи-1, яка належним чином повідомлена про судовий розгляд справи в апеляційному порядку.

Розгляд клопотань та заяв учасників справи

18.03.2024 відповідачем подано додаткові пояснення у справі, які протокольною ухвалою суду апеляційної інстанції від 18.03.2024 залучено до матеріалів справи.

18.03.2024 ОСОБА_1 подав додаткові пояснення у справі, які протокольною ухвалою від 18.03.2024 залишено без розгляду.

26.03.2024 від третьої особи - Тетіївського районного підприємства по будівництву «Райагробуд» надійшли письмові пояснення у справі, до яких долучено додаткові докази, а саме: витяги з єдиного реєстру досудових розслідувань від 29.08.2022, 15.09.2022, 06.06.2023, 22.06.2023; копію рішення слідчого судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 29.02.2024 та копію ухвали слідчого судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 05.02.2024 у справі №357/6542/22.

Дослідивши у судовому засіданні 27.03.2024 означені документи, суд апеляційної інстанції зазначив наступне.

За приписами частини 3 статті 269 ГПК України докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом апеляційної інстанції лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

Верховний Суд, у постановах від 11.09.2019 у справі № 922/393/18, від 16.12.2020 у справі № 908/1908/19 (на які посилається скаржник у касаційній скарзі), зробив висновок про те, що така обставина, як відсутність існування доказів на момент прийняття рішення суду першої інстанції, взагалі виключає можливість прийняття судом апеляційної інстанції додаткових доказів у порядку статті 269 ГПК України незалежно від причин неподання позивачем таких доказів. Навпаки, саме допущення такої можливості судом апеляційної інстанції матиме наслідком порушення норм процесуального права, а також принципу правової визначеності, ключовим елементом якого є однозначність та передбачуваність правозастосування, а отже системність та послідовність у діяльності відповідних органів, насамперед судів.

Отже, протокольною ухвалою суду від 27.03.2024 відмовлено у залученні зазначених вище додаткових доказів, а саме копії рішення слідчого судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 29.02.2024 та копію ухвали слідчого судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 05.02.2024 у справі №357/6542/22, оскільки їх не існувало на момент прийняття рішення.

Межі перегляду справи судом апеляційної інстанції

Згідно зі ст. 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права. У суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.

Статтею 129 Конституції України та ч. 1 ст. 74 ГПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Суд, беручи до уваги межі перегляду справи в апеляційній інстанції, обговоривши доводи апеляційної скарги, заслухавши пояснення присутніх представників сторін, проаналізувавши на підставі фактичних обставин справи застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права дійшов висновку апеляційну скаргу задовольнити, оскаржене рішення у даній справі скасувати.

Обставини справи, установлені судом першої інстанції та перевірені судом апеляційної інстанції

16 серпня 2022 року державним реєстратором в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань проведено реєстраційну дію №009000268 «Державна реєстрація змін до відомостей про юридичну особу».

18 серпня 2022 року державним реєстратором проведено реєстраційну дію №011000268 «Внесення рішення засновників (учасників) юридичної особи або уповноваженого ними органу щодо припинення юридичної особи в результаті її реорганізації».

Зазначеними реєстраційними діями внесено записи змін щодо юридичної особи Тетіївського районного підприємства по будівництву (РАЙАГРОБУД) про склад членів, керівника, підписанта, редакцію статуту, кінцевих бенефіціарних власників (контролерів) підприємства та внесено рішення членів РАЙАГРОБУДу щодо припинення юридичної особи в результаті її реорганізації шляхом перетворення.

До Міністерства юстиції України надійшла скарга ОСОБА_2 (далі також - Скаржник) від 29.08.2022, зареєстрована в Міністерстві юстиції України 01.09.2022 за № СК-2075-22.

За результатами розгляду цієї скарги від 29.08.2022, зареєстрована в Міністерстві юстиції України 01.09.2022 за №СК-2075-22 прийнято Висновок від 31.10.2022, зі змісту якого вбачається, що Колегія із розгляду скарг дійшла висновку про наявність підстав для залишення без розгляду по суті скарги ОСОБА_2 від 29.08.2022 у зв`язку із наявною інформацією про відкрите за заявою скаржника судове провадження, предметом якого є оскарження тих самих рішень, дій або бездіяльності у сфері державної реєстрації.

Дорученням №82/1/48-23 від 16.02.2023, яке підписано Міністром юстиції України Малюською Денисом Леонтійовичем, повернуто скаргу ОСОБА_2 від 29.08.2022 зареєстровану за №СК-2075-22 від 01.09.2022 щодо підприємства Тетіївського районного підприємства по будівництву (Райагробуд) для повторного розгляду, у зв`язку з тим, що на момент підписання наказу вже відсутнє судове провадження.

Наказом Міністерства юстиції України від 01.05.2023 № 1527/5 «Про задоволення скарги» скаргу ОСОБА_2 від 29.08.2022 задоволено.

Скасовано реєстраційні дії в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань від 16.08.2022 № 009000268 «Державна реєстрація змін до відомостей про юридичну особу» та від 18.08.2022 № 011000268 «Внесення рішення засновників (учасників) юридичної особи або уповноваженого ними органу щодо припинення юридичної особи в результаті її реорганізації», проведені державним реєстратором Бучанської районної державної адміністрації Київської області Горенком І.А. щодо Тетіївського районного підприємства по будівництву (РАЙАГРОБУД) (ідентифікаційний код юридичної особи 03584680).

Наказ був прийнятий на підставі висновку Центральної колегії Міністерства юстиції України з розгляду скарг на рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єкта державної реєстрації, територіальних органів Міністерства юстиції від 27.03.2023.

Висновок Колегії від 27.03.2023 року мотивований наступним:

- ураховуючи той факт, що відповідно до відомостей ЄДР на момент проведення оскаржуваної реєстраційної дії членами Підприємства були 43 особи, то загальні збори членів РАЙАГРОБУДУ, які відбулися 30.07.2022, були проведені з порушенням вимог статуту Підприємства, оскільки на них були присутні менше 2/3 членів Підприємства, а тому загальні збори членів Тетіївського районного підприємства по будівництву (РАЙАГРОБУД) від 30.07.2022 не були правомочними приймати рішення з питань порядку денного;

- згідно з пунктом 5 частини першої статті 28 Закону підставою для відмови у державній реєстрації є випадок, коли документи суперечать вимогам Конституції та законів України;

- відповідно до опису, сформованого програмними засобами ведення ЄДР, Колегією встановлено, що для проведення оскаржуваної реєстраційної дії від 16.08.2022 державному реєстратору Горенку І.А. було подано лист Тетіївського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Білоцерківському районі Київської області від 20.07.2022 № 1106-22.7-30а, яким повідомлено про наявність у архіві відділу актових записів про смерть 15 членів Підприємства, який не є свідоцтвом про смерть фізичної особи (пункт 10 частини четвертої статті 17 Закону);

- колегія дійшла висновку, що у державного реєстратора Горенка І.А була наявна підстава для відмови у державній реєстрації, передбачена пунктом 4 частини першої статті 28 Закону;

- шляхом перевірки відомостей ЄДР Колегією встановлено, що для проведення оскаржуваної реєстраційної дії від 18.08.2022 державному реєстратору Горенку І.А. подано, зокрема, Протокол, зі змісту якого вбачається, що загальними зборами членів РАЙАГРОБУДУ прийнято рішення про припинення Підприємства у результаті його реорганізації шляхом перетворення, призначено голову та членів 6 комісії з реорганізації, встановлено терміни заявлення кредиторами своїх вимог та визначено місцезнаходження комісії з реорганізації, проте, не зазначено реєстраційні номери облікових карток платників податків або серію та номер паспорта (для фізичних осіб, які мають відмітку в паспорті про право здійснювати платежі за серією та номером паспорта) голови та членів комісії з реорганізації РАЙАГРОБУДУ, та не містить відомостей щодо порядку заявлення кредиторами своїх вимог;

- відтак, подані державному реєстратору Горенку І.А. для проведення оскаржуваної реєстраційної дії від 18.08.2022 документи суперечать вимогам частини третьої статті 105 ЦК України, частини десятої статті 17 та пункту 7 частини першої статті 15 Закону, тому державний реєстратор Горенко І.А. зобов`язаний був відмовити у державній реєстрації з підстав, визначених пунктом 5 частини першої статті 28 Закону.

Звертаючись з цим позовом до суду, позивач стверджує те, що у Протоколі №01/22 від 30.07.2022 зазначені всі необхідні анкетні дані комісії з реорганізації, порядок та строк заявлення кредиторами своїх вимог, а на момент проведення Загальних зборів, учасниками Тетіївського районного підприємства по будівництву (РАЙАГРОБУД) згідно витягу з ЄДР були 43 особи, троє з яких були відсутніми на зборах та не забезпечили явку своїх представників, а відносно 15 осіб була наявна інформація про їх смерть, на підтвердження чого державному реєстратору був наданий лист Тетіївського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Білоцерківському районі Київської області № 1106-22.7-30а від 20.07.2022. Таким чином, на думку позивача, на Загальних зборах 30.07.2022 року був наявний кворум.

Також позивач вказав на те, що ОСОБА_2 оскаржував реєстраційну дію, яка жодним чином не впливає на його права та обов`язки як учасника підприємства, а фактично звернувся до відповідача з метою вирішення трудового спору, що підтверджується зокрема і позовом скаржника (справа №940/875/22).

Таким чином, на думку позивача, відповідач мав відмовити у задоволенні скарги, посилаючись на п. 4 ч. 8 ст. 34 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань»

Окрім того, позивач зазначив, що відповідач не повідомив про розгляд скарги всіх заінтересованих осіб, у зв`язку з чим позивач зазначає, що наказ Міністерства юстиції України від 01.05.2023 № 1527/5 «Про задоволення скарги» є незаконним та підлягає скасуванню.

Мотиви та джерела права, з яких виходить суд апеляційної інстанції при прийнятті постанови

Відповідно до частини першої статті 15 Цивільного кодексу України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Згідно з частинами другою та третьою статті 3 Цивільного кодексу України у випадках, встановлених Конституцією України та законом, особа має право звернутися за захистом цивільного права та інтересу до органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування. Орган державної влади, орган влади Автономної Республіки Крим або орган місцевого самоврядування здійснюють захист цивільних прав та інтересів у межах, на підставах та у спосіб, що встановлені Конституцією України та законом. Рішення, прийняте зазначеними органами щодо захисту цивільних прав та інтересів, не є перешкодою для звернення за їх захистом до суду.

Відповідно до частин другої та третьої статті 17 Цивільного кодексу України у випадках, встановлених Конституцією України та законом, особа має право звернутися за захистом цивільного права та інтересу до органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування.

Орган державної влади, орган влади Автономної Республіки Крим або орган місцевого самоврядування здійснюють захист цивільних прав та інтересів у межах, на підставах та у спосіб, що встановлені Конституцією України та законом.

Спірні правовідносини у цій справі з огляду на їх суть (предмет та підстави позову) та суб`єктний склад учасників справи є правовідносинами, що виникли у сфері державної реєстрації юридичних осіб.

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини першої статті 2 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань" (тут і надалі в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) відносини, що виникають у сфері державної реєстрації, регулюються Конституцією України, цим Законом та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону.

Згідно із частиною першою статті 3 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань" дія цього Закону поширюється на відносини, що виникають у сфері державної реєстрації юридичних осіб незалежно від організаційно-правової форми, форми власності та підпорядкування, їхньої символіки (у випадках, передбачених законом), громадських формувань, що не мають статусу юридичної особи, та фізичних осіб - підприємців.

Пунктом 8 частини другої статті 5 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань" встановлено, що до повноважень Міністерства юстиції України у сфері державної реєстрації належить, зокрема, розгляд скарг на рішення, дії або бездіяльність державних реєстраторів, суб`єктів державної реєстрації, територіальних органів Міністерства юстиції України та прийняття обов`язкових до виконання рішень, передбачених цим Законом.

Відповідно до частини десятої статті 34 названого Закону рішення, дії або бездіяльність Мін`юсту та його територіальних органів можуть бути оскаржені до суду.

Згідно з частиною першої статті 21 Цивільного кодексу України суд визнає незаконним та скасовує правовий акт індивідуальної дії, виданий органом державної влади, органом влади Автономної Республіки Крим або органом місцевого самоврядування, якщо він суперечить актам цивільного законодавства і порушує цивільні права або інтереси.

Якщо порушення своїх прав особа вбачає у наслідках, спричинених рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень, які вона вважає неправомірними, і ці наслідки призвели до виникнення, зміни чи припинення цивільних правовідносин, мають майновий характер або пов`язаний з реалізацією майнових або особистих немайнових інтересів особи, то визнання незаконними (протиправними) таких рішень є способом захисту її цивільних прав та інтересів (постанова Великої Палати Верховного Суду від 04.06.2019 у справі № 821/1504/17 (провадження № 11-1265апп18).

Зважаючи на те, що спірним наказом скасовано реєстраційні дії щодо офіційного визнання і підтвердження державою факту, зокрема, набуття позивачем частки за договорами дарування та включення її до складу членів юридичної особи, то колегія суддів погоджується з слушними доводи позивача про порушення оспорюваним наказом його прав на реалізацію правомочностей корпоративних прав.

Відповідно до частини 1 статті 34 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань" рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єкта державної реєстрації можуть бути оскаржені до Міністерства юстиції України та його територіальних органів або до суду.

За змістом частини 6 статті 34 названого Закону (в редакції станом на час прийняття оспорюваного наказу) за результатами розгляду скарги на рішення, дії або бездіяльність у сфері державної реєстрації Міністерство юстиції України, його територіальні органи приймають одне з таких мотивованих рішень, яке не пізніше наступного робочого дня з дня його прийняття розміщується на офіційному веб-сайті Міністерства юстиції України чи відповідного територіального органу:

- про задоволення скарги (якщо оскаржувані рішення, дії або бездіяльність не відповідають законодавству у сфері державної реєстрації);

- про відмову в задоволенні скарги (якщо оскаржувані рішення, дії або бездіяльність відповідають законодавству у сфері державної реєстрації);

- про залишення скарги без розгляду по суті.

Міністерство юстиції України, його територіальні органи залишають скаргу на рішення, дії або бездіяльність у сфері державної реєстрації без розгляду по суті, якщо:

1) встановлений цим Законом для подання скарги строк сплив до дня її подання;

2) Міністерством юстиції України, його територіальним органом за результатами розгляду скарги з такого самого питання вже приймалося рішення про задоволення скарги або про відмову в її задоволенні;

3) наявна інформація про відкрите за заявою скаржника судове провадження, предметом якого є оскарження тих самих рішень, дій або бездіяльності у сфері державної реєстрації;

4) скаргу подано особою, права якої у зв`язку з оскаржуваним рішенням, дією або бездіяльністю у сфері державної реєстрації не порушено;

5) скаргу подано особою, яка не має на це повноважень;

6) скаржником подано до Міністерства юстиції України, його територіального органу заяву про залишення скарги без розгляду.

Згідно частини 10 статті 34 названого Закону порядок розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність державного реєстратора, суб`єктів державної реєстрації, територіальних органів Міністерства юстиції України визначається Кабінетом Міністрів України.

На виконання вимог названої норми Закону розроблено Порядок розгляду скарг на рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єктів державної реєстрації, територіальних органів Міністерства юстиції, що затверджений постановою Кабінету Міністрів України № 1128 від 25.12.2015 (далі - Порядок № 1128), який визначає процедуру здійснення Мін`юстом та його територіальними органами розгляду скарг на рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єктів державної реєстрації, територіальних органів Мін`юсту (далі - скарги у сфері державної реєстрації).

Так, в п. 5 Порядку № 1128 зазначено, що Мін`юст чи відповідний територіальний орган розглядає скаргу у сфері державної реєстрації не пізніше наступного робочого дня з дня її реєстрації на предмет пересилання її за належністю відповідному територіальному органу чи Мін`юсту, а також встановлення підстав для відмови в її задоволенні, а саме наявність інформації про судове рішення про відмову позивача від позову з такого самого предмета спору, про визнання відповідачем позову або затвердження мирової угоди сторін.

У разі коли під час розгляду скарги у сфері державної реєстрації відповідно до пункту 5 цього Порядку не виявлено підстав для відмови в її задоволенні чи підстав для пересилання її за належністю, Мін`юст чи відповідний територіальний орган здійснює колегіальний розгляд такої скарги на предмет наявності (відсутності) порушень закону в рішеннях, діях або бездіяльності державного реєстратора, суб`єктів державної реєстрації, територіальних органів Мін`юсту, що оскаржуються (п. 8 Порядку № 1128).

Виходячи з вказаного положення, Мін`юст першочергово має розглянути скаргу на предмет встановлення підстав для відмови в її задоволенні, зокрема, має перевірити наявність інформації про судове провадження у зв`язку із спором тотожного предмету. При цьому, лише у випадку відсутності, перелічених у п. 5 Порядку № 1128 підстав Мін`юсту належить здійснити розгляд скарги по суті із встановленням наявності чи відсутності обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення скаржника, та інші обставини, які мають значення для об`єктивного розгляду скарги.

З представлених до матеріалів справи документів вбачається, що згідно висновку Центральної колегії Міністерства юстиції України з розгляду скарг на рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єкта державної реєстрації, територіальних органів Міністерства юстиції від 31.10.2022 за результатами вперше проведеного розгляду скарги Колегією встановлено наявність інформації про відкрите за заявою скаржника судове провадження, предметом якого є оскарження тих самих рішень, дій або бездіяльності у сфері державної реєстрації. А саме до Тетіївського районного суду Київської області представником скаржника подано позовну заяву до підприємства, у якій просить, серед іншого, скасувати державну реєстрацію змін до відомостей про підприємство згідно рішень загальних зборів, оформлених протоколом від 30.07.2022 № 01/22. У зв`язку з цим ухвалою Тетіївського районного суду Київської області від 11.10.2022 відкрито провадження у справі № 940/875/22.

Зазначеним висновком було рекомендовано залишити без розгляду по суті скаргу ОСОБА_2 у зв`язку з тим, що наявна інформація про відкрите за заявою скаржника судове провадження, предметом якого є оскарження тих самих рішень, дій або бездіяльності у сфері державної реєстрації.

Однак, процедура розгляду скарги не була завершена прийняттям наказу Мін`юстом з дотриманням строку, визначеного в частині 5 статті 34 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань" (у строк не більше одного місяця з дня їх надходження скарги).

Дорученням Міністра юстиції України № 82/1/48-23 від 16.02.2023 скаргу ОСОБА_2 повернуто для організації повторного розгляду на засіданні Колегії з метою більш детального вивчення обставин справи та наявністю ухвали Тетіївського районного суду Київської області від 21.12.2022 про прийняття судом відмови від позову та закриття провадження у справі.

При повторному розгляді скарги Мін`юстом було прийнято оспорюваний наказ від 01.05.2023 № 1527/5 про задоволення скарги ОСОБА_2 , яка подана 01.09.2022. Отже Мін`юст, допустивши порушення строків розгляду скарги, здійснював розгляд скарги вісім місяців. Наведене зумовило правову невизначеність у відносинах сторін.

При цьому, посилання відповідача на те, що із впровадженням військового стану колегіальний розгляд скарг був тимчасово припиненим, колегія суддів не може врахувати як достатньо обґрунтовану підставу для затягування строків, адже згідно офіційно розміщеного Мін`юстом повідомлення робота колегій була відновлена у липні 2022 року, до звернення скаржника із скаргою. Наявність значного навантаження, про що зазначає відповідач, належними засобами доказування не підтверджено.

Матеріалами справи підтверджується, що за результатами повторного розгляду скарги відповідач здійснив її розгляд по суті. Однак, не врахувавши при цьому, положення п. 5 Порядку № 1128, яка унормовує підстави відмови в задоволенні скарги у зв`язку з наявністю інформації про судове рішення про відмову позивача від позову з такого самого предмета спору.

Водночас, колегія суддів звертає увагу на те, що зазначений підзаконний нормативно-правовий акт розроблений саме на виконання вимог частини 10 статті 34 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань", тобто здійснює деталізацію унормованої Законом процедури розгляду скарг у сфері державної реєстрації. Тому він підлягає обов`язковому врахуванню під час розгляду Мін`юстом таких скарг.

Зважаючи на те, що на час повторного розгляду скарги існувала інформація про судове рішення про відмову позивача від позову з такого самого предмета спору (справа № 940/875/22), суд апеляційної інстанції вважає, що у відповідності до п. п. 5, 8 Порядку № 1128 у Колегії були відсутні підстави для розгляду скарга ОСОБА_2 по суті та надання відповідного висновку.

Отже, наказ Міністерства юстиції України від 01.05.2023 № 1527/5 «Про задоволення скарги» було прийнято на підставі незаконно наданого висновку, а тому має місце наявність підстав для задоволення позовних вимог про визнання незаконним та скасування оспорюваного наказу.

Щодо розгляду скарги по суті

Відповідно до п. 9 Порядку № 1128 під час розгляду скарги у сфері державної реєстрації Мін`юст чи відповідний територіальний орган встановлює наявність обставин, якими обґрунтовано скаргу, та інших обставин, які мають значення для її об`єктивного розгляду, зокрема шляхом перевірки відомостей, що містяться в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно чи Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань (далі - реєстри), у разі необхідності витребовує документи (інформацію) і вирішує:

1) чи мало місце рішення, дія або бездіяльність державного реєстратора, суб`єкта державної реєстрації, територіального органу Мін`юсту;

2) чи було оскаржуване рішення, дія або бездіяльність державного реєстратора, суб`єкта державної реєстрації, територіального органу Мін`юсту прийнято, вчинено на законних підставах;

3) чи належить задовольнити скаргу у сфері державної реєстрації або відмовити в її задоволенні;

4) чи можливо поновити порушені права або законні інтереси скаржника іншим способом, ніж визначено ним у скарзі у сфері державної реєстрації;

5) які рішення підлягають скасуванню або які дії, що випливають з факту скасування рішення або з факту визнання оскаржуваних дій або бездіяльності протиправними, підлягають вчиненню.

Згідно п. 13 Порядку № 1128 за результатом розгляду скарги у сфері державної реєстрації колегіально колегія формує висновок про те, чи: 1) встановлено наявність порушень закону у рішеннях, діях або бездіяльності державного реєстратора, суб`єктів державної реєстрації, територіальних органів Мін`юсту; 2) підлягає скарга у сфері державної реєстрації задоволенню (в повному обсязі чи частково (з обов`язковим зазначенням в якій частині) шляхом прийняття Мін`юстом чи відповідним територіальним органом рішень, передбачених законом.

Матеріалами справи підтверджується, що Колегія надаючи висновок про те, що державний реєстратор на підставі п. 5 ч. 1 ст. 28 Закону мав підстави для відмови в проведені державної реєстрації здійснила аналіз правомірності прийняття загальними зборам рішень, що стали підставою для проведення реєстрації змін в державний реєстр. Тобто фактично перебрала на себе функції судової юрисдикції встановивши відсутність кворуму за борах.

Поряд з цим, у відповідності до статті 6 Закону державний реєстратор: 1) приймає документи; 1-1) встановлює черговість розгляду поданих документів для державної реєстрації; 2) перевіряє наявність у Єдиному державному реєстрі заборони вчинення реєстраційних дій; 3) перевіряє документи на наявність підстав для відмови у державній реєстрації; 3-1) під час проведення реєстраційних дій у випадках, передбачених цим Законом, обов`язково використовує відомості реєстрів, автоматизованих інформаційних систем, держателем (розпорядником, володільцем, адміністратором) яких є державні органи, шляхом безпосереднього доступу до них, у тому числі відомості, що містять персональні дані особи, а також використовує відомості, отримані у порядку інформаційної взаємодії між Єдиним державним реєстром та інформаційними системами державних органів; 3-2) перевіряє дійсність довіреності, нотаріально посвідченої відповідно до законодавства України, за допомогою Єдиного реєстру довіреностей; 3-3) перевіряє використання спеціальних бланків нотаріальних документів, на яких викладені документи, що подаються для здійснення реєстраційних дій, за допомогою Єдиного реєстру спеціальних бланків нотаріальних документів; 4) проводить реєстраційну дію (у тому числі з урахуванням принципу мовчазної згоди) за відсутності підстав для відмови у державній реєстрації шляхом внесення запису до Єдиного державного реєстру; 5) веде Єдиний державний реєстр; 6) веде реєстраційні справи; 6-1) надає в установленому порядку та у випадках, передбачених Законом України "Про виконавче провадження", інформацію органу державної виконавчої служби або приватному виконавцю; 7) здійснює інші повноваження, передбачені цим Законом.

Отже, внесення відомостей до ЄДРПОУ здійснюється державним реєстратором на підставі поданих заявником документів або на підставі визначеного переліку судових рішень, які набрали законної сили та тягнуть за собою зміну відомостей в ЄДРПОУ. Державний реєстратор під час проведення державної реєстрації на підставі перевірки вичерпного переліку документів лише засвідчує факт, тобто виконує функцію легалізації події. Виконання цієї функції не передбачає і не наділяє його повноваженнями перевірки (контролю) за тим, чи документи містять відомості, передбачені законом, відповідальність за відповідність яких законодавством покладається на осіб, які подали заяву щодо проведення такої реєстрації.

Враховуючи те, що виконання функції з реєстрації не передбачає і не наділяє реєстратора повноваженнями перевірки (контролю) за тим, чи документи містять відомості, передбачені законом, державний реєстратор правомірно призюмував їх відповідність вимогам закону. При цьому обставини скасування рішення загальних зборів від 30.07.2022 року як станом на час надання Колегією висновку, так і судового розгляду цього спору, не встановлено. А тому виснування Колегії про порушення державним реєстратором положень статті 28 Закону не можна визнати обґрунтованими.

Крім того, визначаючи відсутність кворуму за загальних зборах Колегією жодним чином не було досліджено наявної інформації про померлих учасників та можливості врахування/неврахування їх голосів при підрахунку голосів.

В свою чергу, державний реєстратор, керуючись наданими йому законом повноваженнями, здійснив перевірку документів, якими підтверджено набуття особами, що підписали протокол прав власності на частку в результаті укладення договорів дарування, а також уповноваження деяких з них на участь у зборах згідно представлених до реєстрації довіреностей. Будь-яких доказів того, що зазначені документи станом на час проведення реєстрації у встановленому законом порядку були визнані недійсними, або довірителями було відкликано довіреності станом на час проведення зборів, - у Колегії на час розгляду скарги були відсутні.

В контексті наведеного, апеляційна інстанція також звертає увагу на те, що предметом розгляду у даній справі є встановлення обставин правомірності чи неправомірності прийняття Мін`юстом оспорюваного наказу, а тому встановлення судом першої інстанції в рамках вирішення цього спору обставин відсутності кворуму на загальних зборах є помилковим.

Висновки Колегії про подання заявником неповного пакету документів для реєстрації, зокрема, ненадання ксерокопії свідоцтва про смерть фізичної особи, колегія суддів також визнає передчасними, позаяк приписами частини 4 статті 17 Закону визначено альтернативу документів або рішення уповноваженого органу управління юридичної особи про примусове виключення із складу засновників (учасників) юридичної особи або ксерокопію свідоцтва про смерть фізичної особи. Разом з цим, загальними зборами прийнято рішення про виключення померлих учасників. Такий факт підтверджено листом Тетіївського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Білоцерківському районі Київської області від 20.07.2022 № 1106-22.7-30а.

В свою чергу, державний реєстратор не був позбавлений можливості здійснити перевірку такої інформації шляхом використання відомостей реєстрів, автоматизованих інформаційних систем, держателем (розпорядником, володільцем, адміністратором) яких є державні органи, шляхом безпосереднього доступу до них, у тому числі відомості, що містять персональні дані особи.

Щодо висновків Колегії про невідповідність поданих на реєстрацію документів вимогам частини третьої статті 105 ЦК України, частини десятої статті 17 та пункту 7 частини першої статті 15 Закону, Суд зазначає, що на першій сторін протоколу наведено перелік осіб, які прийняли участь у зборах із зазначенням усіх необхідних відомостей, в т.ч. і ідентифікаційні коди. Члени комісії з реогарнізації були обрані із присутніх учасників підприємства, а тому відсутність інформації в розділі про прийняття рішення щодо їх обрання за умови наявності її на початку протоколу надає безумовну можливість встановити ідентифікаційні коди та інші анкетні данні таких осіб.

Також на сторінці 7 протоколу (рішення по питанню сьомому порядку денного) міститься порядок і строк заявлення кредиторських вимог, а саме: «у відповідності до ч. 5 ст. 105 ЦК України встановити строк для заявлення кредиторських вимог до юридичної особи, яка припиняється шляхом перетворення - два місяці з дня оприлюднення повідомлення про рішення про перетворення юридичної особи, шляхом направлення відповідних заяв зі своїми вимогами на засоби поштового зв`язку, на адресу: АДРЕСА_1 ».

Отже, висновки Колегії в цій частині були зроблені при неповному дослідженні наданих на реєстрацію документів.

Висновки суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги

Згідно до ч. 1 ст. 277 ГПК України, підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є: неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

За результатом апеляційного перегляду справи, колегія суддів дійшла висновку, що при прийнятті оскарженого рішення мало місце неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими, помилкове застосування норм матеріального права, тому оскаржене рішення підлягає скасуванню з прийняттям нового рішення про задоволення позовних вимог.

Судові витрати

Судові витрати пов`язані з розглядом справи розподіляють згідно вимог ст. 129 ГПК України, та у зв`язку із задоволенням апеляційної скарги, покладаються на відповідача.

Керуючись Главою 1 Розділу IV Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу задовольнити.

Рішення Господарського суду міста Києва від 13.09.2023 у справі № 910/8255/23 скасувати та прийняти нове судове рішення, яким позов задовольнити.

Визнати незаконним та скасувати наказ Міністерства юстиції України №1527/5 від 01.05,2023 яким задоволено скаргу ОСОБА_2 від 29.08.2022, скасовано реєстраційні дії в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань від 16.08.2022 №009000268 «Державна реєстрація змін до відомостей про юридичну особу» та від 18.08.2022 №011000268 «Внесення рішення засновників (учасників) юридичної особи або уповноваженого ними органу щодо припинення юридичної особи в результаті її реорганізації», проведені державним реєстратором Бучанської районної державної адміністрації Київської області Горенком Ігорем Анатолійовичем щодо Тетіївського районного підприємства по будівництву (РАЙАГРОБУД) (ідентифікаційний код юридичної особи 03584680).

Стягнути з Міністерства юстиції України (01001, м. Київ, вул. Архітектора Городецького, буд. 13; ідентифікаційний код: 00015622) на користь ОСОБА_5 ( АДРЕСА_2 ; РНОКПП: НОМЕР_1 ) 2 684 (дві тисячі шістсот вісімдесят чотири) грн 00 коп судового збору за подачу позову та 4 026 (чотири тисячі двадцять шість) грн 00 коп судового збору за подачу апеляційної скарги.

Видачу наказів доручити Господарському суду міста Києва.

Матеріали справи повернути до господарського суду першої інстанції.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена до Верховного Суду у порядку та строк, передбачений ст.ст. 287-289 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст постанови складено та підписано, - 18.04.2024.

Головуючий суддя В.А. Корсак

Судді С.О. Алданова

О.О. Євсіков