ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

про відкриття апеляційного провадження

"10" квітня 2024 р. Справа№ 755/18982/20

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Корсака В.А.

суддів: Алданової С.О.

Євсікова О.О.

розглянувши матеріали апеляційної скарги ОСОБА_1

на ухвалу Господарського суду міста Києва від 26.12.2023

у справі №755/18982/20 (суддя Ващенко Т.М.)

за позовом ОСОБА_1

до Релігійної організації «Благодійне місійне товариство «Слово Життя»

про поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся до Дніпровського районного суду міста Києва з позовом до Релігійної організації "Благодійне місійне товариство "Слово Життя" про поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

Рішенням Дніпровського районного суду міста Києва від 06.06.2023 у задоволенні позову відмовлено.

Постановою Київського апеляційного суду від 26.10.2023 апеляційну скаргу задоволено частково, рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 06.06.2023 скасовано, провадження у справі закрито; роз`яснено позивачу, що розгляд справи за його позовом віднесено до юрисдикції господарського суду та про можливість протягом десяти днів з дня отримання копії судового рішення він може звернутися до суду апеляційної інстанції із заявою про направлення справи за встановленою юрисдикцією.

17.11.2023 від позивача надійшла заява про направлення справи за встановленою юрисдикцією до Господарського суду міста Києва.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 28.11.2023 справу №755/18982/20 передано за встановленою юрисдикцією до Господарського суду міста Києва.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 26.12.2023 позовну заяву повернуто заявнику.

Не погоджуючись з цією ухвалою суду, 06.02.2024 позивач звернувся з апеляційною скаргою, в якій просить її скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції. Водночас, в апеляційній скарзі позивач зазначив, що повний текст оскарженої ухвали отримано 22.01.2024 та передано йому 27.02.2024.

Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 07.02.2024 для розгляду даної справи визначено наступний склад колегії суддів: головуючий суддя - Тарасенко К.В., судді: Кравчук Г.А., Коробенко Г.П.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 28.12.2023 постановлено витребувати у Господарського суду міста Києва матеріали справи №755/18982/20. Відкладено вирішення питання щодо подальшого руху апеляційної скарги до надходження матеріалів справи з Господарського суду першої інстанції.

Колегією суддів Північного апеляційного господарського суду у складі: головуючої судді - Тарасенко К.В., суддів Кравчука Г.А., Коробенка Г.П. заявлено про самовідвід у справі №755/18982/20.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 19.03.2024 заяву про самовідвід колегії суддів у складі: головуючої судді - Тарасенко К.В., суддів Кравчука Г.А., Коробенка Г.П. від розгляду апеляційної скарги ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду міста Києва від 26.12.2023 у справі №755/18982/20 задоволено. Матеріали справи передано для здійснення повторного автоматизованого розподілу та визначення іншого складу суддів відповідно до ст. 32 Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до витягу з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 22.03.2024, апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду міста Києва від 26.12.2023 у справі №755/18982/20 передано на розгляд колегії суддів у складі: Корсак В.А. (головуючий суддя), судді Алданова С.О., Євсіков О.О.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 27.03.2024 апеляційну скаргу залишено без руху на підставі ст.ст. 174, 256, 260 ГПК України у зв`язку із пропуском процесуального строку на апеляційне оскарження. Роз`яснено скаржнику, що протягом п`яти днів з дня вручення цієї ухвали останній має право усунути недоліки зазначені у її мотивувальній частині, надавши суду відповідні докази.

02.04.2024 скаржник подав заяву про поновлення пропущеного процесуального строку та навів інші причини пропуску строку на апеляційне оскарження.

Розглянувши подане клопотання про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження та докази додані до нього, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до вимог ст. 256 ГПК України, апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом десяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

При цьому, учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду (п. 1 ч. 2 ст. 256 ГПК України).

Загальний порядок відновлення пропущених процесуальних строків врегульований ст. 119 ГПК України, відповідно до якої суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

У кожному випадку суд повинен з урахуванням конкретних обставин пропуску строку оцінити доводи, що наведені на обґрунтування клопотання про його поновлення, та зробити мотивований висновок щодо поважності чи неповажності причин пропуску строку, встановити чи є такий строк значним та чи поновлення такого строку не буде втручанням у принцип юридичної визначеності з врахуванням балансу суспільного та приватного інтересу.

При цьому поважними визнаються лише ті обставини, які є об`єктивно непереборними і пов`язані з дійсними істотними труднощами для вчинення відповідних процесуальних дій. Поновлення пропущеного процесуального строку є правом господарського суду, яке він використовує виходячи із поважності причин пропуску строку на оскарження.

Питання про поважність причин пропуску процесуального строку в розумінні ст. 86 ГПК України вирішується судом за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

З матеріалів справи вбачається, що оскаржувану ухвалу прийнято Господарським судом міста Києва 26.12.2023. З урахуванням приписів ст. 256 ГПК України, останній день встановленого законом десяти денного строку на апеляційне оскарження ухвали суду припадає на 05.01.2024.

Як вже було зазначено, 06.02.2024 позивач звернувся з апеляційною скаргою, тобто з пропуском процесуального строку на апеляційне оскарження.

Обгрунтовуючи причини пропуску процесуального строку, апелянт зазначає, що у поштовому відділенні він не отримував оскарженої ухвали, на поштовому повідомленні, яке знаходиться в матеріалах справи, міститься не його підпис, а також не зазначено прізвище та ініціали особи, яка поставила на ньому свій підпис. Апелянт стверджує, що 27.02.2024 оскаржену ухвалу йому передав його син, який зареєстрований за адресою, де проживає апелянт: АДРЕСА_1 .

Розглянувши наведені причини пропуску строку, колегія суддів зазначає наступне.

В матеріалах справи міститься поштове повідомлення, на якому міститься підпис особи, яка 22.01.2024 отримала оскаржену ухвалу за адресою позивача ( АДРЕСА_1 ).(а.с. 136, т.3).

Водночас, зазначене поштове повідомлення не містить інформації про те, що це підпис позивача - ОСОБА_1 або його сина.

Таким чином, суд апеляційної інстанції вважає, що наведені обставини в їх сукупності з достатньою достовірністю підтверджують доводи скаржника про те, що він несвоєчасно отримав копію судового рішення з поважних причин. Підстав, які б спростували зазначені обставини судом не встановлено.

Суд повторно дослідивши матеріали апеляційної скарги та додаткові пояснення стосовно поновлення строку на апеляційне оскарження вважає, що скаржником в достатній мірі підтверджено наявність поважних причин несвоєчасного отримання оскарженого судового рішення, що є підставою для задоволення його клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку.

При цьому, колегія суддів враховує наступне.

Згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка є частиною національного законодавства України з 1997 року, кожному гарантується право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися у контексті Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного та обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами (рішення Європейського суду з прав людини у справі "Рябих проти Росії").

Європейський суд з прав людини у своєму рішенні у справі "Пономарьов проти України" (№ 3236/03, від 03.04.2008) вказав, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata (принцип юридичної визначеності).

Можливість відновлення пропущеного процесуального строку пов`язується із наявністю саме поважних причин його пропуску. Поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій.

Зважаючи на викладене, враховуючи незначний строк пропуску, а також те, що скаржник звертається із апеляційною скаргою в межах двадцятиденного строку з дня отримання повного тексту оскаржуваного рішення, оцінивши доводи клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження та виходячи з положень пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо забезпечення права скаржника на доступ до суду та пункту 8 частини другої статті 129 Конституції України про забезпечення права на апеляційне оскарження судового рішення у визначених законом випадках, колегія суддів дійшла висновку про можливість поновлення скаржнику строку на апеляційне оскарження рішення Господарського суду міста Києва від 22.05.2023 у справі №910/11747/22.

Крім того, 08.04.2024 відповідач через систему «Електронний суд» подав заперечення проти відкриття апеляційного провадження, в яких останній посилається на те, що 22.01.2024 у відділені поштового зв`язку повний текст оскаржуваної ухвали отримав син скаржника - ОСОБА_2 , який проживає за тією ж адресою що і апелянт. Відповідач зазначив, що на момент отримання оскарженої ухвали, син скаржника діяв у якості його довіреної особи, а тому апелянт отримав поштове повідомлення вчасно. Отже, на думку відповідача, відсутні підстави для поновлення пропущеного процесуального строку апелянтові, а тому просить відмовити у відкритті апеляційного провадження.

З цього приводу колегія суддів зазначає, що у відповідності до вимог процесуального закону, ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 27.03.2024 апеляційну скаргу залишено без руху на підставі ст.ст. 174, 256, 260 ГПК України та запропоновано скаржнику для усунення недоліків апеляційної скарги обґрунтувати передбачені процесуальним законом підстави подання цієї скарги (із урахуванням змісту цієї ухвали) та навести інші підстави для поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, шляхом подання відповідної заяви.

Дослідивши доводи позивача щодо обставин отримання ухвали Господарського суду міста Києва від 26.12.2023 у справі № 755/18982/20 колегія суддів дійшла висновку, що вони є достатньо обгрунтованими та такими, що заслуговують на увагу, а тому відстні підстави для відмови у відкритті апеляційного провадження, у зв`язку з чим заперечення відповідача залишаються без задовоелння.

Згідно положень п. 1 ч. 1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір" від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі, а тому, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що скаржник звільнений від сплати судового збору у цій справі.

Враховуючи вищевикладене, Північний апеляційний господарський суд визнав подані матеріали достатніми для відкриття апеляційного провадження.

Частиною 2 статті 271 ГПК України визначено, що апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції, зазначені в пунктах 1, 5, 6, 8, 9, 12, 18, 31, 32, 33, 34 частини першої статті 255 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Відповідно до ч. 13 ст. 8 ГПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Враховуючи, що оскаржується ухвала суду першої інстанції про повернення заяви позивачеві (заявникові) (п. 6 ч. 1 ст. 255 ГПК України), вказана справа, у відповідності до приписів ГПК України, підлягає здійсненню без повідомлення учасників справи в порядку письмового провадження.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 119, 234, 256, 262, 263, 267, 268, 270 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд

УХВАЛИВ:

1. Поновити ОСОБА_1 пропущений строк на подання апеляційної скарги на ухвалу Господарського суду міста Києва від 26.12.2023 у справі № 755/18982/20.

2. Відкрити апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду міста Києва від 26.12.2023 у справі №755/18982/20.

3. Закінчити проведення підготовчих дій.

4. Розгляд апеляційної скарги здійснювати у порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи.

5. Роз`яснити учасникам справи право подати до суду апеляційної інстанції відзив на апеляційну скаргу в письмовій формі до 01.05.2024.

Звернути увагу, що згідно вимог ст. 263 ГПК України, відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції. До відзиву додаються докази надсилання (надання) копій відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи.

6. Встановити учасникам справи строк для подачі всіх заяв та клопотань в письмовій формі до 01.05.2024.

7. Північний апеляційний господарський суд повідомляє учасникам справи, що заяви, клопотання і заперечення подаються до Північного апеляційного господарського суду в електронній формі з застосуванням електронного цифрового підпису на електрону адресу суду () або за допомогою сервісів підсистеми «Електронний суд» (https://id.court.gov.ua/) або у письмовій формі через канцелярію суду.

8. Роз`яснити учасникам справи та їх представникам, що з 18.10.2023 введено в дію Закон від 29.06.2023 №3200-ІХ щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами (надалі - в ЄСІТС), яким встановлено, що:

- адвокати нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи зобов`язані реєструвати свої електронні кабінети в ЄСІТС. Інші - реєструють свої електронні кабінети в добровільному порядку;

- апеляційна скарга, відзив на апеляційну скаргу та будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити відомості про наявність або відсутність електронного кабінету. Особа, яка подає до суду процесуальний документ в електронній формі через електронний кабінет, звільняється від обов`язку зазначення таких відомостей;

- особа, яка зареєструвала електронний кабінет, може подавати документи до суду в електронній формі виключно в ЄСІТС. Однак це не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі;

- якщо апеляційна скарга подана до суду в електронній формі, то особа, яка подала скаргу, має подавати до суду заяви по суті справи, клопотання та письмові докази виключно в електронній формі, крім випадків, коли судом буде надано дозвіл на їх подання в паперовій формі;

- учасникам справи, які мають електронний кабінет, суд надсилає всі судові рішення в електронній формі виключно через електронні кабінети в ЄСІТС, що не позбавляє права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою;

- процесуальні наслідки звернення до суду особи без реєстрації електронного кабінету встановлені Кодексом у вигляді залишення її документа без руху, його повернення або залишення без розгляду. Такі наслідки застосовуються судом також, якщо інтереси особи, яка зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, представляє адвокат.

9. Копію ухвали Північного апеляційного господарського суду надіслати учасникам провадження.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями та не підлягає оскарженню.

Головуючий суддя В.А. Корсак

Судді С.О. Алданова

О.О. Євсіков