ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без розгляду

15.04.2024м. ДніпроСправа № 904/892/24

за позовом Комунального підприємства теплових мереж "КРИВОРІЖТЕПЛОМЕРЕЖА", м. Кривий Ріг, Дніпропетровська область

до Фізичної особи-підприємця Джавадова Ельчін Фарман огли, м. Кривий Ріг, Дніпропетровська область

про стягнення заборгованості за теплову енергію в розмірі 123 770,06 грн.

Суддя Назаренко Н.Г.

Без виклику (повідомлення) учасників справи

СУТЬ СПОРУ:

Комунальне підприємство теплових мереж "Криворіжтепломережа" звернулося до Господарського суду Дніпропетровської області з позовом до Фізичної особи-підприємця Джавадова Ельчін Фарман огли про стягнення заборгованості за договором купівлі-продажу теплової енергії в розмірі 123 770,06 грн., яка складається з: основного боргу в розмірі 106 926,89, інфляційних втрат - 11 411,26 грн., 3% річних - 723,03 грн., пені в розмірі 1 708,88 грн.

Ухвалою від 05.03.2024 позовну заяву залишено без руху.

11.03.2024 від позивача через систему "Електронний суд" надійшла заява про усунення недоліків.

Ухвалою від 15.03.2024 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження без виклику (повідомлення) учасників за наявними в матеріалах справи документами.

29.03.2024 від Комунального підприємства теплових мереж "Криворіжтепломережа" надійшло клопотання, в якому позивач, керуючись п. 5 ч.1 ст. 226 ГПК України, просить залишити позовну заяву без розгляду.

Клопотання обґрунтоване тим, що сторони досягли згоди щодо врегулювання заборгованості шляхом її реструктуризації.

Суд бере до уваги, що за змістом ст.129 Конституції України, основними засадами судочинства є, зокрема, розумні строки розгляду справи судом.

Наведені конституційні засади означають серед іншого неприпустимість таких дій суду щодо строку розгляду справи, що не мають об`єктивного та розумного обґрунтування.

Згідно ст.2 ГПК України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави; суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі; розумність строків розгляду справи судом є одним з основних засад (принципів) господарського судочинства.

Відповідно до частини 2 статті 2 Господарського процесуального кодексу України суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

При цьому, розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору (рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі "Смірнова проти України").

Розумним, зокрема вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту. З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків у цивільних справах є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника (справи "Федіна проти України" від 02.09.2010, "Смірнова проти України" від 08.11.2005, "Матіка проти Румунії" від 02.11.2006, "Літоселітіс Проти Греції" від 05.02.2004).

Слід також відзначити, що з практики Європейського суду з прав людини щодо тлумачення положення "розумний строк" вбачається, що строк, який можна визначити розумним, не може бути однаковим для всіх справ. Критеріями оцінки розумності строку є, зокрема складність справи та поведінка заявників.

Так, у справі "Хосце проти Нідерландів" 1998 суд вирішив, що тривалість у 8,5 років є розумною у контексті статті 6 Конвенції, у зв`язку зі складністю справи, а у справі "Чірікоста і Віола проти Італії", 15-річний строк розгляду визнано Європейським судом з прав людини виправданим, у зв`язку з поведінкою заявників.

Згідно із статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Приймаючи до уваги викладене та зважаючи на те, що суддя Назаренко Н.Г. з 01.04.2024 по 12.04.2024 перебувала у відпустці, господарський суд розглядає дане клопотання в межах розумного строку.

Розглянувши клопотання позивача про залишення позову без розгляду, суд вважає його таким, що підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до пункту 5 частини 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України господарський суд залишає позов без розгляду якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Враховуючи те, що заява позивача про залишення позову без розгляду сформована в системі "Електронний суд" представником позивача, адвокатом Демченком Андрієм Григоровичем, обмеження повноважень представника відсутні, тому суд вбачає за можливе задовольнити вказану заяву та залишити позов без розгляду на підставі пункту 5 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України.

Після усунення обставин, що зумовили залишення позову без розгляду, позивач має право знову звернутися з нею до господарського суду в загальному порядку.

Згідно із ч. 2 ст. 226 ГПК України про залишення позову без розгляду постановляється ухвала, в якій вирішуються питання про розподіл між сторонами судових витрат, про повернення судового збору з бюджету.

Пунктом 4 частини 1 статті 7 Закону України "Про судовий збір" (положення якого при вирішенні питання повернення судового збору є спеціальними по відношенню до норм Господарського процесуального кодексу України) передбачено, що сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням).

Оскільки, клопотання про залишення позовної заяви без розгляду, було подано саме за клопотанням останнього, виходячи з вищевикладеного, суд не вбачає підстав для повернення судового збору позивачу.

Керуючись статтями 226, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд, -

У Х В А Л И В:

Клопотання Комунального підприємства теплових мереж "Криворіжтепломережа" про залишення позову без розгляду - задовольнити.

Позов Комунального підприємства теплових мереж "Криворіжтепломережа" до Фізичної особи-підприємця Джавадова Ельчін Фарман огли про стягнення заборгованості за теплову енергію в розмірі 123 770,06 грн. - залишити без розгляду.

Роз`яснити Комунальному підприємству теплових мереж "Криворіжтепломережа", що після усунення обставин, що зумовили залишення позову без розгляду, позивач має право знову звернутися з нею до господарського суду в загальному порядку.

Ухвала набирає законної сили з моменту її прийняття - 15.04.2024 та може бути оскаржена в порядку та строки, передбачені статтями 256, 257 Господарського процесуального кодексу України.

Суддя Н.Г. Назаренко