УХВАЛА

про залишення позову без розгляду

м. Київ

02.04.2024Справа № 910/9938/18

За позовом Акціонерного товариства "Міжнародний резервний банк"

до Приватного підприємства "Консалтингова фірма "Прометей"

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача Дочірнє підприємство "Край Проперті"

про звернення стягнення на предмет застави

Суддя Котков О.В.

Представники учасників справи: не з`явилися.

ВСТАНОВИВ:

Акціонерне товариство "Сбербанк" (позивач) звернулося до Господарського суду міста Києва з позовною заявою б/н б/д до Приватного підприємства "Консалтингова фірма "Прометей" (відповідач), в якій викладені позовні вимоги, щоб в судовому порядку:

- в рахунок часткового погашення заборгованості перед Акціонерним товариством "Сбербанк" за Договором про відкриття кредитної лінії №119-В/11/55/КЛ від 22.09.2011, розмір якої станом на 12.07.2018 року становить 41 553 710 (сорок один мільйон п`ятсот п`ятдесят три тисячі сімсот десять) доларів США 94 центів та 496 157 653 (чотириста дев`яносто шість мільйонів сто п`ятдесят сім тисяч шістсот п`ятдесят три) гривні 08 копійок, яка складається з:

- заборгованості за Кредитною лінією - 38 619 193,36 доларів США (з них прострочених - 38 619 193,36 доларів США);

- процентів за користування Кредитною лінією - 2 934 517,58 доларів США (з них прострочених - 2 168 208,03 доларів США);

- комісії по кредиту - 0,00 доларів США (з них прострочених - 0,00 доларів США);

- пені за прострочення повернення заборгованості за Кредитною лінією - 442 069 530,37 грн.;

- пені за прострочення сплати процентів за користування Кредитною лінією - 52 222 533,99 гривень;

- пені за прострочення сплати комісії по Кредитній лінії - 1 865 588,72 грн.

та за Договором про відкриття кредитної лінії №120-В/11/55/КЛ від 22.09.2011, розмір якої станом на 12.07.2018 року становить 4 441 691 (чотири мільйони чотириста сорок одна тисяча шістсот дев`яносто один) долар США 16 центів та 52 189 865 (п`ятдесят два мільйони сто вісімдесят дев`ять тисяч вісімсот шістдесят п`ять) гривень 01 копійка, яка складається з:

- заборгованості за Кредитною лінією - 4 129 580,87 доларів США (з них прострочених - 4 129 580,87 доларів США);

- процентів за користування Кредитною лінією - 312 110,29 доларів США (з них прострочених - 230 592,36 доларів США);

- пені за прострочення повернення заборгованості за Кредитною лінією - 45 453 720,08 гривень;

- пені за прострочення сплати процентів за користування Кредитною лінією - 6 736 144,93 гривні

звернути стягнення на предмет застави за Договором застави від 19.12.2011 року (з урахуванням змін та доповнень внесених до нього), який зареєстрованого в реєстрі за № 18715, а саме - на обладнання, яке належать Приватному підприємству "Консалтингова фірма "Прометей", перелічене в додатку № 1 до договору застави, який є невід`ємною частиною Договору застави, згідно переліку, зазначеного в п. 2 прохальної частини позовної заяви б/н б/д шляхом передачі такого майна у власність Акціонерного товариства "Сбербанк" за ціною 18 854 022 (вісімнадцять мільйонів вісімсот п`ятдесят чотири тисячі двадцять дві) гривні 00 копійок, що визначена ТОВ "Есет Експертайз", відповідно до звіту про оцінку майна № АЕ/2018/73; вилучити у заставодавця Приватного підприємства "Консалтингова фірма "Прометей" та передати Акціонерному товариству "Сбербанк" вищезазначене майно.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 03.09.2018 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі № 910/9938/18, ухвалено розгляд справи здійснювати у порядку загального позовного провадження, підготовче засідання у справі призначено на 02.10.2018 року.

В підготовчому засіданні 02.10.2018 року судом оголошувалася перерва.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 16.10.2018 року постановлено продовжити строк підготовчого провадження на 30 (тридцять) днів, підготовче засідання відкладено на 13.11.2018 року та залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача - Дочірнє підприємство "Край Проперті".

В підготовчому засіданні 13.11.2018 року судом оголошувалася перерва.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 22.11.2018 року повідомлено сторін, що судове засідання у справі призначене на 27.11.2018 року не відбудеться, у зв`язку з направленням судді для участі у тренінгу, підготовче засідання призначено на 06.12.2018 року.

В підготовчому засіданні 06.12.2018 року судом оголошувалася перерва.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 11.12.2018 року зупинено провадження у справі № 910/9938/18 до набрання законної сили судовим рішенням у справі № 910/17048/17, зобов`язано сторін повідомити суд про усунення обставин, що зумовили зупинення справи № 910/9938/18.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 01.09.2020 року поновлено провадження у справі, підготовче засідання призначено на 29.09.2020 року.

В підготовчому засіданні 29.09.2020 року, 01.10.2020 року та 22.10.2020 року судом оголошувалася перерва.

У зв`язку з перебуванням судді Коткова О.В. у відпустці, підготовче засідання у даній справі, призначене на 05.11.2020 року не відбулося, підготовче засідання призначено на 24.11.2020 року, про що сторін було повідомлено ухвалою суду від 30.10.2020 року.

За ч. 4 ст. 233 Господарського процесуального кодексу України ухвали суду, які оформлюються окремим документом, постановляються в нарадчій кімнаті, інші ухвали суд може постановити, не виходячи до нарадчої кімнати.

Так, в підготовчому засіданні 24.11.2020 року судом постановлено ухвалу про закриття підготовчого провадження, яка занесена до протоколу судового засідання, та призначено справу № 910/9938/18 до судового розгляду по суті на 08.12.2020 року.

В судовому засіданні 08.12.2020 року судом оголошувалася перерва.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 22.12.2020 року зупинено провадження у справі № 910/9938/18 до перегляду Великою Палатою Верховного Суду справи № 910/17048/17 та зобов`язано сторін повідомити суд про усунення обставин, що зумовили зупинення справи № 910/9938/18.

15.02.2022 року через відділ діловодства суду від Акціонерного товариства "Міжнародний резервний банк" надійшла заява б/н від 14.02.2022 року "Про відмову від частини позовних вимог", в якій заявник просить прийняти відмову Акціонерного товариства "Міжнародний резервний банк" від позову в частині позовних вимог про звернення стягнення на предмет застави за договором застави від 19.12.2011 року (з урахуванням змін та доповнень внесених до нього), посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Морозовою С.В. та зареєстрованого в реєстрі за № 18715, а саме - на обладнання, яке належать Приватному підприємству "Консалтингова фірма "Прометей", перелічене в додатку № 1 до договору застави, який є невід`ємною частиною договору застави.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 26.04.2022 року судове засідання у справі № 910/9938/18 відкладено та повідомлено учасників справи, що дата, час і місце судового засідання у цій справі будуть визначені судом після припинення воєнного стану в Україні, про що учасники справи будуть повідомлені додатково ухвалою суду.

З огляду на те, що на території міста Києва, де здійснює свою діяльність Господарський суд міста Києва, не ведуться активні бойові дії, враховуючи, що місцезнаходженням сторін у даній справі є місто Київ, з метою забезпечення конституційних прав учасників справи на судовий захист, безперервного здійснення правосуддя та дотримання розумності строків розгляду справ, суд призначив справу № 910/9938/18 до розгляду у судовому засіданні на 14.06.2022 року, про що учасників справи було повідомлено ухвалою суду від 19.05.2022 року.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 14.06.2022 року розгляд справи відкладено на 14.07.2022 року.

В судових засіданнях 14.07.2022 року та 16.08.2022 року судом оголошувалася перерва.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 13.09.2022 року замінено позивача у справі № 910/9938/18 - Акціонерне товариство "Сбербанк" на його правонаступника - Акціонерне товариство "Міжнародний резервний банк"; задоволено заяву б/н від 14.02.2022 року "Про відмову від частини позовних вимог" Акціонерного товариства "Міжнародний резервний банк"; прийнято відмову Акціонерного товариства "Міжнародний резервний банк" від позову в частині позовних вимог; закрито провадження у справі № 910/9938/18 у цій частині; судове засідання відкладено на 11.10.2022 року.

Судове засідання призначене на 11.10.2022 року не відбулося у зв`язку з сигналом "Повітряна тривога", судове засідання призначено на 18.10.2022 року.

В судовому засіданні 18.10.2022 року судом оголошувалася перерва.

18.11.2022 року до Господарського суду міста Києва надійшла ухвала Північного апеляційного господарського суду від 14.11.2022 року про витребування матеріали справи № 910/9938/18.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 22.11.2022 року зупинено провадження у справі № 910/9938/18 до перегляду Північним апеляційним господарським судом в апеляційному порядку ухвали Господарського суду міста Києва від 13.09.2022 року у справі № 910/9938/18, матеріали справи № 910/9938/18 надіслано до Північного апеляційного господарського суду.

Постановою Північного апеляційного господарського суду від 23.05.2023 року апеляційну скаргу Приватного підприємства "Консалтингова фірма "Прометей" залишено без задоволення, ухвалу Господарського суду міста Києва від 13.09.2022 року у справі № 910/9938/18 - без змін.

29.06.2023 року матеріали справи були повернуті до Господарського суду міста Києва.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 30.06.2023 року поновлено провадження у справі № 910/9938/18, судове засідання призначено на 25.07.2023 року.

13.07.2023 року до Господарського суду міста Києва надійшла ухвала Верховного Суду № 910/9938/18 від 12.07.2023 року про витребування матеріалів справи № 910/9938/18.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 20.07.2023 року зупинено провадження у справі № 910/9938/18 до перегляду Верховним Судом в касаційному порядку ухвали Господарського суду міста Києва від 13.09.2022 року та постанови Північного апеляційного господарського суду від 23.05.2023 року у справі № 910/9938/18, матеріали справи № 910/9938/18 надіслано до Верховного Суду.

Постановою Верховного Суду від 02.08.2023 року касаційну скаргу Приватного підприємства "Консалтингова фірма "Прометей" залишено без задоволення, ухвалу Господарського суду міста Києва від 13.09.2022 року та постанову Північного апеляційного господарського суду від 23.05.2023 року у справі № 910/9938/18 - без змін.

15.08.2023 року матеріали справи були повернуті до Господарського суду міста Києва.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 17.08.2023 року поновлено провадження у справі № 910/9938/18, судове засідання призначено на 19.09.2023 року.

18.09.2023 року через відділ діловодства суду від Приватного підприємства "Консалтингова фірма "Прометей" надійшло клопотання б/н від 15.09.2023 року "Про передачу справи до розгляду в межах справи № 910/10671/23 про банкрутство Приватного підприємства "Консалтингова фірма "Прометей".

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 17.08.2023 року матеріали справи № 910/9938/18 передано за підсудністю до Господарського суду міста Києва для розгляду в межах справи № 910/10671/23 про банкрутство Приватного підприємства "Консалтингова фірма "Прометей".

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 16.10.2023 року відмовлено у прийнятті до провадження матеріалів справи № 910/9938/18 для розгляду в межах справи № 910/10671/23, матеріали справи № 910/9938/18 повернуто судді Господарського суду міста Києва Коткову О.В. для подальшого розгляду.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 13.11.2023 року прийнято до провадження справу № 910/9938/18, розгляд справи призначено на 28.11.2023 року.

В судовому засіданні 28.11.2023 року судом оголошувалася перерва.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 16.01.2024 року в задоволенні клопотання б/н б/д «Про заміну сторони позивача правонаступником» Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю «Птахоплемзавод «Коробівський» відмовлено, розгляд справи відкладено на 07.03.2024 року.

В судовому засіданні 07.03.2024 року судом оголошувалася перерва.

Позивач в судове засідання 02.04.2024 року не з`явився.

Відповідно до ч. 4 ст. 202 Господарського процесуального кодексу України у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

За змістом п. 4 ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України суд залишає позов без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, або позивач (його представник) не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Тобто, з наведеної норми законодавства вбачається, що неявка позивача (його представника) та неповідомлення про причини такої неявки є самостійною та достатньою підставою для залишення позову без розгляду, а норми законодавства не передбачають необхідності у повторності або систематичності невчинення позивачем (його представником) таких дій.

Залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду господарським судом справи без прийняття рішення суду в зв`язку з виявленням обставин, які перешкоджають розглядові справи, але можуть бути усунуті в майбутньому.

Суд зазначає, що об`єднана палата Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду у постанові від 05.06.2020 року у справі № 910/16978/19 виклала висновок щодо застосування норми п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України, вказавши, зокрема, що обов`язковими умовами для застосування передбачених ч. 4 ст. 202, п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України процесуальних наслідків неявки позивача у судове засідання є одночасно його належне повідомлення про час і місце судового засідання та відсутність заяви позивача про розгляд справи за його відсутності. Правом на залишення позову без розгляду суд наділений у разі неявки належним чином повідомленого позивача, якщо від нього не недійшла заява про розгляд справи за його відсутності і якщо його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Відповідно до висновку, сформованого у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 10.02.2021 року у справі № 916/365/17, правом на залишення позову без розгляду суд наділений у разі неявки належним чином повідомленого позивача, якщо від нього не недійшла заява про розгляд справи за його відсутності і якщо його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи. У разі відсутності у позивача наміру брати участь у судовому засіданні, приписами ст.ст. 202, 226 ГПК України передбачено подання позивачем заяви про розгляд справи за його відсутності.

Тобто, право позивача як особи, яка подала позов та зацікавлена в його розгляді, не бути присутнім у судовому засіданні кореспондується з його обов`язком подати до суду відповідну заяву про розгляд справи за його відсутності (до такого правового висновку дійшла об`єднана палата Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду у постановах від 05.06.2020 року у справі № 910/16978/19, від 16.10.2020 року у справі № 910/8816/19).

Крім того, у постанові від 18.11.2022 року у справі № 905/458/21 об`єднана палата Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду сформувала висновок щодо застосування частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статі 226 ГПК України без установлення заборон чи обмежень судам у кожному конкретному випадку надавати оцінку діям сторін у справі та іншим обставинам і визначати подальші процесуальні дії, які суди повинні вчинити для розгляду кожної конкретної справи.

У цій постанові наголошено на праві позивача самостійно визначати характер своєї участі в судовому засіданні, зокрема й через неявку до нього, повинне бути здійснене у належний, тобто визначений процесуальним законом спосіб: шляхом подання позивачем до суду клопотання про розгляд справи за його відсутності. Лише, якщо позивач чітко висловив своє волевиявлення через клопотання про розгляд справи за його відсутності та за умови можливості розгляду справи за відсутності позивача в судовому засіданні, можливий судовий розгляд справи за відсутності позивача в судовому засіданні.

Об`єднана палата Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду, здійснюючи аналіз частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 ГПК України, також виснувала, що виключенням для обов`язкового залишення позову без розгляду можуть вважатися обставини, якщо позивач подав суду заяву про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору. Тобто суд розглядає справу по суті за умов, якщо: позивач подав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності та його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору. При цьому, суд може розглянути можливість вирішення спору за відсутності позивача (з`ясувати, чи не перешкоджає нез`явлення позивача вирішенню спору) лише якщо від позивача надійшло клопотання про такий розгляд (про розгляд справи за відсутності позивача).

Положення цих норм не пов`язують можливість залишення позовної заяви без розгляду з необхідністю надання судом оцінки можливості вирішення спору за відсутності представника позивача, який не з`явився на виклик суду, не повідомив про причини неявки, був належним чином повідомлений про призначення справи до розгляду. Наведене, однак, не стосується випадків, коли позивач подав заяву про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору. Тобто оцінка можливості вирішення спору по суті за відсутності представника позивача має обов`язково надаватись судом у разі, якщо позивач не з`явився на виклик суду, однак звернувся із заявою про розгляд цієї справи за його відсутності.

Передбачена цими нормами процесуального права така процесуальна дія суду як залишення позову без розгляду з підстави нез`явлення позивача у судове засідання та неповідомлення про причини своєї неявки не залежить від того, чи була визнана судом явка позивача в судове засідання обов`язковою.

У цих нормах законодавець не застосував слова «може», «має право», «за власної ініціативи» та інші подібні у своєму значенні слова. Зазначені норми процесуального права не передбачають можливості інших варіантів дій суду, окрім залишення позовної заяви без розгляду. Формулювання «суд залишає позов без розгляду», що міститься у частині четвертій статті 202 ГПК України, та формулювання «суд залишає позов без розгляду», що міститься у пункті 4 частини першої статті 226 ГПК України, виражає імперативну вказівку суду (судді) щодо заборони продовження розгляду справи, щодо завершення судового провадження без винесення рішення. Верховний Суд зазначає про те, що повноваження суду залишити позов без розгляду, передбачені цими нормами процесуального права відносяться до імперативних.

Отже, об`єднана палата Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду здійснила аналіз та надала характеристику за методом правового регулювання нормам, закріпленим у частині четвертій статті 202 та у пункті 4 частини першої статті 226 ГПК України, вказуючи на те, що вони є імперативними та у разі неявки позивача в судове засідання за умови, що він був належним чином повідомлений про час і місце судового засідання, не повідомив суд про причини його неявки та не надав суду заяви про розгляд справи за його відсутності, суд має імперативний процесуальний обов`язок залишити позов без розгляду.

Аналогічна правова позиція міститься в постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 08.02.2023 року у справі № 911/73/21.

В рішенні від 07.07.1989 року у справі "Юніон Аліментаріа проти Іспанії" Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Вжиття заходів для ефективного розгляду та вирішення судового спору є обов`язком не тільки для держави, але й для осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 зі справи "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі "Смірнова проти України" зазначено, що обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції.

Відтак, суд зобов`язаний присікати недобросовісні дії позивача та залишати позов без розгляду у разі неявки належно повідомленого позивача, від якого не надійшло заяви про розгляд справи без його участі.

Зазначене забезпечує дотримання судом строків розгляду справи та балансу інтересів сторін спору.

Отже, залишення позовної заяви без розгляду через неявку позивача у підготовче чи судове засідання у разі ненадання ним заяви про розгляд справи за його відсутності не призводить до порушення права на справедливий судовий розгляд.

Враховуючи неявку позивача, належним чином повідомленого про дату, час та місце судового засідання, неповідомлення останнім про причини своєї неявки, а також неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, суд дійшов висновку про те, що неподання відсутнім позивачем в судовому засіданні до суду заяви про розгляд справи за його відсутності та неповідомлення про неявку і поважність її причини зумовлює залишення позову без розгляду на підставі пункту 4 частини 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України.

Згідно із п. 4 ч. 1 ст. 7 Закону України "Про судовий збір", сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням).

За таких обставин, суд дійшов висновку про відсутність підстав для повернення позивачу сплаченої суми судового збору, з огляду на те, що залишення позову без розгляду у зв`язку з неподанням заяви про розгляд справи за його відсутності не тягне за собою наслідків у вигляді повернення сплаченої суми судового збору.

Керуючись п. 4 ч. 1 ст. 226, ст. 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва

УХВАЛИВ:

Позов Акціонерного товариства "Міжнародний резервний банк" до Приватного підприємства "Консалтингова фірма "Прометей", третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача Дочірнє підприємство "Край Проперті" про звернення стягнення на предмет застави - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала підлягає оскарженню в порядку передбаченому ст. 254, 255 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст ухвали складено 09 квітня 2024 року.

Суддя О.В. Котков