ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ВІННИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
___________________________________________________________________________
УХВАЛА

"12" квітня 2024 р. Cправа № 917/1823/23

Господарський суд Вінницької області у складі головуючого судді Тварковського А.А., розглянувши без виклику учасників процесу матеріали заяви представника Товариства з обмеженою відповідальністю "Будмонтажтелекомсистем" про вжиття заходів забезпечення позову вих. №б/н від 10.04.2024 (вх. канцелярії суду №01-48/18/24 від 10.04.2024), поданої у справі

за позовом: Товариства з обмеженою відповідальністю "Будмонтажтелекомсистем" (вул. Дзерджинського, 2, с. Шаровечка, Хмельницький район, Хмельницька область, 31336)

до: Товариства з обмеженою відповідальністю "Науково-промислова компанія "Хоум-Нет" (вул. Героїв Майдану, буд. 19, м. Бар, Жмеринський район, Вінницька область, 23000)

про стягнення 1770202,78 грн,

В С Т А Н О В И В :

Господарським судом Вінницької області в порядку загального позовного провадження розглядається справа №917/1823/23 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Будмонтажтелекомсистем" до Товариства з обмеженою відповідальністю "Науково-промислова компанія "Хоум-Нет" про стягнення 1770202,78 грн.

В обґрунтування заявлених позовних вимог позивач вказує на неналежне виконання відповідачем зобов`язань за Договором підряду №/6 від 09.11.2016 в частині повної та своєчасної оплати вартості виконаних робіт, внаслідок чого Товариством з обмеженою відповідальністю "Будмонтажтелекомсистем" заявлено до стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю "Науково-промислова компанія "Хоум-Нет" 1 770 202,78 грн, з яких: 940 314,54 грн - основного боргу; 186 612,81 грн - 3% річних та 643 275,43 грн - інфляційних втрат.

Ухвалою суду від 27.02.2024 призначено у справі №917/1823/23 комплексну судову почеркознавчу та технічну експертизу документів, проведення якої доручено Київському науково-дослідному інституту судових експертиз. Провадження у справі зупинено до отримання висновку судової експертизи.

10.04.2024 в підсистемі ЄСІТС "Електронний суд" надійшла заява представника Товариства з обмеженою відповідальністю "Будмонтажтелекомсистем" (вх. канцелярії суду №01-48/18/24), відповідно до прохальної частини якої заявник просить вжити заходів забезпечення позову шляхом накладення арешту на всі банківські рахунки Товариства з обмеженою відповідальністю "Науково-промислова компанія "Хоум-Нет" та наступне нерухоме майно:

- житловий будинок загальною площею 48, 2 кв.м., що знаходиться за адресою: вул.

Миргородська, 51, с. Черкащани, Миргородського р-ну, Полтавської обл.;

- земельну ділянку площею 0,12 га, кадастровий номер: :01:001:0405;

- земельну ділянку площею 0,15 га, кадастровий номер: :01:001:0615;

- групу нежитлових приміщень (об`єкт житлової нерухомості) загальною площею

77,67 кв.м.;

- земельну ділянку площею 0,1883 га, кадастровий номер: :05:000:9121.

Поряд з цим 10.04.2024 до суду повернуто матеріали справи №917/1823/23 разом із клопотанням судового експерта про витребування додаткових матеріалів необхідних для проведення експертизи.

Згідно із ч. 1, 3 ст. 230 ГПК України провадження у справі поновлюється за клопотанням учасників справи або за ініціативою суду не пізніше десяти днів з дня отримання судом повідомлення про усунення обставин, що викликали його зупинення. Про поновлення провадження у справі суд постановляє ухвалу. Провадження у справі продовжується із стадії, на якій його було зупинено.

Враховуючи викладене, суд вважає за необхідне поновити провадження у справі з метою розгляду заяви представника Товариства з обмеженою відповідальністю "Будмонтажтелекомсистем" про забезпечення позову.

Дослідивши подану заяву про вжиття заходів забезпечення позову, суд враховує таке.

Згідно із ст. 136 Господарського процесуального кодексу України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

За приписами ст. 140 Господарського процесуального кодексу України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи.

Відповідно до п.п. 1 ч. 1 ст. 137 ГПК України позов, зокрема, забезпечується накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачу і знаходяться у нього чи в інших осіб.

Суд може застосувати кілька заходів забезпечення позову (ч. 3 ст. 137 ГПК України).

Забезпечення позову є засобом, спрямованим на запобігання можливим порушенням майнових прав чи охоронюваних законом інтересів юридичної або фізичної особи, що полягає у вжитті заходів, за допомогою яких у подальшому гарантується виконання судових актів. При цьому сторона, яка звертається з заявою про забезпечення позову, повинна обґрунтувати причини звернення з такою заявою.

З цією метою та з урахуванням загальних вимог, передбачених ст. 74 ГПК України, обов`язковим є подання доказів наявності фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного заходу до забезпечення позову.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 13.08.2021 у справі № 904/4982/21.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, господарський суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення господарського суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку з вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Умовою застосування заходів до забезпечення позову за вимогами майнового характеру є достатньо обґрунтоване припущення, що майно (в тому числі грошові суми, цінні папери тощо), яке є у відповідача на момент пред`явлення позову до нього, може зникнути, зменшитись за кількістю або погіршитись за якістю на момент виконання рішення.

Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову. Про такі обставини може свідчити, зокрема, вчинення відповідачем дій, спрямованих на реалізацію майна чи підготовчі дії до його реалізації, укладення договорів поруки чи застави, тощо (постанови Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 25.09.2019 у справі № 910/7141/13 та від 25.02.2019 у справі № 922/2673/18).

В обґрунтування мотивів поданої заяви про забезпечення позову заявник (позивач) вказує, що у даній справі призначено судову експертизу, тому наявні підстави вважати, що Товариство з обмеженою відповідальністю "Науково-промислова компанія "Хоум-Нет" задля унеможливлення виконання майбутнього рішення суду може відчужити своє нерухоме майно та вивести кошти з банківських рахунків, оскільки справа на експертизі може перебувати тривалий час.

Поряд з цим доказів вчинення Товариством з обмеженою відповідальністю "Науково-промислова компанія "Хоум-Нет" дій, спрямованих на реалізацію майна (нерухомого майна та коштів на рахунках) чи підготовчих дій до його реалізації матеріали поданої заяви про забезпечення позову не містять.

Фактично міркування заявника про можливість ускладнення виконання рішення суду у разі задоволення позовних вимог є лише припущеннями заявника, яке не підтверджено жодними належними та допустимими доказами.

Суд враховує позицію ОП ВС КГС, викладену у постанові від 03.03.2023 у справі № 905/448/22, що у випадку подання позову про стягнення грошових коштів можливість відповідача в будь-який момент як розпорядитися коштами, які знаходяться на його рахунках, так і відчужити майно, яке знаходиться у його власності, є беззаперечною, що в майбутньому утруднить виконання судового рішення, якщо таке буде ухвалене на користь позивача. За таких умов вимога надання доказів щодо очевидних речей (доведення нічим не обмеженого права відповідача в будь-який момент розпорядитися своїм майном) свідчить про застосування судом завищеного або навіть заздалегідь недосяжного стандарту доказування, що порушує баланс інтересів сторін.

У цій же постанові зазначено, що у разі звернення із позовом про стягнення грошових коштів, саме відповідач має доводити недоцільність чи неспівмірність заходів забезпечення, вжиття яких просить в суду позивач, зокрема і ту обставину, що застосовані заходи забезпечення позову створять перешкоди його господарській діяльності.

Поряд з цим покладення обов`язку щодо спростування необхідності у застосуванні заходів забезпечення позову на відповідача не спростовує позицію, викладену постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.02.2020 у справі № 381/4019/18 про те, що необхідність застосування заходів забезпечення випливає з фактичних обставин справи, які свідчать про наявність підстав вважати, що незастосування цього заходу призведе до утруднення чи унеможливлення виконання рішення суду в разі задоволення позову.

Така підстава, як проведення судової експертизи у справі, що може бути довготривалим процесом, не є безумовною підставою для забезпечення позову, а невиконання зобов`язань відповідачем ще потребує доведення, тому не можна розглядати твердження позивача, як безспірні та такі, що обґрунтовують необхідність забезпечення поданого позову.

Крім того, суд враховує також і те, що протягом тривалого судового провадження доказів про відчуження відповідачем майна чи вчинення будь-яких інших дій заявником не надано.

Отже, підсумовуючи вищевикладене, заявником не наведено обґрунтованих мотивів та доказів, на підставі яких суд міг би дійти висновку щодо доцільності та необхідності термінового забезпечення позову, відтак у задоволенні поданої заяви про забезпечення позову слід відмовити.

Відмовляючи у задоволенні заяви позивача про вжиття заходів до забезпечення позову, суд також зауважує, що клопотання про забезпечення позову, яке раніше було відхилено повністю або частково, може бути подано вдруге, якщо змінились певні обставини. Тобто, на заяви про забезпечення позову, в задоволенні яких було відмовлено, не поширюється заборона повторно звертатись до господарського суду.

Керуючись ст.ст. 136, 140, 233, 234, 235, 242, 326 Господарського процесуального кодексу України, суд

У Х В А Л И В :

1. Провадження у справі №917/1823/23 поновити.

2. У задоволенні заяви представника Товариства з обмеженою відповідальністю "Будмонтажтелекомсистем" вих. №б/н від 10.04.2024 (вх. канцелярії суду №01-48/18/24 від 10.04.2024) про вжиття заходів забезпечення позову у справі №917/1823/23 відмовити.

3. Згідно із ст. 235 ГПК України ухвали, постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

4. За приписами ч. 8 ст. 140, п. 4 ч. 1 ст. 255 ГПК України ухвалу про забезпечення позову або про відмову у забезпеченні позову може бути оскаржено до Північно-західного апеляційного господарського суду. Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

5. Відповідно до ч.1 ст. 256 ГПК України апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом десяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

6. Примірник ухвали надіслати до Електронних кабінетів учасників справи.

Дата складання повного тексту ухвали 12.04.2024.

Суддя А.А. Тварковський

віддрук. прим.:

1 - до справи.