ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про залишення заяви без руху

у справі про неплатоспроможність

11.04.2024м. ДніпроСправа № 904/1547/24

за заявою ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 )

про визнання неплатоспроможним

без участі представників сторін

Суддя Примак С.А.

ВСТАНОВИВ:

09.04.2024 до Господарського суду Дніпропетровської області надійшла заява ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ) про відкриття провадження у справі про її неплатоспроможність.

До заяви додана заява ОСОБА_1 про витребування доказів, в якій просить суд:

- витребувати від АТ "Акцент-Банк" засвідчені належним чином копії кредитних договорів та додатків до них, що стосуються кредитних відносин між Кредитором та ОСОБА_1 ;

- витребувати від АТ "ПУМБ" засвідчені належним чином копії кредитних договорів та додатків до них, що стосуються кредитних відносин між Кредитором та ОСОБА_1 ;

- витребувати від АТ "КБ "ПриватБанк" засвідчені належним чином копії кредитних договорів та додатків до них, що стосуються кредитних відносин між Кредитором та ОСОБА_1 .

У відповідності до ст. 81 Господарського процесуального кодексу України учасник справи у разі неможливості самостійно надати докази вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений в частинах другій та третій статті 80 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

В частинах 1, 2 ст. 80 ГПК України визначено, що учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

В контексті викладеного, обов`язок доказування і подання доказів покладено законом саме на позивача (заявника), а не на суд.

У клопотанні повинно бути зазначено: 1) який доказ витребовується; 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) заходи, яких особа, яка подає клопотання, вжила для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу; 5) причини неможливості отримати цей доказ самостійно особою, яка подає клопотання.

Однак, представником заявника не дотримано пункту 1 ч.2. ст.81 ГПК України, оскільки не вказано які саме конкретні докази витребовуються (реквізити договорів) від кожної конкретної особи.

Крім того, господарським судом враховано, що у відповідь на запит адвоката Цимбал А.А., АТ "Акцент-Банк" повідомило, що доданий до запиту письмовий дозвіл на розкриття банком інформації, що становить банківську таємницю, не може бути прийнятий до уваги, оскільки письмовий запит фізичної особи - клієнта банку має бути підписаний цією особою, її підпис має бути засвідчений підписом керівника банк чи вповноваженою ним особою та скріплений відбитком печатки банку або нотаріально.

У відповіді на запит, АТ "ПУМБ" зазначено, що для отримання документів, які запитуються, просять звернутися до відділення АТ "ПУМБ", при собі мати паспорт та посвідчення адвоката.

У відповіді АТ "КБ "ПриватБанк" на адвокатський запит зазначається, що надання банком інформації, що містить банківську таємницю стосовно фізичної особи можливо лише на підставі дозволу від клієнта або за рішенням суду. Зважаючи на те, що адвокатом Цимбал А.А. не надано разом з запитом повний перелік необхідних документів, Банк змушений відмовити у наданні запитуваної інформації.

Отже, посилання заявника на відмову у наданні банками запитуваних документів спростовується вищенаведеними обставинами.

Крім того, очевидно що договори позики (кредиту) які укладає фізична особа з фінансовими установами є двосторонніми правочинами, які укладаються в письмовій формі, один з примірників якого обов`язково надається позичальнику, як споживачу фінансових послуг. Добросовісний суб`єкт цивільних відносин повинен знати про стан своїх прав та обов`язків. Відтак, у ОСОБА_1 , повинні бути в наявності копії кредитних договорів та документи про надання їй грошових коштів у кредит (позику).

З огляду на наведене, у суду відсутні підстави для задоволення поданого клопотання.

Розглянувши заяву ОСОБА_1 про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність та додані до неї документи, Господарський суд Дніпропетровської області прийшов до висновку про необхідність залишення її без руху, враховуючи наступне.

Згідно з ч. 1 ст. 2 Кодексу України з процедур банкрутства передбачено, що провадження у справах про банкрутство регулюється цим Кодексом, Господарським процесуальним кодексом України, іншими законами України.

Кодекс України з процедур банкрутства встановлює умови та порядок відновлення платоспроможності боржника - юридичної особи або визнання його банкрутом з метою задоволення вимог кредиторів, а також відновлення платоспроможності фізичної особи.

Частиною 3 ст. 116 Кодексу України з процедур банкрутства передбачено, що до заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність додаються, зокрема декларація про майновий стан боржника за формою, затвердженою державним органом з питань банкрутства.

Частиною 5 ст. 116 Кодексу України з процедур банкрутства встановлено, що декларація про майновий стан подається боржником за три роки (за кожен рік окремо), що передували року подання до суду заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність. Боржник також подає декларацію про майновий стан за рік, в якому подається заява про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність, станом на перше число місяця, що передує місяцю подання заяви до суду.

Господарським судом Дніпропетровської області встановлено, що боржником подано до заяви декларації про майновий стан за 2021, 2022, 2023, 2024 роки, які підписані ОСОБА_1 .

Так, у справі №910/6639/20, Верховний Суд дійшов висновку, що з огляду на мету та цілі Кодексу України з процедур банкрутства інститут неплатоспроможності фізичних осіб призначений для зняття з боржника - фізичної особи тягаря боргів, які мають значний розмір та не можуть бути погашені за рахунок поточних доходів та належного цій особі майна. Правове регулювання відносин, що виникають між боржником та іншими учасниками справи про неплатоспроможність, має на меті поетапно створити для боржника - фізичної особи найбільш сприятливі умови для погашення боргів шляхом їх реструктуризації, а при нерезультативності таких заходів - забезпечити ефективний механізм продажу активів боржника.

На переконання суду, коло членів сім`ї боржника в частини п`ятої статті 116 Кодексу України з процедур банкрутства визначено у зв`язку із встановленням його обов`язку подати декларацію про майновий стан боржника за відповідною формою, затвердженою державним органом з питань банкрутства, як додаток до заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність. Подання декларації про майновий стан боржника полягає у необхідності підтвердження наявності підстав для відкриття провадження у справі про неплатоспроможність, зазначених у частині другій статті 115 Кодексу України з процедур банкрутства.

Крім того, відповідно до п.9 Приміток до затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 21.08.2019 №2627/5 форми Декларації про майновий стан боржника у справі про неплатоспроможність, боржник за розділами декларації зазначає всю інформацію про членів сім`ї, яка йому відома та яку він може отримати з офіційних джерел (правовстановлювальні документи, відповідні державні реєстри). Якщо член сім`ї не надав боржнику інформацію і така інформація не може бути отримана ним з офіційних джерел, у відповідному рядку декларації зазначається "Член сім`ї не надав інформацію".

Подання декларації про майновий стан надає можливість не лише встановити перелік та вартість майна, стан доходів та витрат на відповідну дату, а й динаміки розміру активів за відповідний період. Поряд з цим, ця декларація повинна містити відомості, що можуть свідчити про ухилення боржника від погашення боргу перед кредиторами.

Судова палата для розгляду справ про банкрутство Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду у справі № 910/6639/20 також зазначила, що включення до кола членів сім`ї осіб, які перебувають у шлюбі з боржником (у тому числі якщо шлюб розірвано протягом трьох років до дня подання декларації), а також їхніх дітей, у тому числі повнолітніх, батьків, осіб, які перебувають під опікою чи піклуванням боржника, пояснюється фідуціарним, зазвичай, характером відносин боржника з цими особами (обов`язок діяти якнайкраще в інтересах таких осіб), що може сприяти ухиленню від виконання боржником зобов`язань перед кредиторами шляхом перереєстрації майна (майнових прав) на цих осіб. До цих зловживань правом боржник може вдатись незалежно від того, що ці особи проживають окремо від боржника, не пов`язані з ним спільним побутом та сімейними правами і обов`язками.

Заявником не представлено суду доказів того, що члени сім`ї боржника відмовилися надавати інформації про себе для заповнення останнім декларацій, та/або така інформація відсутня у боржника.

Крім того, судом з`ясовано, що заявниця ОСОБА_1 , в заяві про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність посилається на наявність заборгованості перед наступними кредиторами: АТ "Акцент-Банк"; АТ "КБ "Приватбанк"; АТ "Перший Український Міжнародний Банк".

Заявницею до заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність не додано засвідчених належним чином копій кредитних договорів додатків до них, укладених між ОСОБА_1 та АТ "Акцент-Банк"; АТ "КБ "Приватбанк"; АТ "Перший Український Міжнародний Банк".

Пунктом 5 ч. 3 ст. 162 ГПК України визначено, що позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; правові підстави позову.

Також, відповідно до ч. 2 ст. 164 ГПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Звертаючись до господарського суду із заявою про відкриття справи про неплатоспроможність фізична особа - боржник повинна розкрити повну та вичерпну інформацію про загальну суму заборгованості та строк виконання зобов`язань, а також документально підтвердити таку інформацію належними та допустимими доказами у розумінні вимог ст.ст. 76 - 77 ГПК України, що також передбачено п.п. 3, 14 ч. 3 ст. 116 Кодексу України з процедур банкрутства.

У даному випадку заявник навів підстави, передбачені ч. 2 ст. 115 Кодексу України з процедур банкрутства, для відкриття провадження у справі про неплатоспроможність, та самостійно визначив суми грошових вимог за правочинами, копії яких не надав до матеріалів справи (або надав неналежної якості), тобто не підтвердив належними доказами підстави звернення із заявою про відкриття справи про неплатоспроможність. Наведене, в свою чергу, унеможливлює для господарського суду здійснити перевірку обґрунтованості вимог заявника, а також з`ясувати наявність підстав для відкриття провадження у справі про неплатоспроможність.

Аналізуючи зміст наведених положень законодавства, суд вважає, що належним виконанням вимог ст.ст. 91, 162, 164 ГПК України, а також п.п. 3 та 14 ч. 3 ст. 116 Кодексу України з процедур банкрутства, є подання копій правочинів, що підтверджують підстави виникнення зобов`язань, а також строк їх виконання, які мають містити точне знакове відтворення змісту чи документної інформації оригіналу цих договорів.

Разом з тим, суд звертає увагу, що надання лише договорів не підтверджує факт наявності кредиторської заборгованості, її суми та правової природи, надана заявником роздруківка з сайту Українського бюро кредитних історій не може бути належним, допустимим та достатнім доказом, що підтверджує обставини про суми грошових вимог кредиторів (заборгованості за основним зобов`язанням та суми неустойки (штрафу, пені) окремо), підстави виникнення зобов`язань, а також строку їх виконання згідно із договором.

Дана правова позиція викладена у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 16.11.2022р. по справі № 917/1604/21.

Відповідно до частини 4 статті 116 Кодексу України з процедур банкрутства разом із заявою про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність боржник зобов`язаний подати пропозиції щодо реструктуризації боргів (проект плану реструктуризації боргів).

У поданому проекті плану реструктуризації боргів боржник зазначив, що доходи, які боржник отримує - 10 000,00 грн; доходи, які боржник розраховує отримати протягом процедури реструктуризації боргів - 8 000,00; розмір суми, яка щомісяця виділятиметься для погашення вимог кредиторів - 4 000,00 грн (за допомогою друзів); розмір суми, яка щомісяця залишатиметься боржнику на задоволення побутових потреб - 12 500,00 грн.

Господарський суд Дніпропетровської області звертає увагу боржника на те, що проект плану реструктуризації боргів боржника повинен містити реальні розгорнуті умови та обґрунтовані пропозиції стосовно відновлення платоспроможності боржника шляхом зміни способу та порядку виконання його зобов`язань, а також відповідати вимогам чинного законодавства, а саме статей 124, 125 Кодексу України з процедур банкрутства.

ОСОБА_1 зазначає, що отримує заробітну плату 10 000,00 грн, але в період процедури реструктуризації боргів зазначає менший розмір доходів. Крім того, зазначає, що на задоволення побутових потреб залишиться 12 500,00 грн, що перевищує дохід боржника. Також боржник не пояснює, чому на погашення вимог кредиторів буде виділятися сума саме у розмірі 4000,00 грн (за рахунок допомоги друзів).

Зважаючи на вищевикладене, боржнику потрібно подати суду проект плану реструктуризації боргів, який відповідає вимогам чинного законодавства та відповідно до якого може бути досягнута кінцева мета процедури відновлення платоспроможності боржника.

Відповідно до частини 3 статті 37 Кодексу України з процедур банкрутства господарський суд залишає без руху заяву про відкриття провадження у справі з підстав, передбачених статтею 174 Господарського процесуального кодексу України, з урахуванням вимог цього Кодексу.

Керуючись ст.ст. 174, 232-235 Господарського процесуального кодексу України, ч. 4 ст. 34, 116 Кодексу України з процедур банкрутства, господарський суд, -

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про витребування доказів.

Заяву ОСОБА_1 про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність - залишити без руху.

Встановити строк на усунення недоліків 5 (п`ять) днів з дня вручення ухвали про залишення заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність без руху.

Запропонувати заявнику усунути недоліки заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність у встановлений строк, надавши суду:

- декларацію про майновий стан боржника у справі про неплатоспроможність за 2024 рік станом на перше число місяця, що передує місяцю подання заяви до суду, складену у відповідності до положень Кодексу України з процедур банкрутства та наказу Міністерства юстиції України від 21.08.2019 № 22627/5;

- декларації про майновий стан боржника у справі про неплатоспроможність за 2021, 2022, 2023 роки, складених у відповідності до положень Кодексу України з процедур банкрутства та наказу Міністерства юстиції України від 21.08.2019 № 22627/5;

- докази того, що члени сім`ї боржника відмовилися надавати інформації про себе для заповнення останнім декларацій, та/або така інформація відсутня у боржника;

- проект плану реструктуризації боргів, який відповідає вимогам статті 124 Кодексу України з питань банкрутства;

- копії кредитних договорів та договорів застави, укладених між боржником та його кредиторами, а також докази, які підтверджують розмір заборгованості та строк виконання зобов`язання, з окремим визначенням розміру основного боргу, пені та штрафу перед кожним кредитором.

Роз`яснити заявнику, що у випадку невиконання нею вимог суду про усунення недоліків заяви у встановлений судом строк, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із заявою про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Суддя С.А. Примак