ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ТЕРНОПІЛЬСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
РІШЕННЯ

21 березня 2024 року м.Тернопіль Справа № 921/652/23
Господарський суд Тернопільської області

у складі судді Андрусик Н.О.

при секретарі судового засідання Саловській О.А.

розглянув у відкритому судовому засіданні справу

за позовом: керівника Тернопільської окружної прокуратури, м. Тернопіль в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Тернопільській області, м. Тернопіль

до відповідача: Комунального підприємства ОБ`ЄДНАННЯ ПАРКІВ КУЛЬТУРИ І ВІДПОЧИНКУ, м. Тернопіль

про стягнення 476580,80грн,

за участю представників:

позивача: Мартинюк З. І., довіреність № 1-1-15-29 від 03.01.2024;

відповідача: Берегуляк В.Ф., адвокат, ордер серії ВО № 10566 від 21.11.2023;

прокурора: Куліковська Л.Б., довіреність № 12-12 вих-24 від 05.01.2024.

Зміст позовних вимог, позиція прокурора.

Керівник Тернопільської окружної прокуратури, м.Тернопіль звернувся 29.09.2023 (згідно з відтиском штампу вхідної кореспонденції суду за вх.№708) до Господарського суду Тернопільської області з позовом в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Тернопільській області, м.Тернопіль до Комунального підприємства "ОБ`ЄДНАННЯ ПАРКІВ КУЛЬТУРИ І ВІДПОЧИНКУ", м.Тернопіль, про стягнення 476580,80грн, з яких: 447598,80грн шкоди, завданої навколишньому природному середовищу внаслідок забруднення земельної ділянки в парку "Топільче" в м.Тернополі; 28982,00грн шкоди, завданої зеленим насадженням внаслідок знищення газону звичайного в межах прибережної захисної смуги річки Серет на території парку "Топільче" біля підвісного мосту в межах міста Тернопіль.

В обґрунтування позову прокурор посилається на результати позапланової перевірки, проведеної Державною екологічною інспекцією у Тернопільській області на предмет дотримання відповідачем вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, котрі оформлено Актом №19/006 від 21.12.2020; на порушення умов Висновку №04/1512-4/1 від 21.10.2020 з оцінки впливу на довкілля планової діяльності щодо капітального ремонту, розчистки від наносів та донних відкладів для покращення гідрологічного режиму та санітарного стану окремих прибережних ділянок ложа водосховища «Тернопільський став» в м.Тернопіль, виданого Управлінням екології та природних ресурсів Тернопільської обласної державної адміністрації; на притягнення директора підприємства до адміністративної відповідальності за вчинене правопорушення у сфері природоохоронного законодавства та оцінки впливу на довкілля.

Відповідно до проведених Інспекцією розрахунків, відповідачем завдано шкоди на загальну суму 476580,80грн (внаслідок забруднення ґрунту на площі 254кв.м. - 447598,80грн, за знищення газону на площі 674кв.м. - 28982грн), які відповідачем не визнаються.

В обґрунтування підстав здійснення прокуратурою представництва інтересів держави в суді у спірних правовідносинах прокурором зазначено про необхідність відновлення та захисту порушених інтересів держави, які полягають в обов`язковому дотриманні вимог природоохоронного законодавства, зокрема щодо поводження з відходами та збереження зелених насаджень; забезпечення надходження коштів для використання на природоохоронні заходи.

Суб`єктом, який уповноважений здійснювати функції захисту інтересів держави у спірних правовідносинах прокурором визначено Державну екологічну інспекцію у Тернопільській області як орган держави, що реалізовує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, до компетенції якого належить, зокрема: здійснення розрахунку розміру шкоди, збитків і втрат, заподіяних внаслідок порушення законодавства з питань, що належать до її компетенції; звернення до суду з відповідними позовами, вжиття в установленому порядку заходів досудового врегулювання спорів

Однак, такий орган проявляє бездіяльність, оскільки з моменту виявлення порушення та визначення розміру збитків, заподіяних такими порушеннями, впродовж тривалого періоду не здійснюються заходи щодо стягнення завданих збитків.

У відповіді на відзив №50-86-11121ВИХ-23 від 30.10.2023 (вх.№8762 від 01.11.2023) прокурор, серед іншого, також звертає увагу, що факт завдання шкоди навколишньому природному середовищу саме відповідачем підтверджується, в тому числі судовими рішеннями у справі №607/607/21, у якій судами досліджено та констатовано факт порушення підприємством вимог законодавства у сфері оцінки впливу на довкілля, а також складування відходів Комунальним підприємством у прибережній захисній смузі річки Серет на території парку «Топільче» в м. Тернополі біля підвісного мосту. Зазначає, що даним рішенням суду встановлено, що саме відповідачем здійснено складування відходів на території парку «Топільче» біля підвісного мосту, що спричинило забруднення вказаної земельної ділянки, чим порушено вимоги природоохоронного законодавства.

Щодо визначення розміру завданої діями підприємства шкоди, то така розрахована Державною екологічною інспекцією у Тернопільській області на підставі Методики визначення розмірів шкоди, зумовленої забрудненням і засміченням земельних ресурсів через порушення природоохоронного законодавства, затвердженої наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища від 27.10.1997 №71, з урахуванням інформації про категорію, цільове призначення та нормативно-грошову оцінку земельної ділянки за кадастровим номером :12:001:0028, на території якої виявлено порушення природоохоронного законодавства. Однак у зв`язку з виявленою помилкою у розрахунках, проведених 25.01.2021, Державною екологічною інспекцією у Тернопільській області 26.04.2023 здійснено новий розрахунок суми збитків, заподіяних навколишньому природному середовищу. Вказані розрахунки Комунальним підприємством на даний час не оскаржено та не скасовано.

Додатково, у поясненнях №50-86-12577ВИХ-23 від 12.12.2023 (вх.№100022 від 12.12.2023), №50-89-57ВИХ-24 від 03.01.2024 (вх.№99 від 04.01.2024), без номера та дати (вх.№447 від 16.01.2024) прокурором наведено додаткові обґрунтування підстав стягнення шкоди з відповідача з посиланням на матеріали справи про адмінправопорушення; факт сплати штрафу; відсутність зауважень, заперечень, чи додаткових пояснень щодо спричинення шкоди навколишньому природному середовищу під час проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання підприємством вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, результати якого зафіксовано у Акті № 19/006 від 21.12.2020; не оскарження дій посадових осіб щодо складення Акту №19/006 від 21.12.2020 та здійснення розрахунку розміру збитків; постановами Тернопільського міськрайонного суду від 01.03.2021 у справі №607/607/21 та Тернопільського апеляційного суду від 25.06.2021.

Крім цього, прокуратура зауважує, що на Комунальне підприємство «Об`єднання парків культури і відпочинку міста Тернополя» покладено повноваження щодо здійснення благоустрою парків у м.Тернопіль та збереження природно-заповідного фонду і долучений відповідачем до справи договір №351 від 13.11.2020, на підставі якого ТОВ "ГЛОБАЛ БІЛД ІНЖИНІРИНГ" виконувалися підрядні роботи, не спростовує встановлені в Акті №19/006 від 21.12.2020 порушення відповідачем норм природоохоронного законодавства про охорону навколишнього природного середовища, під час здійснення планової господарської діяльності та завдання шкоди.

Позиція позивача.

Державною екологічною інспекцією у Тернопільській області підтримано заявлений прокуратурою позов з підстав, наведених у ньому. Також у відповіді на відзив №1-1-21-2776 від 30.10.2023 (вх.№8709 від 30.10.2023) зазначено, що факт порушення відповідачем вимог законодавства про охорону навколишнього природного середовища, зокрема, щодо поводження з відходами, які полягають у складуванні відходів на ділянках, площею 180м2 та 494м2, в межах прибережної захисної смуги річки Серет на території парку «Топільче» міста Тернополя біля підвісного моста є доведеним матеріалами перевірки, за наслідками якої директора Лесіва М.Ф. визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення; протокол №004696 від 12.01.2021, Акт від 21.12.2020 підписано ОСОБА_1 без зауважень, а штраф сплачено.

Крім цього, постановою Тернопільського міськрайонного суду від 01.03.2021 у справі №607/607/21, залишеною без змін постановою Тернопільського апеляційного суду від 25.06.2021, судом встановлено, що Комунальним підприємством «Об`єднання парків культури і відпочинку міста Тернополя», всупереч вимог Висновку з оцінки впливу на довкілля планової діяльності щодо капітального ремонту, розчистки від наносів та донних відкладів для покращення гідрологічного режиму та санітарного стану окремих прибережних ділянок ложа водосховища «Тернопільський став» у м. Тернополі №04/1512-4/1 від 21.10.2020, не забезпечено вивезення піднятого з ложа водойми ґрунту у відпрацьований кар`єр, а проведено складування відходів у прибережній захисній смузі річки Серет на території парку «Топільче» в м. Тернополі біля підвісного мосту. Тобто, судовим рішенням підтверджено як вчинення дій, які є порушенням вимог природоохоронного законодавства, так і спричинення у зв`язку з цим шкоди навколишньому природному середовищу.

Також Інспекцією повідомлено, що вийнятий з ложа водойми грунт відноситься до відходів з кодом 4510.2.9.01 відповідно до Класифікатора відходів ДК 005-96.

Забруднення грунту складуванням вказаних відходів підтверджується Протоколом №21-12-20 вимірювань показників та властивостей грунтів від 31.12.2020, яким визначено значне перевищення на земельній ділянці з кадастровим номером :12:001:0028, хімічної речовини Амонію (обмінний), у перерахунку на азот амонійний N(NH4+) 12,45 мг/кг на фоні 4,9, хлоридів 66,5 на фоні 26,6, щільний залишок водної витяжки 1150 мг/кг на фоні 900, та зазначене перевищення амонію (обмінний), у перерахунку на азот амонійний N(NH4+) 8 мг/кг на фоні 4,9, хлоридів 44,35 мг/кг на фоні 26,6, щільний залишок водної витяжки 980 мг/кг на фоні 900.

Оскільки на підприємство покладено повноваження щодо здійснення благоустрою парків у м. Тернопіль та збереження природно-заповідного фонду, тому саме відповідач повинен відшкодувати шкоду, завдану порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища, зокрема законодавства про охорону земель, як на особу, яка здійснила відповідне порушення.

Заперечення відповідача.

Відповідач позовні вимоги заперечив з підстав, наведених у відзиві на позов без номера та дати (вх.№8374 від 18.10.2023) та запереченнях №282/04 від 14.11.2023, зазначивши, що підприємтсво не є користувачем забрудненої земельної ділянки, загальною площею 57,0804 га, а також не є балансоутримувачем парку «Топільче», а лише здійснює його утримання в належному стані.

Роботи з «Капітального ремонту, розчистки від наносів та донних відкладів для покращення гідрологічного режиму та санітарного стану окремих прибережних ділянок ложа водосховища «Тернопільський став» в м. Тернополі» виконувала підрядна організація згідно укладеного договору, а не безпосередньо підприємство.

Піднятий з ложа водойми грунт, з урахуванням листа Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України №25/8-23/13972-23 від 29.08.2023 та класифікатора відходів ДК 005-96, не відноситься до побутових відходів. В Акті обстеження від 21.12.2020 Інспекцією не зазначено обставин, за яких інспектори вказали про знаходження на території парку «Топільче» саме відходів, до яких вони помилково віднесли піднятий з ложа водойми грунт. Відповідач вважає, що позивачем не доведено факту правопорушення; не доведено належними доказами наявності відходів на земельній ділянці з кадастровим номером :12:001:0028, а відтак не надано суду достатніх, допустимих та належних доказів, на підтвердження своєї правової позиції та правомірності позовних вимог, у зв`язку з чим просить суд в задоволенні позову відмовити повністю.

При цьому, повідомлено про виконання підприємством припису №1/1-1-11-4631 від 28.12.2020 у встановлені строки, а відтак вважає, що в силу статті 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», фінансові та адміністративні санкції, заходи реагування до суб`єкта господарювання, його посадових осіб не підлягають застосуванню.

Прокурор у відповіді на відзив відповідача та позивач вважають доводи відповідача необґрунтованими та неспроможними, такими, що ґрунтуються на довільному тлумаченні ним норм матеріального права, що регулює спірні правовідносини.

Процесуальні дії суду у справі.

Розгляд справи, згідно з ухвалою суду від 04.10.2023 про відкриття провадження у справі, здійснюється у порядку загального позовного провадження з призначенням підготовчого засідання на 31.10.2023.

У зв`язку перебуванням судді Андрусик Н.О. 31.10.2023 у службовому відрядженні в м.Києві (наказ №275-ВД від 30.10.2023), ухвалою суду від 13.11.2023 підготовче засідання перенесено на 21.11.2023, в якому оголошувалася перерва до 12.12.2023, а пізніше до 04.01.2024, 16.01.2024, 23.01.2024. У зв`язку з неявкою учасників справи та враховуючи тривалість повітряної тривоги, підготовче засідання відкладалося на 23.01.2024.

Ухвалою суду 21 листопада 2023 року у відповідності до вимог ч.3 ст.177 ГПК України продовжено строк підготовчого провадження у справі на 30 днів.

Ухвалою від 23 січня 2024 року закрито підготовче провадження, справу призначено до розгляду по суті у судовому засіданні на 13.02.2024, в якому неодноразово оголошувалася перерва, востаннє до 21.03.2024.

У судовому засіданні представники сторін та прокурор підтримали викладені у попередньо поданих заявах по суті спору доводи та заперечення.

Відповідно до ч.1, 2 ст.233 ГПК України, суди ухвалюють рішення іменем України негайно після закінчення судового розгляду.

Відповідно до ч.6 ст.233 та ч.7ст.240 ГПК України в судовому засіданні 21.03.2024 за результатами розгляду справи, судом оголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Фактичні обставини справи.

Постановою Кабінету Міністрів України від 19.04.2017 №275 затверджено Положення про Державну екологічну інспекцію України, відповідно до якого Державна екологічна інспекція України (Держекоінспекція) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра захисту довкілля та природних ресурсів і який реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів.

Держекоінспекція здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку територіальні органи.

Згідно з ч. 1 Розділу І Положення про Державну екологічну інспекцію у Тернопільській області, затвердженого наказом Державної екологічної інспекції України від 28.04.2020 №125, Державна екологічна інспекція у Тернопільській області (далі - Інспекція) є територіальним органом Державної екологічної інспекції України та їй підпорядковується.

Основними завданнями Інспекції є реалізація повноважень Держекоінспекції у межах відповідної території, зокрема Тернопільської області.

Як вказує прокурор, на адресу Тернопільської окружної прокуратури надійшов лист Державної екологічної інспекції у Тернопільській області №1-1-05-742 від 20.03.2023 щодо порушення Комунальним підприємством «Об`єднання парків культури і відпочинку міста Тернополя» законодавства про охорону навколишнього природного середовища.

З 18 грудня 2020 року по 21 грудня 2020 року посадовими особами органу державного нагляду (контролю), а саме головними спеціалістами відділу державного екологічного нагляду (контролю) природно-заповідного фонду, лісів та рослинного світу - державними інспекторами з охорони навколишнього природного середовища Тернопільської області Дудою В.І., Гуришем Є.Я., головним спеціалістом відділу інструментально-лабораторного контролю - державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Тернопільської області Галаван О.Я., враховуючи звернення громадянина Вадима Стецюка від 8 грудня 2020 року, на підставі погодження Державної екологічної інспекції України на проведення позапланового заходу державного нагляду контролю від 14 грудня 2020 року №3.3/17 95 ПГ та наказу Державної екологічної інспекції у Тернопільській області №444 від 18 грудня 2020 року Про проведення позапланового заходу, проведено позаплановий захід на предмет дотримання відповідачем вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, результати якого оформлено Актом №19/06 від 21 грудня 2020 року.

Як зазначено в Акті, інспекторами при здійсненні перевірки виявлено порушення вимог абзацу 2 розділу «щодо поводження з відходами» Висновку з оцінки впливу на довкілля планової діяльності щодо капітального ремонту, розчистки від наносів та донних відкладів для покращення гідрологічного режиму та санітарного стану окремих прибережних ділянок ложа водосховища «Тернопільський став» в м. Тернопіль, умовою якого встановлено, що піднятий з ложа водойми грунт підсушується та транспортується у відпрацьований кар`єр на вул. Микулинецькій у м. Тернополі, утім складування піднятого з ложе водойми ґрунту проводилося в прибережній захисній смузі р. Серет, в межах гідропарку «Топільче» зі сторони підвісного моста в м.Тернопіль.

Відповідно до Висновку з оцінки впливу на довкілля планової діяльності щодо капітального ремонту розчистці від наносів та донних відкладів для покращення гідрологічного режиму та санітарного стану окремих прибережних ділянок ложа водосховища "Тернопільський став" в місті Тернополі №04/1512-4/1 від 21 жовтня 2020 року, виданого Управлінням екології та природних ресурсів Тернопільської обласної державної адміністрації комунальному підприємству КП «Об`єднання парків культури і відпочинку міста Тернополя», планова діяльність підприємства полягала у розчистці від наносів та донних відкладів окремих прибережних ділянок ложа водосховища "Тернопільський став" в місті Тернополі; метою планової діяльності визначено покращення гідрологічного режиму та санітарного стану водного об`єкту так як забруднення води та порушення колообігу елементів призводить до порушення співвідношення продукційно-деструкційних процесів і, відповідно, до накопичення у водоймі органічних речовин; прибережні ділянки ложа водосховища, на яких буде здійснюватися розчистка, знаходиться біля надставної церкви та вулиці Чумацької; площа розчистки 2512м2. Основний вид робіт - земляні роботи, а саме виїмка намулу, наносів і донних відкладів; вийнятий грунт укладається вздовж траси проведення робіт підсушується; роботи підлягали виконанню на мілководній частині ложа водосховища, що дозволяє працювати екскаватору, який проводитиме виїмку ґрунту у тимчасові відвали для просушування та відвантажуватиме його на вантажний автомобіль для транспортування в місце, погодження з місцевими органами самоврядування - у відпрацьований кар`єр на вулиці Микулинецькій в місті Тернопіль; загальний об`єм піднятого ґрунту складає 2029мі.

Як вказує прокурор, в абзаці 10 Висновку оцінки впливу на довкілля не враховано те, що територія, на котрій проводиться виїмка ґрунту, відноситься до територій та об`єктів природно-заповідного фонду та зазначено, що об`єкти природно-заповідного фонду в межах та поблизу території провадження планової діяльності відсутні. В абзаці 4 розділу «щодо впливу на тваринний та рослинний світ, об`єкти природно-заповідного фонду» вказано, що відповідно до інформації, наведеної у Звіті з оцінки впливу на довкілля, територія провадження планової діяльності не знаходиться в межах територій та об`єктів природно-заповідного фонду.

Внаслідок проведення робіт із складування ґрунту в межах прибережної захисної смуги р. Серет на території гідропарку «Топільче» в м. Тернопіль встановлено знищення зелених насаджень (газон звичайний) на двох ділянках розмірами 10м х 18м та 19м х 26м, в тому числі внаслідок проїзду автомобілів на ділянках розміром 19м х 15м, 9м х 15м.

На місці складування вийнятого ґрунту на території гідропарку «Топільче» проведено відбір проб ґрунту, відповідно до Акту відбору проб ґрунтів від 18.12.2020 №21-12-20 та 31.12.2020 складено Протокол вимірювань показників складу та властивостей ґрунтів №21-12-20.

Відповідно до проведених вимірювань показників складу та властивостей ґрунтів, відібраних на території гідропарку "Топільче", вулиця Дружби, виявлено збільшений вміст амонію (12,45мг/кг при нормі 4,9мг/кг), хлоридів (66,5мг/кг та 44,35мг/кг при нормі 26,6мг/кг), щільного залишку водної витяжки (1150мг/кг та 980мг/кг при нормі 900мг/кг). Як вбачається з таблиці вимірювань показників контрольної проби ґрунту на вказаних частинах ділянок показники амонію, хлориду та щільного залишку водної витяжки приведено до норми.

Вказаний Акт підписаний директором Комунального підприємства Лесівим М.Ф. без зауважень, примірник Акту отримано ним 21.12.2020.

За наслідками виявлених порушень Інспекцією 28.12.2020 видано Комунальному підприємству Припис, яким зобов`язано: у строк до 20.01.2020 ліквідувати заскладований ґрунт в межах прибережної захисної смуги р. Серет на території гідропарку «Топільче» біля підвісного моста; до 01.04.2021 провести відновлення зелених насаджень (газону звичайного), знищеного внаслідок складування ґрунту в межах прибережної захисної смуги р. Серет на території гідропарку «Топільче» біля підвісного моста; до 01.05.2021 привести у відповідність Висновок з оцінки впливу на довкілля планової діяльності щодо капітального ремонту, розчистці від наносів та донних відкладів для покращення гідрологічного режиму та санітарного стану окремих прибережних ділянок ложа водосховища «Тернопільський став» в м. Тернополі, щодо приналежності території, природно-заповідного фонду «Загребелля».

12.01.2021 відносно директора підприємства Лесіва Миколи Федоровича складено протокол №004696 про адміністративне правопорушення за ст.52 КУпАП, де зазначено, що 18.12.2020 ним порушено вимоги щодо поводження з відходами, а саме заскладовано відходи на ділянках площею 180м2 та 494м2, в межах прибережної захисної смуги річки Серет на території парку «Топільче» міста Тернополя біля підвісного моста, що є порушенням ч. 7 ст. 33 Закону України «Про відходи» та ч.3 ст. 46 Закону України «Про охорону земель», чим спричинено забруднення земельної ділянки. Вказаний протокол отримано ОСОБА_1 особисто.

12.01.2021 відносно директора підприємства Лесіва М.Ф. винесено постанову № 03 про накладення адміністративного стягнення за ст. 52 КУпАП, котру вручено директору особисто та, цього ж дня, згідно платіжного документу від 12.01.2021 директором оплачено штраф у розмірі 850 грн.

Питання щодо порушення вимог природоохоронного законодавства директором підприємства Лесівим М.Ф. під час провадження господарської діяльності щодо капітального ремонту, розчистки від наносів та донних відкладів для покращення гідрологічного режиму та санітарного стану окремих прибережних ділянок ложа водосховища «Тернопільський став» у м. Тернополі було предметом дослідження під час розгляду Тернопільським міськрайонним судом матеріалів Державної екологічної інспекції у Тернопільській області щодо притягнення керівника підприємства до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.91-5 КУпАП (порушення вимог законодавства у сфері оцінки впливу на довкілля).

Із змісту постанови Тернопільського міськрайонного суду від 01.03.2021 (справа №607/607/21), залишеної без змін постановою Тернопільського апеляційного суду від 25.06.2021, слідує, що Комунальним підприємством «Об`єднання парків культури і відпочинку міста Тернополя», всупереч вимог Висновку з оцінки впливу на довкілля планової діяльності щодо капітального ремонту, розчистки від наносів та донних відкладів для покращення гідрологічного режиму та санітарного стану окремих прибережних ділянок ложа водосховища «Тернопільський став» у м. Тернополі №04/1512-4/1 від 21 жовтня 2020 року, виданого Управлінням екології та природних ресурсів Тернопільської обласної державної адміністрації, не було забезпечено вивезення піднятого з ложа водойми ґрунту у відпрацьований кар`єр по вулиці Микулинецькій у м. Тернополі, а проведено складування відходів у прибережній захисній смузі річки Серет на території парку «Топільче» в м.Тернополі біля підвісного мосту, за що передбачено адміністративну відповідальність за частиною другою статті 95-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Також судом визнано безпідставними доводи ОСОБА_1 про те, що піднятий з ложа водойми ґрунт не відноситься до твердих побутових відходів, оскільки матеріали справи про адміністративне правопорушення посилань на такі не містять.

У справі №607/607/21 судом встановлено, що директором підприємства Лесівим М.Ф. не було дотримано вимог Висновку з оцінки впливу на довкілля планової діяльності щодо капітального ремонту, розчистки від наносів та донних відкладень для покращення гідрологічного режиму та санітарного стану окремих прибережних ділянок ложа водосховища Тернопільський став, тому правомірно притягнуто останнього до адміністративної відповідальності за частиною 2 статті 95-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення. Отже, судом встановлено порушення керівником підприємства вимог частини 2 та частини 5 статті 9 Закону України Про оцінку впливу на довкілля.

Державною екологічною інспекцією у Тернопільській області, на підставі Методики визначення розмірів шкоди, зумовленої забрудненням і засміченням земельних ресурсів через порушення природоохоронного законодавства, затвердженої наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища від 27.10.1997 №171, 25.01.2021 здійснено розрахунок розміру відшкодування збитків, заподіяних навколишньому природному середовищу внаслідок забруднення земельної ділянки (парк Топільче, землі рекреаційного призначення, цільове призначення - 18.00 Землі загального користування (землі будь-якої категорії, які використовуються як майдани, вулиці, проїзди, шляхи, громадські пасовища, сіножаті, набережні, пляжі, парки, зелені зони, сквери, бульвари, водні об`єкти загального користування, а також інші землі, якщо рішенням відповідного органу державної влади чи місцевого самоврядування їх віднесено до земель загального користування), земельна ділянка з кадастровим номером :12:001:0028, хлориди, відповідно до якого розмір шкоди становить 245 533,20грн.

Державною екологічною інспекцією у Тернопільській області, на підставі вказаної Методики визначення розмірів шкоди, зумовленої забрудненням і засміченням земельних ресурсів через порушення природоохоронного законодавства, 25.01.2021 здійснено розрахунок розміру відшкодування збитків, заподіяних навколишньому природному середовищу внаслідок забруднення земельної ділянки (парк Топільче, землі рекреаційного призначення, цільове призначення - 18.00 Землі загального користування (землі будь-якої категорії, які використовуються як майдани, вулиці, проїзди, шляхи, громадські пасовища, сіножаті, набережні, пляжі, парки, зелені зони, сквери, бульвари, водні об`єкти загального користування, а також інші землі, якщо рішенням відповідного органу державної влади чи місцевого самоврядування їх віднесено до земель загального користування), земельна ділянка з кадастровим номером :12:001:0028, амоній, відповідно до якого розмір шкоди становить 52 866 грн.

Враховуючи зазначену Методику визначення розмірів шкоди, зумовленої забрудненням і засміченням земельних ресурсів через порушення природоохоронного законодавства, загальна сума завданих збитків, заподіяних навколишньому природному середовищу внаслідок забруднення земельної ділянки в парку «Топільче» становить 596798,40 грн, яку розраховано за формулою:

Рш.45 = Рш.макс. + 0,5 х (Рш.амоній + Рш.хлориди) = 52 866 + 0,5 х (52 866 + 52 866) = 105 732 грн

Рш.209 = Рш.макс. + 0,5 х (Рш.амоній + Рш.хлориди) = 245 533,2 + 0,5 х (245 533,2 + 245 533,2) = 491 066,4 грн

Рш.заг. = Рш.45 + Рш.209 = 105 732 + 491 066,4 = 596 798,4 грн.

Де Рш.45 - розмір шкоди від забруднення земельної ділянки площею 45м2; Рш.209-розмір шкоди від забруднення земельної ділянки площею 209м2; Рш.макс. - максимальний з усіх розрахованих окремо для кожної забруднюючої речовини розмірів шкоди від забруднення земельної ділянки, грн; Рш.амоній - розраховані розміри шкоди від забруднення земельної ділянки забруднюючими речовинами амонію, грн; Рш.хлориди - розраховані розміри шкоди від забруднення земельної ділянки забруднюючими речовинами хлоридами, грн; Рш.заг. - загальний розмір шкоди від забруднення земельної ділянки декількома забруднюючими речовинами: амонієм та хлоридами, грн.

Державною екологічною інспекцією у Тернопільській 17.02.2021 листом № 1-1-21-717 на адресу підприємства скеровано претензію про необхідність відшкодування збитків, заподіяних навколишньому природному середовищу в розмірі 596 798,4 грн, які розраховано за вказаною формулою. У відповіді №123/04 від 16 березня 2021 року на претензію підприємство заперечило розмір завданої шкоди навколишньому природному середовищу, посилаючись на безпідставність заявлених вимог та відсутність доказів зберігання ґрунту в парку Топільче діяльністю підприємства.

У зв`язку з виявленою помилкою у розрахунках, проведених 25.01.2021, Державною екологічною інспекцією у Тернопільській області 26.04.2023 здійснено перерахунок розміру відшкодування збитків, заподіяних навколишньому природному середовищу внаслідок забруднення земельної ділянки (парк Топільче, землі рекреаційного призначення, цільове призначення - 18.00 Землі загального користування (землі будь-якої категорії, які використовуються як майдани, вулиці, проїзди, шляхи, громадські пасовища, сіножаті, набережні, пляжі, парки, зелені зони, сквери, бульвари, водні об`єкти загального користування, а також інші землі, якщо рішенням відповідного органу державної влади чи місцевого самоврядування їх віднесено до земель загального користування), земельна ділянка з кадастровим номером :12:001:0028, відповідно до якого загальна сума завданих збитків, заподіяних навколишньому природному середовищу внаслідок забруднення земельної ділянки в парку Топільче становить 447 598,8грн, яку розраховано за формулою: Рш.209 = Рш.хлориди + 0,5 х (Рш.амоній) = 245 533,20 + 0,5 х 245533,20 = 368 299,80 грн. Де Рш.хлориди = А х Гоз х Пд х Кз х Кн х Кег = 0,5 х 234,96 х 209 х 1 х 2,5 х 4 = 245 533,20 грн; Рш.хлориди - розмір шкоди від забруднення земель хлоридами, грн; А- питомі витрати на ліквідацію наслідків забруднення земельної ділянки, значення якого дорівнює 0,5; Гоз - нормативна грошова оцінка земельної ділянки, що зазнала забруднення (засмічення), грн/кв.м; Пд - площа забрудненої ділянки, кв.м; Кз - коефіцієнт забруднення земельної ділянки, що характеризує кількість забруднюючої речовини в об`ємі забрудненої землі залежно від глибини просочування; Кн - коефіцієнт небезпечності забруднюючої речовини, значення якого визначається за додатком 1.

При цьому, застосовано коефіцієнт 2,5, враховуючи положення п. 4.9.2. Методики, відповідно до яких, якщо за результатами інструментально-лабораторного дослідження виявлено зміни величини інтегрального показника мінералізації/засоленості (через вимірювання сухого (щільного) залишку витяжки грунту, електропровідності витяжки грунту) у порівнянні зі складом незабрудненого грунту, які сталися внаслідок неорганізованих скидів речовин, сполук і матеріалів, а також в аварійних та інших ситуаціях, коефіцієнт небезпечності забруднюючої речовини (Кн) приймається рівним 2,5; Кег - коефіцієнт еколого-господарського значення земель визначається за додатком 2. Рш.амоній = А х Гоз х Пд х Кз х Кн х Кег = 0,5 х 234,96 х 209 х 1 х 2,5 х 4 = 245 533,20 грн (у вказаній формулі показники аналогічні вищенаведеним); Рш.45 = Рш.хлориди + 0!5 х (Рш.амоній) = 52 866 + 0,5 х 52 866 = 79 299 грн. Де Рш.хлориди =Ах Гоз х Пд х Кз х Кн х Кег = 0,5 х 234,96 х 45 х 1 х 2,5 х 4 = 52 866 грн (у вказаній формулі показники аналогічні вищенаведеним). Рш.амоній = А х Гоз х Пд х Кз х Кн х Кег = 0,5 х 234,96 х 45 х 1 х 2,5 х 4 = 52 866 грн (у вказаній формулі показники аналогічні вищенаведеним).

Рш.заг. = Рш.45 + Рш.209 = 368 299,80 + 79 299 = 447 598,80 грн

Де Рш.45 = Рш.хлориди + 0,5 х (Рш.амоній) = 52 866 + 0,5 х 52 866 = 79 299 грн Рш.209 = Рш.хлориди + 0,5 х (Рш.амоній) = 245 533,20 + 0,5 х 245 533,20 = 368 299,80 грн

Де Рш.45 - розмір шкоди від забруднення земельної ділянки площею 45 м2; Рш.209 - розмір шкоди від забруднення земельної ділянки площею 209 м2; Рш.амоній - розраховані розміри шкоди від забруднення земельної ділянки забруднюючими речовинами амонію, грн; Рш.хлориди - розраховані розміри шкоди від забруднення земельної ділянки забруднюючими речовинами хлоридами, грн; Рш.заг. - загальний розмір шкоди від забруднення земельної ділянки декількома забруднюючими речовинами: амонієм та хлоридами, грн.

В подальшому на адресу Комунального підприємства «Об`єднання парків культури і відпочинку міста Тернополя» Державною екологічною інспекцією скеровано претензію від 25.05.2023 № 1-1-05-1394 на суму 447 598,8 грн, яку, відповідно до результату відстеження відповідного поштового відправлення АТ «Укрпошта», отримано підприємством 30.05.2023.

12.01.2021 відносно директора Комунального підприємства «Об`єднання парків культури і відпочинку міста Тернополя» Лесіва Миколи Федоровича складено протокол № 004 722 про адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена ст. 153 КУпАП, зокрема зазначено, що 18.12.2020 останнім самовільно, без наявного на те дозволу - ордеру на видалення зелених насаджень, знищено газон звичайний на ділянках розмірами 10м х 18м та 19м х 26м, в межах прибережної захисної смуги річки Серет на території парку «Топільче» у м. Тернопіль, біля підвісного мосту, що є порушенням п. 3 Порядку видалення дерев, кущів, газонів і квітників у населених пунктах та п. 4.2 Правил утримання зелених насаджень в населених пунктах, чим спричинено шкоду державі. Вказаний протокол отримано Лесівим М.Ф. та сплачено штраф у розмірі 510грн, визначеному у постанові. Дані обставини відповідачем не заперечуються.

12.01.2021 відносно директора Комунального підприємства «Об`єднання парків культури і відпочинку міста Тернополя» Лесіва Миколи Федоровича винесено постанову № 02 про накладення адміністративного стягнення за ст. 153 КУпАП.

Також Державною екологічною інспекцією у Тернопільській області на підставі постанови Кабінету Міністрів України від 08.04.1999 № 559 «Про такси для обчислення розміру шкоди, заподіяної зеленим насадженням у межах міст та інших населених пунктів», здійснено розрахунок розміру шкоди, заподіяної зеленим насадженням внаслідок знищення газону звичайного в межах прибережної захисної смуги річки Серет на території парку «Топільче» біля підвісного мосту в межах міста Тернопіль, відповідно до якого розмір шкоди становить 28 982грн ( загальна площа знищеного газону = 180 + 494 = 674 м2; такса для обчислення розміру шкоди становить 43 грн за 1 м2, згідно вказаної постанови від 08.04.1999 №559; розмір шкоди = 674 х 43 = 28 982грн) (а.с. 89 том І).

17.02.2021 на адресу Комунального підприємства «Об`єднання парків культури і відпочинку міста Тернополя» Державною екологічною інспекцією направлено претензію №1-1-21-716 на суму 28 982 грн.

У листі-відповіді №122/04 відповідні вимоги не визнано через недоведеність складових елементів адміністративного правопорушення та, у зв`язку з цим, зазначено про не заподіяння підприємством шкоди навколишньому природному середовищу.

Разом з тим, судом з`ясовано, що протоколи про адміністративні правопорушення №004722 та № 004696 від 12.01.2021, постанови про накладення адміністративного стягнення № 02 та № 03 від 12.01.2021 керівником підприємства Лесівим М.Ф. не оскаржувались, такі є чинними, а штраф сплачений в добровільному порядку.

Господарські роботи по розчистці донних насосів з ложа ставу виконувалися на замовлення відповідача Товариством з обмеженою відповідальністю "ГЛОБАЛ БІЛД ІНЖИНІРИНГ" на підставі укладеного договору №351 від 13.11.2020, предметом якого було виконання товариством на замовлення відповідача робіт з «Капітального ремонту, розчистці від наносів та донних відкладів для покращеного гідрологічного режиму та санітарного стану окремих прибережних ділянок ложа водосховища «Тернопільський став» в м. Тернополі».

Склад та обсяги робіт, які доручалися до виконання товариством визначені проектно-кошторисною документацією та договірною ціною, котрі сторони вправі переглянути в процесі виконання робіт залежно від реального фінансування видатків.

Контроль і технічний нагляд за якістю та обсягом виконаних робіт, а також за дотриманням затверджених розцінок, передбачених даним договором здійснював Відділ технічного нагляду Тернопільської міської ради (п.1.2-1.3 договору №351 від 13.11.2020).

Умовами договору від 13.11.2020 визначено, що Замовник наділений правом надавати підряднику (товариству) вказівки щодо виконання робіт, вимагати виконання робіт у передбачений вказаним договором строк та належним чином, ініціювати внесення змін у договір, вимагати його розірвання, відшкодування збитків за наявності істотних порушень Товариством умов договору (розділ 2 договору).

Матеріали справи містять докази належного виконання підрядних робіт в обсязі та на умовах, визначених договором, що підтверджується копіями протоколу погодження договірної ціни, договірною ціною, зведеним кошторисом вартості об`єкта будівництва, локальними кошторисами на будівельні роботи, розрахунками загальновиробничих витрат до зведеного кошторисного розрахунку, а також копіями актів приймання виконаних будівельних робіт №351-11-1 від 21.12.2020, №351-08-1 від 18.08.2021, №351-12-1 від 23.12.2020 (том-2, а.с.21-76), які підписано обома сторонами без жодних зауважень чи будь-яких застережень та не зазначено жодних недоліків чи порушень, в тому числі Висновку з оцінки впливу на довкілля, наданого Комунальному підприємству «Об`єднання парків культури і відпочинку міста Тернополя».

Відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 22.09.2023 №347690284, земельна ділянка за кадастровим номером :12:001:0028, площею 57,0804га, цільове призначення: землі загального користування, землі рекреаційного призначення (парки), знаходиться у комунальній власності територіальної громади міста в особі Тернопільської міської ради та передана в постійне користування Управлінню житлово-комунального господарства, благоустрою та екології Тернопільської міської ради відповідно до рішення міської ради №8/3/82 від 29 січня 2021 року.

Комунальне підприємство «Об`єднання парків культури і відпочинку міста Тернополя» згідно Статуту, затвердженого рішенням Тернопільської міської ради №7/7/179 від 21.04.2016 (https://ternopilcity.gov.ua/sesiya/rishennya-sesii-arhiv/4588.html), є юридичною особою зі всіма правами та обов`язками, що встановлюються чинним законодавством України та визначеними Статутом Парку (п.1.5 Статуту).

Підприємство засноване Тернопільською міською радою з метою забезпечення дозвілля, відпочинку, розваг, задоволення культурних потреб різних верств населення, реалізації прав громадян на доступ до культурних цінностей, розвиток художньої і технічної творчості, збереження природно-заповідного фонду (п.2.1 Статуту). Дана мета досягається, зокрема шляхом організації культурно-масових заходів по організації відпочинку та змістовного дозвілля населення, здійснення контролю за дотриманням правил використання природно-заповідного фонду, складання протоколів про адміністративні правопорушення, що вчинені фізичними та юридичними особами, винними у нанесенні збитків природно-заповідного фонду згідно чинного законодавства.

Майно парку є власністю Тернопільської міської ради і закріплене за ним на праві повного господарського відання. Парк користується, володіє і розпоряджається цим майном згідно чинного законодавства за погодженням із Засновником або Уповноваженим органом (п.3.1 Статуту).

Аналогічні положення містяться в Статуті Парку в редакції рішення Тернопільської міської ради від 27.11.2020 №8/1/98 (https://ternopilcity.gov.ua/sesiya/rishennya-sesii/44370.html), станом на дату проведення позапланового заходу), управління парком та координацію його діяльності здійснює безпосередньо Управління житлово-комунального господарства, благоустрою та екології Тернопільської міської ради.

Відповідно до п.1.2, п. 5.1. Статуту координацію діяльності Парку, його управління здійснює безпосередньо Управління культури і мистецтв Тернопільської міської ради, а в редакції Статуту від 27.11.2020 - Управління житлово-комунального господарства, благоустрою та екології Тернопільської міської ради, в редакції Статуту від 05.03.2021 - Управління житлово-комунального господарства.

Основною метою Парку є зокрема, збереження природно-заповідного фонду (п.2.1 Статуту).

Відповідно до п.2.2 Статуту, предметом діяльності Комунального підприємства є забезпечення збереження природно-заповідного фонду; утримання парків міста Тернополя (громади); забезпечення виконання робіт з благоустрою та збереження зелених насаджень, квітників, газонів, тощо у парках та належний догляд за ними. Така діяльність здійснюється підприємством як на закріплених територіях так і на майданчиках, стадіонах, скверах, житлових мікрорайонах, інших територіях відповідно до наданих повноважень (пункт 2.4 Статуту).

Згідно п.4.3 Статуту, Парк виконує норми і вимоги щодо охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання і відтворення природних ресурсів та забезпечення екологічної безпеки.

За твердженням прокуратури, зважаючи на встановлені факти порушення природоохоронного законодавства навколишньому природному середовищу завдано шкоди, а з огляду на норми Статуту підприємства, саме на відповідача покладено повноваження щодо здійснення благоустрою парків у м.Тернопіль та збереження природно-заповідного фонду, однак, відповідачем такі норми закону порушені на території гідропарку «Топільче» внаслідок здійснення планової господарської діяльності та заскладовано відходи на земельній ділянці в межах прибережної захисної смуги р.Серет на території гідропарку «Топільче», внаслідок чого забруднено земельну ділянку загальною площею 254м2, а також знищено зелені насадження, внаслідок розміщення піднятого з ложа водойми ґрунту на земельній ділянці, загальною площею 674м2, чим державі завдано збитки в розмірі 476580,80грн (за забруднення території - 447 598,80 грн, за знищення газону - 28982грн), котрі не відшкодовано, що послугувало підставою пред`явлення даного позову.

Щодо наявності у прокурора правових підстав для звернення до суду з позовом, суд зазначає наступне.

Стаття 53 Господарського процесуального кодексу України встановлює, що у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Відповідно до ч.3 ст.23 Закону України "Про прокуратуру" прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті, крім випадку, визначеного абзацом четвертим цієї частини.

Прокурор не може вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати належного суб`єкта владних повноважень, який може і бажає захищати інтереси держави.

Прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу.

Бездіяльність компетентного органу означає, що він знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.

Згідно з ч.4, 7 ст.23 Закону України "Про прокуратуру", прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень. У разі встановлення ознак адміністративного чи кримінального правопорушення прокурор зобов`язаний здійснити передбачені законом дії щодо порушення відповідного провадження.

Звертаючись до компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню тощо.

Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва. Якщо прокурору відомі причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові. Але якщо з відповіді зазначеного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим.

Як вбачається з матеріалів даної справи, прокурором в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Тернопільській області пред`явлено позов з посиланням на бездіяльність державного органу, адже з моменту виявлення порушення інтересів держави та встановлення розміру збитків, заподіяних такими порушеннями, Інспекцією упродовж тривалого періоду (2 роки та 8 місяців) не вживалися заходи з метою стягнення завданих збитків. У листах від 20.03.2023 №1-1-05-742, від 23.05.2023 №1-1-05-1394, від 28.03.2023 №1-1-05-841 та від 10.07.2023 №1-1-05-1743, Інспекція просила Тернопільську окружну прокуратуру звернутись з відповідним позовом, посилаючись на обмежене фінансування та відсутність коштів на сплату судового збору.

Оскільки Державною екологічною інспекцією у Тернопільській області, своєчасних та належних заходів для усунення виявлених порушень не вжито, суд прийшов до висновку, що прокурор аргументовано навів доводи щодо бездіяльності відповідного компетентного органу, що в призмі приписів ст.23 Закону України «Про прокуратуру» свідчить про правомірність звернення прокурора з даним позовом в інтересах держави в особі Інспекції.

Норми права, застосовані при вирішенні спору. Мотиви, з яких виходив суд при ухваленні рішення.

Предметом позову прокурором визначено стягнення 476580,80 грн збитків, заподіяних навколишньому природному середовищу внаслідок забруднення земельної ділянки з кадастровим номером :12:001:0028.

Відповідно до приписів частини 1 статті 13 Конституції України, зокрема, земля, її надра та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією.

Забезпечення екологічної безпеки і підтримання екологічної рівноваги на території України є обов`язком держави (стаття 16 Конституції України).

Згідно статей 66, 68 Конституції України кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки.

Відповідно до статті 5 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» державній охороні і регулюванню використання на території України підлягають: навколишнє природне середовище як сукупність природних і природно-соціальних умов та процесів, природні ресурси, як залучені в господарський обіг, так і невикористовувані в економіці в даний період (земля, надра, води, атмосферне повітря, ліс та інша рослинність, тваринний світ), ландшафти та інші природні комплекси.

Відповідно до пункту 1 Положення про Державну екологічну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.04.2017 №275, Державна екологічна Інспекція України (далі-Держекоінспекція) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра захисту довкілля та природних ресурсів і який реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів.

Держекоінспекція відповідно до покладених на неї завдань здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням центральними органами виконавчої влади та їх територіальними органами, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності і господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами - нерезидентами вимог законодавства про охорону, утримання і використання зелених насаджень (п.4 Положення).

Згідно п.6 Положення, для виконання покладених завдань Інспекція має право безперешкодно обстежувати в установленому законодавством порядку підприємства, установи та організації під час здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, охорони земель, надр.

До компетенції центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони навколишнього природного середовища, належать, зокрема забезпечення формування державної політики у сфері охорони навколишнього природного середовища і використання природних ресурсів; організація моніторингу навколишнього природного середовища, створення і забезпечення роботи мережі загальнодержавної екологічної автоматизованої інформаційно-аналітичної системи забезпечення доступу до екологічної інформації, положення про яку затверджується Кабінетом Міністрів України; затвердження нормативів, правил щодо регулювання використання природних ресурсів і охорони навколишнього природного середовища від забруднення та інших шкідливих впливів; одержання безоплатно від центральних органів виконавчої влади, підприємств, установ та організацій інформації, необхідної для виконання покладених на нього завдань; керівництво заповідною справою, ведення Червоної книги України; видача документів дозвільного характеру в галузі охорони навколишнього природного середовища; координація і забезпечення здійснення оцінки впливу на довкілля та прийняття висновку з оцінки впливу на довкілля; затвердження у межах своєї компетенції нормативно-методичних документів та здійснення методичного керівництва та методологічно-консультативного забезпечення з питань стратегічної екологічної оцінки; забезпечення формування державної політики у сфері моніторингу, звітності та верифікації викидів парникових газів, інші функції, визначені законами України (ст. 7 Закону України «Про державний контроль за використанням та охороною земель»).

Згідно пункту 1 Положення про територіальні та міжрегіональні територіальні органи Держекоінспекції, затвердженого наказом Міністерства енергетики та захисту довкілля України від 07.04.2020 №230, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 16.04.2020 за №350/34633 (надалі Положення) Державна екологічна інспекція відповідної області (далі - Інспекція) є територіальним органом Держекоінспекції та їй підпорядковується.

Відповідно до п.п.9, 10, 15 ч.2 Розділу ІІ Положення про Державну екологічну інспекцію у Тернопільській області, затвердженого наказом Державної екологічної інспекції України №44 від 01.03.2023, Інспекція здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням територіальними органами центральних органів виконавчої влади, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності і господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства також юридичними особами нерезидентами вимог законодавства про: охорону, утримання та використання зелених насаджень; про використання, охорону і відтворення об`єктів рослинного світу; про охорону і використання територій та об`єктів природно-заповідного фонду.

Згідно статті 20-2 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» до компетенції Інспекції належить організація і здійснення у межах компетенції державного нагляду (контролю) за додержанням підприємствами, установами, організаціями незалежно від форм власності та господарювання, громадянами України, законодавства про використання та охорону земель.

Таким чином, позивачу надано право згідно з чинним законодавством здійснювати (проводити) заходи державного нагляду (контролю), у тому числі, юридичних осіб, щодо дотримання законодавства про використання та охорону земель.

Відносини в галузі охорони навколишнього природного середовища України регулюються Законом України «Про охорону навколишнього природного середовища», земельним, водним, лісовим законодавством, законодавством про надра, про охорону атмосферного повітря, про охорону і використання рослинного і тваринного світу та іншим спеціальним законодавством.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» заходи державного нагляду (контролю) - це планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом.

За результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід. (ч. 6 ст. 7 вказаного Закону).

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом, у грудні 2020 року, посадовими особами позивача було проведено заходи державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, про що складено Акт №19/006 від 21.12.2020, у якому зафіксовано проведення відповідачем господарської діяльності з порушенням екологічних вимог, а саме вимог абзацу 2 розділу щодо поводження з відходами, Висновку з оцінки впливу на довкілля планової діяльності щодо капітального ремонту, розчистки від наносів та донних відкладів для покращення гідрологічного режиму та санітарного стану окремих прибережних ділянок ложа водосховища «Тернопільський став» в м. Тернопіль, виданого управлінням екології та природних ресурсів Тернопільської ОДА № 04/1512-4/1 від 21.10.2020, умовою якого є підсушування та подальше транспортування піднятого з ложа водойми ґрунту у відпрацьований кар`єр на вул. Микулинецькій у м. Тернополі. Натомість підприємством здійснювалося складування піднятого з ложе водойми грунту в прибережній захисній смузі р. Серет, в межах гідропарку «Топільче» зі сторони підвісного моста в м.Тернопіль, чим спричинено ризик погіршення (знищення) корисних властивостей земель та негативний вплив на навколишнє природне середовище. За вчинене правопорушення керівника підприємства притягнуто до адміністративної відповідальності у вигляді застосування штрафу та судовим рішенням у справі №607/607/21 від 01.03.2021 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 91-5 КУпАП (порушення вимог законодавства у сфері оцінки впливу на довкілля), що підтверджується зокрема, матеріалами справи про адміністративне правопорушення.

Статтею 38 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» передбачено, що використання природних ресурсів в Україні здійснюється в порядку загального і спеціального використання природних ресурсів. В порядку спеціального використання природних ресурсів громадянам, підприємствам, установам і організаціям надаються у володіння, користування або оренду природні ресурси на підставі спеціальних дозволів, зареєстрованих у встановленому порядку, за плату для здійснення виробничої та іншої діяльності, а у випадках, передбачених законодавством України, - на пільгових умовах.

Відповідно до пункту "б" статті 40 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" використання природних ресурсів громадянами, підприємствами, установами та організаціями здійснюється з додержанням обов`язкових екологічних вимог здійснення заходів щодо запобігання псуванню, забрудненню, виснаженню природних ресурсів, негативному впливу на стан навколишнього природного середовища.

Також згідно з приписами статті 35 Закону України «Про охорону земель» власники і землекористувачі, в тому числі орендарі, земельних ділянок при здійсненні господарської діяльності зобов`язані зокрема:

дотримуватися вимог земельного та природоохоронного законодавства України;

забезпечувати використання земельних ділянок за цільовим призначенням та дотримуватися встановлених обмежень (обтяжень) на земельну ділянку та забезпечувати захист земель від ерозії, виснаження, забруднення, засмічення, засолення, осолонцювання, підкислення, перезволоження, підтоплення, заростання бур`янами, чагарниками і дрібноліссям.

Частиною 1 статті 45 Закону України «Про охорону земель», ч.ч.1-2 ст. 167 ЗК України передбачено, що господарська та інша діяльність, яка зумовлює забруднення земель і ґрунтів понад установлені гранично допустимі концентрації небезпечних речовин, забороняється.

Відповідно до статті 56 цього Закону «Про охорону земель» юридичні і фізичні особи, винні в порушенні законодавства України про охорону земель, несуть відповідальність згідно із законом.

Застосування заходів дисциплінарної, цивільно-правової, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від відшкодування шкоди, заподіяної земельним ресурсам. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства України про охорону земель, підлягає відшкодуванню в повному обсязі.

Відповідно до п. «в» ч. 1 ст. 211 ЗК України громадяни та юридичні особи несуть цивільну, адміністративну або кримінальну відповідальність відповідно до законодавства за такі порушення: псування сільськогосподарських угідь та інших земель, їх забруднення хімічними та радіоактивними речовинами і стічними водами, засмічення промисловими, побутовими та іншими відходами.

Відповідно до Акта відбору проб ґрунтів від 18 грудня 2020 року №21-12-20 Держекоінспекцією у Тернопільській області проведено вимірювання показників складу та властивостей ґрунтів, відібраних на території гідропарку Топільче, вулиця Дружба та, згідно з Протоколом вимірювань показників складу та властивостей ґрунту від 30.12.2020, виявлено перевищення нормативного вмісту амонію, хлориду та щільного залишку водної витяжки, в тому числі порівняно з дослідженням контрольної проби ґрунту із засмічених земельних ділянок.

Інспекцією проведено відбір проб ґрунтів відповідно до вимог ДСТУ 17.4.3.01:2019.

Зокрема, відповідно до п. 6.1 ДСТУ 17.4.3.01:2019 відбір проб ґрунту проводять на пробних майданчиках, що закладаються таким чином, щоб унеможливити спотворення результатів аналізів під впливом навколишнього середовища. При необхідності отримання порівняльних результатів проби незабруднених та забруднених ґрунтів відбирають в ідентичних природних умовах (п. 6.2 ДСТУ). Згідно з п.6.3 ДСТУ відбір проб проводять з урахуванням вертикальної структури, неоднорідності покриву ґрунту, рельєфу та клімату місцевості, а також з урахуванням особливостей забруднюючих речовин чи організмів. Проби відбирають за профілем з ґрунтових горизонтів або шарів з таким розрахунком, щоб у кожному випадку проба була частиною ґрунту, типовою для генетичних горизонтів або шарів даного типу ґрунту (п.6.4 ДСТУ).

Упаковку, транспортування та зберігання проб здійснюють залежно від мети та методу аналізу. Зокрема, проби, відібрані для хімічного аналізу, слід упаковувати, транспортувати та зберігати у ємностях з хімічно нейтрального матеріалу, а проби, призначені для аналізу вмісту летких хімічних речовин, слід поміщати у скляні банки із притертими пробками. Проби, відібрані для визначення фізичних властивостей ґрунту, повинні зберегти структуру ґрунту. При вмісті скелетної частини ґрунту понад 10 % об`єму поверхню монолітів слід покривати парафіном чи іншими захисними матеріалами (п.8.1, 8.1.2-8.1.4 ДСТУ).

Відбір проб ґрунту на забрудненій земельній ділянці в парку «Топільче» проводився за участю представників Відділу інструментально-лаболаторного контролю, а саме головним спеціалістом державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища у Тернопільській області в присутності директора КП «Об`єднання парків культури і відпочинку міста Тернополя», про що свідчить його власноручний підпис на Акті від 18.12.2020 №21-12-20, підписаний без жодних зауважень чи застережень.

Також, Інспекцією отримано від Головного управління Держгеокадастру у Тернопільській області інформацію щодо нормативно-грошової оцінки земельної ділянки за номером :12:001:0028, яка станом на 1 січня 2021 року становила 134116 107 грн 84 коп.

Наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища України від 27.10.1997 №171 затверджено Методику визначення розмірів шкоди, зумовленої забрудненням і засміченням земельних ресурсів через порушення природоохоронного законодавства (надалі - Методика).

Методика встановлює порядок розрахунку розмірів відшкодування шкоди органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування, суб`єктами господарювання та фізичними особами, через забруднення земель хімічними речовинами, їх засмічення промисловими, побутовими та іншими відходами, допущеного внаслідок дії чи бездіяльності і поширюється на всі землі України незалежно від їх категорії та форм власності (п.1.2).

Відповідно до п.п. 3.1, 3.3, 3.4, 4.1 Методики землі вважаються забрудненими, якщо в їх складі виявлені негативні кількісні або якісні зміни, що сталися в результаті господарської діяльності чи впливу інших чинників. При цьому зміни можуть бути зумовлені не тільки появою в зоні аерації нових шкодочинних речовин, яких раніше не було, а і збільшенням вмісту речовин, що перевищує їх гранично допустиму концентрацію, які характерні для складу незабрудненого ґрунту або у порівнянні з даними агрохімічного паспорта (для земель сільськогосподарського призначення). Факти забруднення (засмічення) земель встановлюються уповноваженими особами, які здійснюють державний контроль за додержанням вимог природоохоронного законодавства шляхом оформлення актів перевірок, протоколів про адміністративне правопорушення та інших матеріалів, що підтверджують факт забруднення та засмічення земель. Визначення обсягу забруднення земельних ресурсів у кожному випадку є самостійним завданням через різноманітність геоморфологічних, геологічних та гідрологічних умов. За наявності інформації про кількість (об`єм, маса) забруднюючої речовини, яка проникла у певний шар землі, визначаються площа, глибина просочування. Розміри шкоди обчислюються уповноваженими особами, що здійснюють державний контроль за додержанням вимог природоохоронного законодавства, на основі актів перевірок, протоколів про адміністративне правопорушення та інших матеріалів, що підтверджують факт забруднення земель, протягом шести місяців з дня виявлення порушення.

Згідно з п. 4.6 Методики розмір шкоди від забруднення земель визначається за формулою (1): Р Ш = А ґ Г ОЗ ґ П Д ґ КЗ ґ К Н ґ КЕГ, де

Рш - розмір шкоди від забруднення земель, грн.;

А - питомі витрати на ліквідацію наслідків забруднення земельної ділянки, значення якого дорівнює 0,5;

Гоз - нормативна грошова оцінка земельної ділянки, що зазнала забруднення (засмічення), грн./кв.м.;

Пд - площа забрудненої земельної ділянки, м2;

Кз - коефіцієнт забруднення земельної ділянки, що характеризує кількість забруднюючої речовини в об`ємі забрудненої землі залежно від глибини просочування;

Кн - коефіцієнт небезпечності забруднюючої речовини, значення якого визначається за додатком 1;

Кег - коефіцієнт еколого-господарського значення земель визначається за додатком 2.

Відповідно до п. 8.4.2 Методики, якщо вміст забруднюючої речовини встановлювався за результатами інструментально-лабораторного контролю, Кз визначається за формулою 4 Методики: Кз = ( Сзр х Гп ) / ( Тзш х Іп х Кроз ), (4), де:

Сзр - концентрація (масова частка) забруднюючої речовини за результатами інструментально-лабораторного контролю, мг/кг;

Гп - товща земельного шару (глибина), на яку зафіксовано просочування забруднюючої речовини, м;

Тзш - товща земельного шару, що є розмірною одиницею для розрахунку витрат на ліквідацію забруднення залежно від глибини просочування і дорівнює 0,2 м;

Іп - індекс поправки до витрат на ліквідацію забруднення залежно від глибини просочування забруднюючої речовини (додаток 3);

Кроз - розрахунковий коефіцієнт, що дорівнює 1000000 мг/кг.

Загальний розмір відшкодування при одночасному забрудненні земельної ділянки декількома забруднюючими речовинами (але одним суб`єктом господарювання чи фізичною особою) визначається за формулою (5) (п. 4.11 Методики):

Р ш.заг = Р ш.макс + 0.5 х (Рші + Рш2 + Ршп), (5), де:

Р ш.заг - загальний розмір шкоди від забруднення земельної ділянки декількома забруднюючими речовинами, грн;

Р ш.макс - максимальний з усіх розрахованих окремо для кожної забруднюючої речовини розмірів шкоди від забруднення земельної ділянки, грн;

Рш1, Рш2 та Ршп - розраховані розміри шкоди від забруднення земельної ділянки іншими забруднюючими речовинами, грн.

В Акті відбору проб ґрунтів №21-12-20 від 18.12.2020 вказано, що заміри проводились лопатою, ножем поліетиленовим, рулеткою вимірювальною металевою (свідоцтво №0240-Ф, чинне до 28.03.2021).

Площу забруднених частин земельної ділянки визначено: 45м2 та 209м2.

Відповідно до Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 22.09.2023 №347690284, земельна ділянка за кадастровим номером :12:001:0028, площею 57,0804га, на якій згідно з Актом №19/006 від 21.12.2020 виявлено забруднення ґрунту хімічними речовинами на ділянці, належить до земель рекреаційного призначення (парки); перебуває у комунальній власності міської ради, котра на момент виявлення правопорушення перебувала на праві постійного користування в Управління культури і мистецтв Тернопільської міської ради.

Згідно з п. 4.2, 4.7 Методики (в редакції на час виявлення правопорушення) основою розрахунків розміру шкоди від забруднення земель є нормативна грошова оцінка земельної ділянки, яка зазнала забруднення. Довідку про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, що зазнала забруднення, надають територіальні органи спеціально уповноваженого центрального органу виконавчої влади з питань земельних ресурсів.

Тобто, положення Методики (в редакції виявлення правопорушення) для розрахунку шкоди за забруднення земельних ресурсів не вимагали використання даних про нормативну грошову оцінку земельної ділянки саме у формі витягу з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель. Відомості про нормативно грошову оцінку земельної ділянки отримані позивачем в Головному управлінні Держгеокадастру у Тернопільській області, відтак доводи відповідача щодо проведення Інспекцією розрахунку розміру шкоди не на підставі даних Витягу з нормативної грошової оцінки земель, не заслуговують на увагу.

Таким чином, позивачем у розрахунку розміру шкоди вірно застосовано дані про нормативно-грошову оцінку земельної ділянки у розмірі 134116107грн 84коп. (234,96/м2) відповідно до положень п. п. 4.2, 4.7 Методики.

Крім цього, в Акті відбору проб ґрунтів від 18.12.2020 №21-12-20 зазначено відомості щодо площі земельної ділянки, площі пробної площадки, кількості точкових проб, глибини відбору та маса проби.

Суду не надано належних доказів стороннього впливу на земельну ділянку, що могли б вплинути та/або вплинули на результати вимірювань вмісту забруднюючих речовин у ґрунті.

Окрім того, Актом №19/006 від 21.12.2020 виявлено порушення пункту 6 частини 2 статті 89 Водного кодексу України, статті 28 Закону України "Про благоустрій населених пунктів", пункту 5.5 розділу 5, пункту 6.2 розділу 6 Правил утримання зелених насаджень у населених пунктах України, а саме внаслідок проведення робіт із складування ґрунту в межах прибережної захисної смуги річки Серет на території гідропарку "Топільче" в місті Тернопіль встановлено знищення зелених насаджень - газону звичайного на ділянках розмірами 10м х 18м та 19м х 26м внаслідок складування ґрунту, в тому числі внаслідок проїзду автомобілів на ділянках розміром 19м х 15м та 9м х 15м.

Частиною 3 ст. 28 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» визначено, що видалення дерев, кущів, газонів і квітників здійснюється в порядку, затвердженому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до п.п.2.1, 5.1 Правил утримання зелених насаджень у населених пунктах України, затверджених наказом Міністерства будівництва, архітектури та житлово-комунального господарства України від 10.04.2006 №105 (далі - Правила), на конкурсних засадах державними або місцевими органами влади призначаються підприємства, організації, які відповідають за утримання та збереження зелених насаджень на підпорядкованих територіях зеленого господарства та є їх балансоутримувачами.

Відповідно до пункту 3.2 Правил, якими врегульовано питання утримання зелених насаджень, до об`єктів благоустрою віднесено, зокрема парки, парки культури та відпочинку, парки - пам`ятки садово-паркового мистецтва, гідропарки, лугопарки, лісопарки, буферні парки, районні сади; дендрологічні парки, національні, меморіальні та інші; сквери; міські ліси; зони рекреації; зелені насадження в охоронних та санітарно-захисних зонах, зони особливого використання земель; прибережні зелені насадження; зелені насадження прибудинкової території.

Пунктом 5.5 вказаних Правил передбачено, що відповідальними за збереження зелених насаджень і належний догляд за ними є: на об`єктах благоустрою державної чи комунальної власності - балансоутримувачі цих об`єктів; на територіях установ, підприємств, організацій та прилеглих територіях - установи, організації, підприємства; на територіях земельних ділянок, які відведені під будівництво, - забудовники чи власники цих територій; на безхазяйних територіях, пустирях - місцеві органи самоврядування; на приватних садибах і прилеглих ділянках - їх власники або користувачі.

Відповідно до п. 5.8 Правил, догляд за зеленими насадженнями на вулицях, площах, бульварах, майданах повинен проводитися спеціалізованими підприємствами, організаціями зеленого господарства, які укомплектовані спеціальною технікою та механізмами, кваліфікованими спеціалістами, на умовах договору з балансоутримувачем.

Правила є обов`язковими для виконання всіма установами, підприємствами, організаціями та громадянами, які займаються проектуванням, створенням, ремонтом і утриманням зелених насаджень, розташованих на територіях населених пунктів України (п.1.3 Правил).

Судом встановлено, що відповідач у справі - Комунальне підприємство «Об`єднання парків культури і відпочинку міста Тернополя» діє згідно Статуту, є природоохоронним рекреаційним комплексом, юридичною особою зі всіма правами та обов`язками, що встановлюються чинним законодавством України та визначеними Статутом. Підприємство засноване Тернопільською міською радою з метою забезпечення дозвілля, відпочинку, розваг, задоволення культурних потреб різних верств населення, реалізації прав громадян на доступ до культурних цінностей, розвиток художньої і технічної творчості, збереження природно-заповідного фонду. Дана мета досягається, зокрема шляхом організації культурно-масових заходів по організації відпочинку та змістовного дозвілля населення, здійснення контролю за дотриманням правил використання природно-заповідного фонду, складання протоколів про адміністративні правопорушення, що вчинені фізичними та юридичними особами, винними у нанесенні збитків природно-заповідного фонду згідно чинного законодавства. Координацію діяльності парку, його управління здійснює безпосередньо Управління культури і мистецтв Тернопільської міської ради.

Майно парку є власністю Тернопільської міської ради і закріплене за ним на праві повного господарського відання. Парк користується, володіє і розпоряджається цим майном згідно чинного законодавства за погодженням із Засновником або Уповноваженим органом.

Парк виконує норми і вимоги щодо охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання і відтворення природних ресурсів та забезпечення екологічної безпеки.

Таким чином, КП «Об`єднання парків культури і відпочинку міста Тернополя» є тією особою, яка в силу своїх статутних обов`язків та завдань господарської діяльності повинна виконувати вимоги природоохоронного законодавства, зокрема утримувати в належному стані та здійснювати контроль за зеленими насадженнями, що знаходяться на території парку «Топільче» (на даний час перейменовано на "СОПІЛЬЧЕ").

Згідно до п.1 ч.2 ст.18 Закону України "Про благоустрій населених пунктів" підприємства, установи та організації у сфері благоустрою населених пунктів зобов`язані утримувати в належному стані об`єкти благоустрою (їх частини), що перебувають у їх власності або користуванні, а також визначену правилами благоустрою території населеного пункту прилеглу до цих об`єктів територію.

Відповідно до п.7 ч.2 ст.18 Закону України Про благоустрій населених пунктів підприємства, установи та організації у сфері благоустрою населених пунктів зобов`язані відшкодовувати збитки та іншу шкоду, завдану ними внаслідок порушення законодавства з питань благоустрою та охорони навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, установлених законодавством України.

Відповідно до ч. 5 ст. 24 Закону України «Про благоустрій населених пунктів», посадові особи підприємств, установ, організацій несуть відповідальність за невиконання заходів з благоустрою, а також за дії чи бездіяльність, що призвели до завдання шкоди майну та/або здоров`ю громадян, на власних та закріплених за підприємствами, установами, організаціями територіях відповідно до закону.

Відповідно до ст.40 Закону України «Про рослинний світ» порушення законодавства про рослинний світ тягне за собою дисциплінарну, цивільно-правову, адміністративну або кримінальну відповідальність.

Відповідно до ч. 2 ст .9 Закону України «Про оцінку впливу на довкілля», висновок з оцінки впливу на довкілля є обов`язковим для виконання. Екологічні умови провадження планованої діяльності, зазначені у частині п`ятій цієї статті, є обов`язковими.

Отже, на відповідача як на підприємство по благоустрою території міста Тернополя, в тому числі території парку "ТОПІЛЬЧЕ", зокрема внаслідок здійснення господарської діяльності щодо капітального ремонту, розчистки від наносів та донних відкладів для покращення гідрологічного режиму та санітарного стану окремих прибережних ділянок ложа водосховища «Тернопільський став» у м. Тернополі, покладено обов`язок з дотримання вимог законодавства з поводженням з відходами та охорони зелених насаджень, на земельній ділянці за кадастровим номером :12:001:0028, який не був дотриманий, що підтверджено матеріалами перевірки.

Так, відповідно до ст. 254 Кодексу України про адміністративні правопорушення про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовими особами або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності. Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Матеріалами справи підтверджено, що посадову особу КП ОБ`ЄДНАННЯ ПАРКІВ КУЛЬТУРИ І ВІДПОЧИНКУ - директора Лесіва Миколу Федоровича посадовими особами Держекоінспеції притягнуто до адміністративної відповідальності, а саме:

- 12.01.2021 складено протокол №004696 про адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена ст.52 КУпАП (допущення складування відходів в межах прибережної захисної смуги річки Серет на території парку «Топільче» міста Тернополя біля підвісного моста, що є порушенням ч. 7 ст. 33 Закону України «Про відходи» та ч.3 ст. 46 Закону України «Про охорону земель», чим спричинено забруднення земельної ділянки). Постановою від 12.01.2021 №03 ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності у вигляді накладення адміністративного стягнення штрафу в розмірі 850грн, який останнім сплачено добровільно на підставі платіжного документа від 12.01.2021, штраф у розмірі 850 грн;

- 12.01.2021 складено протокол №004722 про адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена ст. 153 КУпАП (самовільне, без наявного на те дозволу, як-от ордеру, видалено зелені насадження, знищено газон звичайний на ділянках в межах прибережної захисної смуги річки Серет на території парку «Топільче» у м. Тернопіль, біля підвісного мосту, що є порушенням п. 3 Порядку видалення дерев, кущів, газонів і квітників у населених пунктах та п. 4.2 Правил утримання зелених насаджень в населених пунктах, чим спричинено шкоду державі. Постановою від 12.01.2021 №02 директора підприємства Лесіва М.Ф. притягнуто до адміністративної відповідальності у вигляді накладення адміністративного стягнення штрафу у розмірі 510,00грн, який сплачено ОСОБА_1 в повному обсязі.

- судовими рішеннями у справі №607/607/21, відповідно до змісту яких встановлено, що КП «Об`єднання парків культури і відпочинку міста Тернополя», всупереч вимог Висновку з оцінки впливу на довкілля планової діяльності щодо капітального ремонту, розчистки від наносів та донних відкладів для покращення гідрологічного режиму та санітарного стану окремих прибережних ділянок ложа водосховища «Тернопільський став» у м. Тернополі №04/1512-4/1 від 21 жовтня 2020 року, не забезпечено вивезення піднятого з ложа водойми ґрунту у відпрацьований кар`єр по вулиці Микулинецькій у м. Тернополі, а проведено складування відходів у прибережній захисній смузі річки Серет на території парку «Топільче» в м.Тернополі біля підвісного мосту.

При цьому посилання відповідача щодо того, що піднятий з ложа водойми ґрунт не відноситься до твердих побутових відходів, не спростовує обставин складування таких відходів та факту недотримання відповідачем вимог абз.2 розділу Висновку з оцінки впливу на довкілля щодо поводження з відходами при здійсненні підприємством робіт (на підставі укладеного договору № 351) по розчистці від наносів та донних відкладів дна ставу та його транспортування у кар`єр лише після виявлення порушення природоохоронного законодавства. Крім того, судом у справі № 607/607/21 встановлено вину керівника комунального підприємства щодо не забезпечення вивезення піднятого з ложа водойми ґрунту у відпрацьований кар`єр по вулиці Микулинецькій у м. Тернополі, та проведення складування вказаних відходів у прибережній захисній смузі річки Серет на території парку «Топільче» в м. Тернополі біля підвісного мосту, що не потребує доказування заново в силу положень ст. 75 ГПК України.

Щодо наявності шкоди за забруднення земель.

Згідно ч. 4 ст. 68 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України.

Статтею 69 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" встановлено, що шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації, як правило, в повному обсязі без застосування норм зниження розміру стягнення та незалежно від збору за забруднення навколишнього природного середовища та погіршення якості природних ресурсів. Відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства за своєю правовою природою є відшкодуванням позадоговірної шкоди.

Відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства, за своєю правовою природою є відшкодуванням позадоговірної шкоди, тобто деліктною відповідальністю.

Загальні положення про цивільно-правову відповідальність за завдання позадоговірної шкоди передбачено статтею 1166 ЦК України, відповідно до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Підставою деліктної відповідальності є протиправне шкідливе винне діяння особи, яка завдала шкоду. Для відшкодування завданої шкоди необхідно довести такі факти як: протиправна поведінка боржника, збитки, причинний зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками, вина.

Наявність всіх зазначених умов є обов`язковим для прийняття судом рішення про відшкодування шкоди. Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду.

З огляду на наведене, предметом доказування у справі про стягнення шкоди є наявність усіх складових елементів правопорушення.

Загальною підставою деліктної відповідальності є протиправне, шкідливе, винне діяння заподіювача шкоди (цивільне правопорушення). Винне діяння - це усвідомлений, вольовий вчинок людини, зовні виражений у формі дії (активного поводження) або бездіяльності (пасивного поводження). Протиправною вважається поведінка, яка порушує імперативні норми права або санкціоновані законом умови договору, внаслідок чого порушуються права іншої особи.

У деліктних правовідносинах саме на позивача покладається обов`язок довести наявність шкоди, протиправність (незаконність) поведінки заподіювача шкоди та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою. В свою чергу, відповідач повинен довести, що в його діях (діях його працівників) відсутня вина у заподіянні шкоди.

Шкода полягає у зменшенні (потенційній можливості зменшення) якісних показників земельного об`єкту, унаслідок чого можуть погіршуватися екологічні умови життєдіяльності людини та стан інших об`єктів природи.

Порядок розрахунку шкоди, яка підлягає відшкодуванню, передбачений у Методиці визначення розмірів шкоди, зумовленої забрудненням і засміченням земельних ресурсів через порушення природоохоронного законодавства №171 від 27.10.1997.

Із матеріалів справи вбачається, що проведення позапланової перевірки за додержанням вимог природоохоронного законодавства відповідачем, позивачем здійснено з дотриманням вимог Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності".

При цьому судом враховується, що для встановлення, чи мало місце правопорушення, основним доказом є акт перевірки, в якому зафіксований факт правопорушення, який (акт), відповідно до статті 7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", є документом, що фіксує факт проведення планових, позапланових перевірок суб`єктів господарювання і є носієм доказової інформації про виявлені порушення вимог законодавства, зокрема у сфері охорони навколишнього природного середовища (висновки Верховного Суду України в постановах від 26.05.2022 у справі 922/2317/21, від 26.07.2022 у справі №924/883/21.

Водночас, не допускається включення до акта перевірки інформації або висновків, які не підтверджені документально, оскільки, у разі заперечення суб`єктом господарювання, щодо якого проводиться перевірка, зафіксованого в цьому акті факту правопорушення (порушення вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища тощо), суб`єкт господарювання позбавлений можливості спростувати цей факт.

Таким чином, акт складений за результатами проведення відповідного заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів є належним та допустимим доказом в розумінні ст. ст. 76, 77 ГПК України, в якому зафіксовано відповідні порушення природоохоронного законодавства.

Абзацами 2 та 11 ст. 1 Закону України «Про відходи» визначено, що відходи - це будь-які речовини, матеріали і предмети, що утворилися у процесі виробництва чи споживання, а також товари (продукція), що повністю або частково втратили свої споживчі властивості і не мають подальшого використання за місцем їх утворення чи виявлення і від яких їх власник позбувається, має намір або повинен позбутися шляхом утилізації чи видалення; утилізація відходів - використання відходів як вторинних матеріальних чи енергетичних ресурсів.

Відповідно до ч. 2 статті 55 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" розміщення відходів дозволяється лише за наявності спеціального дозволу на визначених місцевими радами територіях у межах установлених лімітів з додержанням санітарних і екологічних норм способом, що забезпечує можливість їх подальшого використання як вторинної сировини і безпеку для навколишнього природного середовища та здоров`я людей.

Встановлені судом обставини справи та наявні докази свідчать про наявність усіх складових елементів правопорушення:

- протиправної поведінки відповідача, що полягає у засміченні та забрудненні відкритої земельної ділянки;

- шкідливого результату такої поведінки (шкоди), яка полягає у тому, що засмічення та забруднення земельної ділянки, призвело до забруднення навколишнього природного середовища, спричиняє зниження якості земельної ділянки, стає загрозою її придатності;

- причинний зв`язок між протиправною поведінкою і шкодою полягає у тому, що у зв`язку з недотриманням вимог щодо поводження з відходами, як це передбачено Висновком з оцінки впливу на довкілля, виданим підприємству, наслідком чого стало забруднення ґрунту, що підтверджено результатами проведених вимірювань показників складі та властивостей ґрунтів, відібраних та території парку "ТОПІЛЬЧЕ" по вул.Дружба в м.Тернополі, та допущення знищення зеленого газону внаслідок складування піднятого з ложа ставу ґрунту на двох частинах земельної ділянки парку, чим було спричинено шкоду земельному об`єкту, у вигляді його забруднення;

- вина особи, яка заподіяла шкоду презюмується та відповідачем не спростована;

З встановлених судом обставин справи не вбачається, що відповідач довів, що інша особа здійснила забруднення земельної ділянки, в ході проведеної за участі його керівника перевірки, цих обставин не зазначав в акті перевірки, не доводив їх перевіряючому органу.

Таким чином, шкідливий результат протиправної поведінки підприємства - це заподіяння державі збитків, внаслідок порушення вимог природоохоронного законодавства, яка підлягає відшкодуванню у загальному розмірі 476580,80 грн.

Розмір шкоди, що підлягає відшкодуванню, розраховано на підставі Методики визначення розмірів шкоди, зумовленої забрудненням і засміченням земельних ресурсів через порушення природоохоронного законодавства.

Проаналізувавши розрахунок розміру шкоди, суд зазначає про його належність та відповідність Методиці.

Таким чином, позовні вимоги ґрунтуються на фактичних обставинах справи та приписах чинного законодавства. На підставі зазначеного, суд встановив доведеність прокуратурою наявності шкоди у вигляді забруднення земельної ділянки в розмірі 447598,80грн та наявність шкоди у вигляді знищення газону в розмірі 28982,00грн.

Висновки господарського суду.

Статтею 13 ГПК України визначено, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності.

У відповідності з п.4 ч.3 ст.129 Конституції України та ч.1 ст.74 ГПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень

Відповідно до ст.73 ГПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Згідно зі ст.74 ГПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Відповідно до ст.76 ГПК України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Відповідно до ст. 77 ГПК України, обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

У відповідності до ч.ч. 1, 2 ст. 86 ГПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Суд, з урахуванням встановлених обставин по справі та діючого законодавства, на підставі оцінки зібраних доказів дійшов до висновку про обґрунтованість позовних вимог; обставини, які є предметом доказування у справі судом визнаються встановленими; позовні вимоги до відповідача є неспростованими, а факт порушення відповідачем природоохоронного законодавства, заподіяння ним шкоди, її розміру, є підтвердженими належними доказами; вина відповідача у вчиненні правопорушення доведена; на даний час збитки не відшкодовано, а тому порушене право підлягає захисту в судовому порядку.

При цьому, виходячи з положень Бюджетного кодексу України:

- джерелами формування спеціального фонду Державного бюджету України в частині доходів є 30 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності (п. 7 ч. 3 ст. 29);

- до надходжень спеціального фонду місцевих бюджетів належать 70 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, в тому числі: до бюджетів місцевого самоврядування (крім бюджетів міст Києва та Севастополя) - 50 відсотків, обласних бюджетів та бюджету Автономної Республіки Крим - 20 відсотків, бюджетів міст Києва та Севастополя - 70 відсотків (п. 4 ч. 1 ст. 69-1).

Враховуючи наведені положення законодавства, завдана шкода навколишньому природному середовищу підлягає зарахуванню шляхом розподілу: 30% в дохід спеціального фонду Державного бюджету України, 50% в дохід спеціального фонду місцевого бюджету Тернопільської ОТГ, 20% в дохід спеціального фонду місцевого бюджету Тернопільської обласної ради (обласного бюджету).

Отже, майнова шкода, заподіяна Комунальним підприємством «Об`єднання парків культури і відпочинку міста Тернополя» у загальному розмірі 476 580,80 грн підлягає до стягнення шляхом перерахування: 30% - в дохід спеціального фонду Державного бюджету України, 50% - до спеціального фонду місцевого бюджету Тернопільської ОТГ, 20% - до спеціального фонду місцевого бюджету Тернопільської обласної ради.

Розподіл судових витрат.

Судові витрати, сплачені прокуратурою у вигляді судового збору в розмірі 7148,71грн, згідно зі ст.129 ГПК України, покласти на відповідача у справі.

Керуючись ст.ст.4, 11, 42, 46, 53, 73, 74-79, 91, 123, 129, 195, 216, 219, 220, 222, 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України господарський суд, -

ВИРІШИВ:

1. Позов задовольнити.

2. Стягнути з Комунального підприємства «Об`єднання парків культури і відпочинку міста Тернополя» (м.Тернопіль, вул.Білецька, буд. 11, ідентифікаційний код 02220059) в користь держави в особі Державної екологічної інспекції у Тернопільській області (м.Тернопіль, вул.Шашкевича, 23, ідентифікаційний код 37977693) - 476580 (чотириста сімдесят шість тисяч п`ятсот вісімдесят)грн 80коп. шкоди, завданої порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища, з яких: 30% перерахувати в дохід спеціального фонду Державного бюджету України, 50% - в дохід спеціального фонду місцевого бюджету Тернопільської ОТГ, 20% - в дохід спеціального фонду місцевого бюджету Тернопільської обласної ради, на розрахунковий рахунок UA33l9751, код отримувача 24062100, ГУК у Тернопільській області/ТГ міста Тернополя.

3. Стягнути з Комунального підприємства «Об`єднання парків культури і відпочинку міста Тернополя» (м.Тернопіль, вул.Білецька, 11, ідентифікаційний код 02220059) на користь Тернопільської обласної прокуратури (м.Тернопіль, вул.Листопадова, 4, ідентифікаційний код 02910098) 7148 (сім тисяч сто сорок вісім)грн 71коп. в повернення сплаченого судового збору.

Видати накази після набрання судовим рішенням законної сили.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

У зв`язку з перебуванням судді Андрусик Н.О. у відпустці (з 26.03.2024 по 08.04.2024 включно) судове рішення складено та підписано 09.04.2024.

Суддя Н.О. Андрусик