УХВАЛА

12.04.2024Справа № 910/16611/23

Суддя Господарського суду міста Києва Чинчин О.В., розглянувши матеріали справи

за позовом Державної установи "Українські гідромеліоративні системи" (вул. Тургенєвська, буд. 82 А, м. Київ, 04053; ідентифікаційний код 23586474)
до про1. Державного агентства водних ресурсів України (вул. Велика Васильківська, буд. 8, м. Київ 01004; ідентифікаційний код 37472104); 2. Регіонального офісу водних ресурсів у Полтавській області (вул. Коцюбинського, буд. 6, м. Полтава, 36039; ідентифікаційний код 01037488) стягнення 10 000 грн. 00 коп.

Представники: без повідомлення представників сторін

ВСТАНОВИВ

Державна установа "Українські гідромеліоративні системи" (далі - Установа) звернулася до Господарського суду міста Києва з позовом про стягнення солідарно з Державного агентства водних ресурсів України (далі - Агентство) та Регіонального офісу водних ресурсів у Полтавській області (далі - Офіс) 10 000 грн упущеної вигоди за надання платних послуг за період з 07.02.2023 по 22.08.2023.

Позов мотивовано тим, що:

- відповідно до доручення Першого віце-прем`єр-міністра України - Міністра економіки України від 14.04.2023 №11190/1/1-23 до звернення Комітету Верховної Ради України з питань аграрної та земельної політики від 12.04.2023 №04-11/12-2023/76181 Агентство у місячний строк мало забезпечити приведення положення організацій, що належать до сфери його управління, у відповідність до вимог законодавства в частині відсутності повноважень у сфері гідротехнічної меліорації земель та здійснити передачу окремо визначеного майна, що використовується для здійснення функцій з гідротехнічної меліорації земель, до сфери управління Державного агентства меліорації та рибного господарства України (далі - Держрибагентство); станом на 25.10.2023 (дату подання реєстрації в суді позовної заяви) зазначене доручення Агентством не виконано;

- згідно зі статтею 24 Закону України "Про меліорацію земель" експлуатація загальнодержавних і міжгосподарських меліоративних систем, які перебувають у державній власності, здійснюється підприємствами, установами і організаціями, що належать до сфери управління центрального органу виконавчої влади, що реалізує гідротехнічної меліорації земель; тобто позивач є тією установою, яка здійснює експлуатація загальнодержавних і міжгосподарських меліоративних систем; вказане створює умови для перевищення повноважень Держводагентством та Офісом, нецільового використання бюджетних коштів, а також блокує завершення передачі до сфери управління Держрибагентства цілісних майнових комплексів, нерухомого та окремого індивідуально визначеного майна, що необхідне для здійснення функцій з меліорації, ускладнює планування сільгоспвиробниками своєї діяльності в частині меліорації земель та проведення підготовчих робіт до поливного сезону тощо;

- Офіс, що належать до сфери управління Агентства, незаконно використовуючи окреме індивідуально визначене майно, що має відношення до здійснення функцій з гідротехнічної меліорації земель (меліоративні системи та державне майно, що використовується для їх експлуатації) продовжує надавати платні послуги щодо: подачі (відведення) води юридичним і фізичним особам з меліоративних систем і водних джерел; підготовки та видачі юридичним і фізичним особам технічних умов на проведення інженерних робіт на об`єктах меліоративних систем;

- отримані такими установами грошові кошти, зважаючи на відсутність повноважень, пов`язаних із обслуговуванням систем гідротехнічної меліорації земель, витрачаються на інші цілі, не пов`язані із підтримкою таких систем у належному стані;

- постановою Кабінету Міністрів України від 24.05.2021 №539 "Деякі питання розподілу окремих повноважень центральних органів виконавчої влади у сфері меліорації земель" повноваження з гідротехнічної меліорації земель виключено з положення про Агентство, затверджене постановою Кабінету Міністрів України від 20.08.2014 №393, та передано Держрибагентству, яке в силу вимог Закону України "Про організацію водокористувачів та стимулювання гідротехнічної меліорації земель" мало б займатися його реалізацією;

- таким чином, незаконні дії (бездіяльність) відповідачів, які виступають учасником господарських відносин, реалізуючи повноваження власника майна, призводять до збитків позивача, який фактично позбавлений можливості надання господарських послуг особам, які уклали відповідні договори із відповідачами.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 02.11.2023 позовну заяву Установи залишено без руху та встановлено позивачу п`ятиденний строк з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення недоліків позовної заяви.

06.11.2023 позивачем подано суду документи на виконання ухвали суду від 02.11.2023.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 10.11.2023 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження.

20.11.2023 Агентство подало суду відзив на позовну заяву, в якому просило суд закрити провадження у справі, оскільки: стратегією зрошення та дренажу в Україні на період до 2030 року, схваленою розпорядженням Кабінету Міністрів України від 14.08.2019 №688, визначено, що "Фінансування зрошення та дренажу в Україні проводиться через Держводагентство за рахунок двох джерел: коштів з державного бюджету та надходжень від оплати послуг водокористувачами. Загальний бюджет Держводагентства в 2017 році становив 2,2 млрд. гривень, з яких 80 відсотків припадає на зрошення та дренаж. Близько 50 відсотків цих витрат фінансується державою, решта водокористувачами."; зміст Положення про Офіс жодним чином не є доказом та підставою для наявності упущеної вигоди у позивача; вказане положення приведено у відповідність до вимог чинного законодавства України та затверджено наказом Агентства від 18.09.2023 №117, та розміщено на офіційному сайті Офісу; листом від 30.10.2023 №5320/10/11-23 Установі була надана копія вказаного положення; позивач не є органом фінансового контролю, а тому твердження останнього стосовно недоцільності використання бюджетних коштів Офісом є безпідставним та необґрунтованим, а також таким, що дискредитує орган державної влади (відповідач-1) та бюджетну організацію (відповідач-2); будь які посилання позивача на виконання чи невиконання відповідачами доручень Уряду, актів законодавства не стосується суті справи, оскільки не відноситься до сфери регулювання господарського судочинства та не стосується предмету даного позову (упущена вигода); право на управління об`єктом передачі виникає з дати підписання акта приймання-передачі; наразі відповідні акти між Держрибагентством та Агентством не підписані; чинними нормативно-правовими актами України не передбачена пряма передача об`єктів державної власності від центрального органу виконавчої влади до підприємств, установ та організацій, що не відносяться до сфери його управління; для застосування такої міри відповідальності, як стягнення збитків у вигляді упущеної вигоди, необхідна наявність усіх елементів складу цивільного (господарського) правопорушення: протиправної поведінки особи (боржника); збитків, заподіяних такою особою; причинного зв`язку між протиправною поведінкою особи та збитками; вини особи, яка заподіяла збитки, у тому числі встановлення заходів, вжитих кредитором для одержання такої вигоди; за відсутності одного з елементів складу цивільного правопорушення не настає відповідальності з відшкодування збитків у вигляді упущеної вигоди.

28.11.2023 Офіс подав суду відзив на позов, в якому виклав аналогічні заперечення позову, як і Агентство та, зокрема, зазначив, що у Офісу відсутні протиправна поведінка і вина як обов`язкові елементи протиправної поведінки для застосування такої міри відповідальності, як стягнення збитків у вигляді упущеної вигоди.

04.12.2023 позивач подав суду відповідь на відзив, в якій зазначив, що Агентство та Офіс ігнорує виконання та грубо порушує нормативно правові акти щодо порядку передачі об`єктів державної власності, що призводить до нанесення збитків Установі.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 11.12.2023 продовжено строк підготовчого провадження у справі №910/16611/23 та відкладено підготовче засідання з розгляду справи №910/16611/23 на 15.01.2024.

12.12.2023 відповідач-2 подав суду заперечення на відповідь на відзив, в яких зазначив, що:

- відповідно до пункту 1 положення Установи, затвердженого наказом Державного агентства меліорації та рибного господарства України (далі - Держрибагентства) 25.01.2023 №39 (в новій редакції; далі - Положення), Українські гідромеліоративні системи є державною неприбутковою установою;

- згідно з підпункту 14 пункту 4 Положення, Установа забезпечує експлуатацію державних водогосподарських об`єктів комплексного призначення, міжгосподарських зрошувальних і осушувальних систем, проведення планово-запобіжних ремонтів меліоративних систем і споруд, а також здійснює ремонт внутрішньогосподарської меліоративної мережі та її гідротехнічних споруд на договірних засадах; оскільки зазначена Установа зареєстрована у 2012 році, то, цей вид діяльності був передбачений ще з 2012 року, і ніщо не заважало реалізовувати свої завдання раніше;

- як вбачається з зареєстрованих видів економічної діяльності (вказаних в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань), Установа не має права здійснювати свою діяльність із експлуатації меліоративних систем;

- відповідно до переліку дозволів на спеціальне водокористування, які видаються Держводагентством, Установа не має такого дозволу, а тому позивачем не вжито заходів щодо забезпечення належної роботи меліоративних систем;

- правові підстави для надання платних послуг Установою відсутні;

- позивачем не надано обґрунтованих пояснень, чому саме ця Установа зазнала ймовірних збитків у вигляді упущеної вигоди, а не інші 10 юридичних осіб, які також знаходяться у сфері управління Держрибагентства;

- на запит щодо надання інформації про укладені та виконані договори, надавачами послуг/виконавцями робіт за якими була Установа протягом 2021, 2022, 2023 років, Установа повідомила, що вказані договори не укладалися, тобто позивачем не було вжито жодних дій для отримання надходжень.

13.12.2023 Офіс подав суду заперечення на відповідь на відзив, в яких зазначив, що твердження позивача у відповіді на відзив прямо суперечать позовним вимогам; позивачем не доведено наявності збитків та їх розміру, а також причинного зв`язку, внаслідок якого позивачу заподіяно такі збитки, а тому не підлягає стягненню з відповідачів упущена вигода; незрозумілим та необґрунтованим є також і період, який позивач вказує як такий, протягом якого його право нібито було порушено.

11.01.2024 Офіс подав суду клопотання про долучення доказів.

Протокольною ухвалою від 15.01.2024 суд відмовив позивачу у задоволенні клопотання про витребування доказів, а відповідачу відмовив у задоволенні клопотання про надання позивачу строку на усунення недоліків позову.

У підготовчому засіданні 15.01.2024 оголошено перерву до 19.02.2024.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 19.02.2024 відкладено підготовче засідання з розгляду справи №910/16611/23 на 11.03.2024.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 11.03.2024 задоволено клопотання Офісу про врегулювання спору за участю судді; призначено проведення процедури врегулювання спору у справі №910/16611/23 за участю судді; призначено спільну нараду сторін та судді у справі №910/16611/23 на 08.04.2024 та зупинено провадження у справі до припинення врегулювання спору за участю судді.

08.04.2024 Установа, Агентство і Офіс подали суду клопотання про відкладення (перенесення) розгляду справи та відкладення судового засідання, оскільки: представник позивача - директор Установи Мишкін А.О. у відпустці; представник Агентства Козловцева О.А. повідомила, що сторонами ще не узгоджена позиція, а представник Офісу Перцьовий І.С. знаходиться на лікарняному.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 08.04.2024 року припинено процедуру врегулювання спору за участю судді у справі №910/16611/23, поновлено провадження у справі № 910/16611/23, передано справу № 910/16611/23 на розгляд іншому судді, визначеному в порядку, встановленому статтею 32 Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до автоматичного розподілу справ Господарського суду міста Києва, справу № 910/16611/23 передано до розгляду судді Чинчин О.В.

Відповідно до частини 14 статті 32 Господарського процесуального кодексу у разі зміни складу суду на стадії підготовчого провадження розгляд справи починається спочатку, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

У разі зміни складу суду на стадії розгляду справи по суті суд повторно розпочинає розгляд справи по суті, крім випадку, коли суд ухвалить рішення про повторне проведення підготовчого провадження.

Враховуючи характер спірних правовідносин між сторонами, предмет та підстави позову, виходячи з ціни позову; значення справи для сторін; обраного позивачем способу захисту; категорії та складності справи; обсягу та характеру доказів у справі; кількості сторін та інших учасників справи, з метою справедливого, неупередженого та своєчасного вирішення спору, а також ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави, Суд приходить до висновку про необхідність призначення підготовчого засідання у справі.

Враховуючи наведене та керуючись ст. ст. 32, 233, 234 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва, -

ПОСТАНОВИВ

1. Прийняти справу №910/16611/23 до свого провадження.

2. Підготовче засідання у справі №910/16611/23 призначити на 22.05.24 о 11:10 год.

Засідання відбудеться у приміщенні Господарського суду міста Києва за адресою: м. Київ, вул. Богдана Хмельницького, 44- В, зал № 31 .

3. Повідомити сторін, що додаткові письмові докази, висновки експертів, клопотання, заяви, пояснення, можуть бути подані до суду у строк до 22.05.2024 року.

4. Повідомити учасників справи, що згідно з ч. 8 ст. 80 Господарського процесуального кодексу України докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї.

5. Повідомити учасників справи про підготовче засідання.

6. Попередити учасників судового процесу про наслідки неявки в судове засідання відповідно до ст.ст. 202-203 Господарського процесуального кодексу України.

7. Повідомити учасників справи про відсутність у суду технічної можливості забезпечення учасникам справи права брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції в приміщенні суду та можливість забезпечення учасникам справи права брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості.

8. Попередити учасників судового процесу, що при ухиленні від виконання вимог суду до них можуть бути застосовані заходи процесуального примусу у вигляді штрафу, передбаченого ст. 135 Господарського процесуального кодексу України.

9. Інформацію по справі, що розглядається можна отримати на сторінці суду на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: http://ki.arbitr.gov.ua

10. Ухвала набирає законної сили негайно після її підписання та оскарженню не підлягає.

Дата підписання та складання повного тексту ухвали: 12 квітня 2024 року.

Суддя О.В. Чинчин