УХВАЛА

12 квітня 2024 року

м. Київ

cправа № 910/3327/23

Верховний Суд у складі судді Касаційного господарського суду Ємця А.А.,

розглянувши матеріали касаційної скарги ІНФОРМАЦІЯ_1 - ІНФОРМАЦІЯ_2

на рішення господарського суду міста Києва від 14.09.2023 та

постанову Північного апеляційного господарського суду від 28.02.2024

у справі №910/3327/23

за позовом ІНФОРМАЦІЯ_3

до ІНФОРМАЦІЯ_1 - ІНФОРМАЦІЯ_2

про стягнення ІНФОРМАЦІЯ_4,

ВСТАНОВИВ:

У березні 2023 року ІНФОРМАЦІЯ_3 звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом про стягнення з ІНФОРМАЦІЯ_1 - ІНФОРМАЦІЯ_2 347 815 484, 75 грн, з яких: 278 110 718,00 грн - попередня оплата, 43 888 186,47 грн - пеня, 25 816 580,28 грн - штраф, посилаючись на неналежне виконання відповідачем зобов`язань за державним контрактом на поставку (закупівлю) продукції №403/1/22/8 від 08.03.2022 в частині своєчасної поставки товару у повному обсязі.

Рішенням Господарського суду міста Києва від 14.09.2023 провадження у справі №910/3327/23 в частині стягнення ІНФОРМАЦІЯ_8 основного боргу закрито на підставі пункту 2 частини 1 статті 231 Господарського процесуального кодексу України, за відсутністю предмету спору. Позовні вимоги ІНФОРМАЦІЯ_3 задоволено частково. Стягнуто з ІНФОРМАЦІЯ_1 - ІНФОРМАЦІЯ_2 на користь ІНФОРМАЦІЯ_3 ІНФОРМАЦІЯ_5 пені, ІНФОРМАЦІЯ_6 штрафу та 939 400,00 грн судового збору. В іншій частині позову відмовлено.

Постановою від 28.02.2024 Північний апеляційний господарський суд залишив без змін рішення Господарського суду міста Києва від 14.09.2023 у справі №910/3327/23.

ІНФОРМАЦІЯ_1 - ІНФОРМАЦІЯ_2 (далі- ІНФОРМАЦІЯ_2) 28.03.2024 (через систему "Електронний суд") звернулося до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду з касаційною скаргою, в якій просить поновити строк на касаційне оскарження та скасувати рішення господарського суду міста Києва від 14.09.2023 і постанову Північного апеляційного господарського суду від 28.02.2024 (повний текст постанови складено 08.03.2024) у справі № 910/3327/23, задовольнити клопотання про розстрочення сплати судового збору за подання касаційної скарги і ухвалити нове рішення, яким у задоволенні позовної заяви ІНФОРМАЦІЯ_3 до ІНФОРМАЦІЯ_2 відмовити повністю; зменшити розмір штрафних санкцій (пені тa штрафу), заявлених ІНФОРМАЦІЯ_3 до стягнення з ІНФОРМАЦІЯ_2, на ІНФОРМАЦІЯ_4 від арифметично правильної та обгрунтованої суми, якщо Верховний Суд не знайде підстав для відмови у задоволенні позовної заяви ІНФОРМАЦІЯ_3 повністю.

Водночас до скарги додано клопотання про зупинення виконання оскаржуваних судових рішень до закінчення їх перегляду в касаційному порядку.

Касаційна скарга подана в межах строку на касаційне оскарження, ураховуючи дату складання повного тексту оскаржуваної постанови з цієї справи.

Перевіривши матеріали касаційної скарги ІНФОРМАЦІЯ_2, Суд дійшов висновку про залишення її без руху з огляду на таке.

Відповідно до пункту 2 частини четвертої статті 290 ГПК України до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до частини другої статті 123 ГПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Порядок і розмір сплати судового збору встановлений Законом України "Про судовий збір" (далі - Закон).

Відповідно до частини першої статті 4 Закону судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За приписами підпункту 1 пункту 2 частини другої статті 4 Закону за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру судовий збір становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Тобто не менше 2 684,00 грн та не більше 939 400,00 грн, оскільки статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2023 рік" прожитковий мінімум для працездатних осіб станом на 01 січня 2023 року встановлений у розмірі 2 684,00 грн, а позов поданий у 2023 році.

За приписами підпункту 5 пункту 2 частини другої статті 4 Закону за подання до господарського суду касаційної скарги на рішення суду судовий збір складає 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Відповідно до частини 4 статті 6 Закону України «Про судовий збір» якщо скаргу (заяву) подано про перегляд судового рішення в частині позовних вимог (сум, що підлягають стягненню за судовим рішенням), судовий збір за подання скарги (заяви) вираховується та сплачується лише щодо перегляду судового рішення в частині таких позовних вимог (оспорюваних сум).

Відповідно до частини третьої статті 4 Закону при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Таким чином та з урахуванням того, що касаційну скаргу подано в електронній формі через підсистему "Електронний суд", при поданні цієї касаційної скарги мав бути сплачений судовий збір як за майнову вимогу у розмірі ІНФОРМАЦІЯ_5.

Однак до касаційної скарги ІНФОРМАЦІЯ_2 не додано доказів сплати судового збору, проте заявлено клопотання про розстрочення сплати судового збору. Вказане клопотання обґрунтовано скрутним матеріальним становищем скаржника, зокрема, відповідно до фінансової звітності за 2023 року чистий прибуток, що залишається в його розпорядженні після сплати всіх податків та дивідендів на користь держави, суттєво зменшився і склав ІНФОРМАЦІЯ_7. Таким чином сума судового збору у розмірі ІНФОРМАЦІЯ_6, яка підлягає сплаті за подання касаційної скарги, до суми чистого прибутку ІНФОРМАЦІЯ_2 висвітлює явний дисбаланс у фінансовій можливості скаржника сплатити судовий збір одним платежем. Посилаючись на правовий висновок Великої Палати Верховного Суду, викладений у пункті 48 постанови від 14.01.2021 у справі № 0940/2276/18, ІНФОРМАЦІЯ_2 просить розстрочити сплату судового збору в сумі ІНФОРМАЦІЯ_6 задля зменшення фінансового навантаження в умовах виконання завдань ІНФОРМАЦІЯ_8.

Розглянувши клопотання ІНФОРМАЦІЯ_2 про відстрочення сплати судового збору, Суд не вбачає підстав для його задоволення, з огляду на таке.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) про виконання зобов`язання забезпечення ефективного права доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах (рішення суду від 28.10.1998 у справі "Ейрі проти Ірландії", серія А, N 32, п. 25 - 26).

Суд підкреслює, що обмеження, накладене на доступ до суду, буде несумісним із пунктом 1 статті 6 Конвенції, якщо воно не переслідує законної мети або коли не існує розумної пропорційності між застосованими засобами та законністю цілі, якої прагнуть досягти (див., наприклад, рішення суду від 10.07.1998 у справі компанії "Тіннеллі та сини, Лтд. та ін." і "Мак-Елдуф та інші проти Сполученого Королівства", Reports 1998-IV, с. 1660, п. 72, та рішення суду від 28.11.2006 у справі "Апостол проти Грузії", заява N 40765/02). При цьому, Суд в якості "законної мети" визнає, зокрема, фінансування функціонування органів судової влади та дія в якості стримуючого фактору від легковажних позовів (рішення суду від 12.06.2007 у справі "Станков проти Болгарії" (Case of Stankov v. Bulgaria, заява N 68490/01, п. 57).

За приписами статті 7 ГПК України правосуддя в господарських судах здійснюється на засадах рівності всіх юридичних осіб незалежно від організаційно-правової форми, форми власності, підпорядкування, місцезнаходження, місця створення та реєстрації, законодавства, відповідно до якого створена юридична особа, та інших обставин; рівності всіх фізичних осіб незалежно від раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного і соціального походження, майнового стану, місця проживання, мовних або інших ознак; рівності фізичних та юридичних осіб незалежно від будь-яких ознак чи обставин.

Відповідно до частини першої та другої статті 8 Закону України "Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Даний перелік умов відстрочення, розстрочення сплати судового збору або звільнення від його сплати є вичерпним.

Із системного аналізу змісту зазначеної норми убачається, що положення підпунктів 1 та 2 частини першої статті 8 Закону "Про судовий збір" не поширюються на юридичних осіб, незалежно від наявності майнового критерію (майнового стану учасника справи - юридичної особи), а положення підпункту 3 частини першої статті 8 Закону "Про судовий збір" можуть бути застосовані до юридичної особи за наявності майнового критерію, але тільки у справах, визначених цим пунктом, тобто предметом позову у яких є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю (постанова Великої Палати Верховного Суду від 14.01.2021 у справі №0940/2276/18).

Між тим, відповідно до пункту 37 вказаної постанови навіть за наявності умов для відстрочення сплати судового збору, таке відстрочення за змістом статті 8 Закону України "Про судовий збір" є правом, а не обов`язком суду.

Тобто, з урахуванням положень статті 8 Закону України "Про судовий збір", суд наділений правом відстрочення, зменшення та звільнення від сплати судового збору, однак лише щодо фізичних осіб за наявності певних умов та юридичних осіб за наявності підстав визначених пунктом 3 вказаної норми.

Оскільки предметом спору у справі не є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю, а положення пунктів 1, 2 частини першої статті 8 Закону України "Про судовий збір" не поширюються на юридичних осіб, незалежно від наявності майнового критерію, а тому і підстави для розстрочення сплати судового збору у даній справі відсутні.

Статтею 129 Конституції України як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

З огляду на викладене, наведені скаржником обставини скрутного фінансового становища, та з урахуванням того, що предметом спору у справі не є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю, не можуть бути підставою для відстрочення та/або звільнення від сплати судового збору в силу статті 8 Закону, а тому згадане клопотання скаржника про розстрочення сплати судового збору відхиляється.

Згідно з частиною другою статті 292 ГПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Відповідно до частини другої статті 174 ГПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Отже, суд касаційної інстанції зазначає, що скаржнику необхідно усунути недоліки касаційної скарги, а саме: надати суду оригінал документа, що підтверджує сплату судового збору у розмірі ІНФОРМАЦІЯ_5 на реквізити, які зазначені на вебсайті Верховного Суду у розділі "Платiжнi реквiзити для перерахування судового збору в гривнях" із зазначенням обов`язкових реквізитів у призначенні платежу (зокрема, щодо інформації про номер справи, у межах якої подається відповідна скарга).

Суд також вважає за необхідне звернути увагу скаржника на те, що неусунення названих недоліків протягом установленого строку матиме наслідком повернення касаційної скарги відповідно до частини четвертої статті 174 ГПК України.

З огляду на залишення касаційної скарги без руху клопотання поновлення строку на касаційне оскарження та про зупинення виконання оскаржуваних судових рішень залишаються без вирішення до усунення недоліків.

На підставі викладеного та керуючись статтями 174, 234, 290, 292 ГПК України, Верховний Суд

У Х В А Л И В:

1. Клопотання ІНФОРМАЦІЯ_1 - ІНФОРМАЦІЯ_2 про розстрочення сплати судового збору за подання касаційної скарги на рішення господарського суду міста Києва від 14.09.2023 і постанову Північного апеляційного господарського суду від 28.02.2024 у справі №910/3327/23 відхилити.

2. Касаційну скаргу ІНФОРМАЦІЯ_1 - ІНФОРМАЦІЯ_2 на рішення господарського суду міста Києва від 14.09.2023 і постанову Північного апеляційного господарського суду від 28.02.2024 у справі №910/3327/23 залишити без руху.

3. Надати ІНФОРМАЦІЯ_1 - ІНФОРМАЦІЯ_2 строк для усунення недоліків касаційної скарги, який становить не більше 10 днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху. Повідомити скаржника про можливість подати до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду документи про усунення недоліків через систему "Електронний суд" або поштою за адресою: м. Київ, вул. О.Копиленка, 6.

4. Роз`яснити ІНФОРМАЦІЯ_1 - ІНФОРМАЦІЯ_2, що у разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційну скаргу буде повернуто.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Суддя А. Ємець