УХВАЛА

15 квітня 2024 року

м. Київ

cправа № 911/3711/20

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Мачульського Г. М. - головуючого, Краснова Є. В., Зуєва В. А.,

розглянувши матеріали касаційної скарги Садівничого товариства "Тополька-1"

на постанову Північного апеляційного господарського суду від 24.01.2024, рішення Господарського суду Київської області від 18.01.2023 та додаткове рішення Господарського суду Київської області від 10.04.2023

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Ермес-Менеджмент"

до: 1) Головного управління Держгеокадастру у Київській області;

2) Садівничого товариства "Тополька-1"

про усунення перешкод у користуванні правом власності, визнання недійсним свідоцтва про право власності та скасування рішення про державну реєстрацію,

ВСТАНОВИВ:

01.03.2024 Садівничим товариством "Тополька-1" (далі - Товариство, скаржник) безпосередньо подано до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду касаційну скаргу на постанову Північного апеляційного господарського суду від 24.01.2024 (повний текст постанови складено 24.01.2024), рішення Господарського суду Київської області від 18.01.2023 та додаткове рішення Господарського суду Київської області від 10.04.2023 разом з клопотанням про поновлення строку на касаційне оскарження.

Ухвалою Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 21.03.2024 касаційну скаргу залишено без руху на підставі частини 3 статті 292 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України), у зв`язку з тим, що доводи скаржника щодо пропущення строку на касаційне оскарження постанови, викладені в клопотанні, не визнано поважними причинами пропуску строку на касаційне оскарження та скаржнику запропоновано навести інші підстави для поновлення пропущеного процесуального строку з наданням відповідних доказів на підтвердження цих підстав; надано скаржнику строк для усунення недоліків. Також витребувано матеріали справи №911/3711/20 для з?ясування факту направлення судом апеляційної інстанції Товариству оскаржуваної постанови Північного апеляційного господарського суду від 24.01.2024, які надійшли до суду 28.03.2024.

28.03.2023 Товариство подало безпосередньо до Верховного Суду заяву про усунення недоліків із клопотанням про поновлення строку на оскарження судових рішень, яке обґрунтовано неотриманням повного тексту постанови, у зв`язку з чим звернулося до суду апеляційної інстанції із клопотанням про отримання копії постанови, яку отримав 14.02.2024.

Перевіривши матеріали справи, Судом з`ясовано, що в них відсутні докази надсилання Товариству повного тексту постанови Північного апеляційного господарського суду від 24.01.2024.

Зважаючи на поважність причин пропуску строку (отримання повного тексту постанови 14.02.2024), а касаційну скаргу подано 01.03.2024, колегія суддів визнає клопотання заявника про поновлення пропущеного процесуального строку на подання касаційної скарги обґрунтованим і таким, що підлягає задоволенню.

З огляду на те, що скаржником усунуто недоліки касаційної скарги у строк, встановлений судом, тому відповідно до частини 3 статті 174 ГПК України вона вважається поданою у день первинного її подання та є такою, що відповідає вимогам статті 290 ГПК України.

За приписами частин 1, 4 статті 294 ГПК України за відсутності підстав для залишення касаційної скарги без руху, повернення касаційної скарги чи відмови у відкритті касаційного провадження суд касаційної інстанції постановляє ухвалу про відкриття касаційного провадження у справі, в якій повідомляється про дату, час і місце розгляду скарги, а також про витребування матеріалів справи. В ухвалі про відкриття касаційного провадження зазначаються підстава (підстави) відкриття касаційного провадження та строк для подання учасниками справи відзиву на касаційну скаргу.

За правилами пункту 5 частини 2 статті 290 ГПК України у касаційній скарзі повинно бути зазначено підставу (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 287 цього Кодексу підстави (підстав).

Приймаючи до уваги обґрунтування скаржником підстав касаційного оскарження щодо неправильного застосування господарськими судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права за виключними випадками, які передбачені пунктами 1, 3, 4 (з посиланням на пункти 1, 4 частини 3 статті 310 ГПК України) частини 2 статті 287 ГПК України, колегія суддів дійшла висновку про те, що матеріали касаційної скарги є достатніми для відкриття касаційного провадження та відповідно до частини 3 статті 301 вказаного Кодексу належить здійснити розгляд даної справи у судовому засіданні з повідомленням учасників справи.

Разом з тим, мотивувальна частині касаційної скарги містить посилання на ухвалу Господарського суду Київської області від 16.02.2024, яка в апеляційному порядку не переглядалася, тому доводи касаційної скарги в цій частині не можуть переглядатися в касаційному порядку, виходячи із положень статті 287 ГПК України з урахуванням вимог статті 255 ГПК України.

Водночас, до касаційної скарги додано клопотання про зупинення дії оскаржуваних судових рішень, яке обґрунтовано тим, що позивач може здійснити дії на тій площі земельної ділянки, яка перетинається (площа накладення) - наприклад збудувати об`єкт, які, в свою, ускладнять поновлення порушених прав скаржника та обмежать його права в праві користуватися своєю земельною ділянкою.

Абзацом 2 частини 4 статті 294 ГПК України передбачено, що за наявності клопотання особи, яка подала касаційну скаргу, суд у разі необхідності вирішує питання про зупинення виконання рішення (ухвали) суду або зупинення його дії, якщо зупинити його виконання неможливо.

Клопотання про зупинення виконання (дії) судових рішень має бути мотивоване, містити підстави для зупинення виконання судового рішення, підтверджені належними доказами. У клопотанні скаржник повинен навести обґрунтування його вимог та довести, що захист його прав, свобод та інтересів стане неможливим без вжиття таких заходів, або для відновлення порушених прав необхідно буде докласти значних зусиль та витрат, або буде неможливим повернення виконання судових рішень у разі, якщо вони будуть скасовані.

Вирішуючи питання про зупинення виконання (дії) судового рішення, суд враховує необхідність у цьому, зокрема, у разі ймовірності утруднення повторного розгляду справи внаслідок можливого скасування судового рішення, необхідності забезпечення збалансованості інтересів сторін, запобігання порушенню прав осіб, які брали участь у справі, а також осіб, які не брали такої участі, але рішенням суду вирішено питання про їх права, свободи чи обов`язки тощо.

Разом з тим, в ухвалі про зупинення виконання (дії) судового рішення суд не вправі обґрунтовувати своє рішення припущеннями, суд має навести підстави для такого зупинення.

Крім того, Суд враховує те, що необґрунтовано тривала затримка у виконанні обов`язкового для виконання судового рішення може становити порушення вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, учасником якої є Україна, стосовно права на доступ до суду.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 20.07.2004 у справі "Шмалько проти України" (№60750/00, § 43, ЄСПЛ, 20 липня 2004 року) вказав, що право на виконання судового рішення є складовою права на судовий захист, передбаченого статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, для цілей якої виконання рішення, ухваленого будь-яким судом, має розцінюватися як складова частина судового розгляду.

З огляду на зазначене, можливе виконання оскаржуваного судового рішення не є безумовною підставою для зупинення судом касаційної інстанції виконання цього рішення, що набрало законної сили, і є обов`язковими до виконання (стаття 129-1 Конституції України, стаття 326 ГПК України).

Разом з тим, Суд не може ставити під сумнів законність судових рішень судів попередніх інстанцій на стадії вирішення питання про відкриття касаційного провадження тільки через те, що такі судові рішення оскаржено і скаржник вважає їх незаконними.

Відповідно до положень частини 1 статті 327 ГПК України виконання судового рішення здійснюється на підставі наказу, виданого судом, який розглядав справу як суд першої інстанції.

З огляду на викладене, обговоривши доводи, викладені у клопотанні скаржника, Суд дійшов висновку про відсутність підстав для зупинення дії оскаржуваних судових рішень до закінчення їх перегляду в касаційному порядку, тому відмовляє у задоволені клопотання.

Згідно із статтею 295 ГПК України, учасники справи мають право подати до суду касаційної інстанції відзив на касаційну скаргу в письмовій формі протягом строку, встановленого судом касаційної інстанції в ухвалі про відкриття касаційного провадження.

Оскільки подання відзиву на касаційну скаргу в письмовій формі є правом учасників справи, у разі реалізації такого права суд касаційної інстанції встановлює відповідний строк для подання зазначеного відзиву.

Керуючись статтями 234, 287-290, 294, 295, 301 ГПК України,

УХВАЛИВ:

1. Клопотання Садівничого товариства "Тополька-1" про поновлення строку на касаційне оскарження задовольнити.

2. Поновити Садівничому товариству "Тополька-1" строк на касаційне оскарження.

3. Відкрити касаційне провадження за касаційною скаргою Садівничого товариства "Тополька-1" на постанову Північного апеляційного господарського суду від 24.01.2024, рішення Господарського суду Київської області від 18.01.2023 та додаткове рішення Господарського суду Київської області від 10.04.2023 з підстав касаційного оскарження щодо неправильного застосування господарськими судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права за виключними випадками, які передбачені пунктами 1, 3, 4 (з посиланням на пункти 1, 4 частини 3 статті 310 ГПК України) частини 2 статті 287 ГПК України.

4. Призначити касаційну скаргу до розгляду у відкритому судовому засіданні на 22 травня 2024 року о 10:30 у приміщенні Касаційного господарського суду за адресою: м. Київ, вул. О. Копиленка, 6, в залі судових засідань № 10 (кабінет №332).

5. Відмовити Садівничому товариству "Тополька-1" у задоволенні клопотання про зупинення дії постанови Північного апеляційного господарського суду від 24.01.2024, рішення Господарського суду Київської області від 18.01.2023 та додаткового рішення Господарського суду Київської області від 10.04.2023 до закінчення їх перегляду в касаційному порядку.

6. У разі, якщо учасник справи скористається наданим статтею 295 ГПК України правом подати до суду касаційної інстанції відзив на касаційну скаргу, такий відзив та докази надсилання його копій і доданих до нього документів іншим учасникам справи, має бути поданий до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду через ?Електронний суд? або за адресою: 01016, м. Київ, вул. О. Копиленка, 6 у строк до 03.05.2024.

7. Роз`яснити учасникам справи та їх представникам, що з 18 жовтня 2023 року введено в дію Закон від 29.06.2023 №3200-ІХ щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно- телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами (далі - в ЄСІТС), яким встановлено, що:

- адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи зобов`язані реєструвати свої електронні кабінети в ЄСІТС. Інші - реєструють свої електронні кабінети в добровільному порядку;

- касаційна скарга, відзив на касаційну скаргу та будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити відомості про наявність або відсутність електронного кабінету. Особа, яка подає до суду процесуальний документ в електронній формі через електронний кабінет, звільняється від обов`язку зазначення таких відомостей;

- особа, яка зареєструвала електронний кабінет, може подавати документи до суду в електронній формі виключно в ЄСІТС. Однак це не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі;

- учасникам справи, які мають електронний кабінет, суд надсилає всі судові рішення в електронній формі виключно через електронні кабінети в ЄСІТС, що не позбавляє права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою;

- процесуальні наслідки звернення до суду особи без реєстрації електронного кабінету встановлені Кодексом у вигляді залишення її документа без руху, його повернення або залишення без розгляду. Такі наслідки застосовуються судом також, якщо інтереси особи, яка зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, представляє адвокат.

8. Довести до відома учасників справи, що явка їх представників у судове засідання не є обов`язковою.

9. Інформацію по справі, що розглядається можна отримати на сторінці суду на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: http://supreme.court.gov.ua.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Головуючий Г. М. Мачульський

Судді Є. В. Краснов

В. А. Зуєв