ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 квітня 2024 року

м. Київ

cправа № 904/7464/21

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду: Баранця О. М. - головуючого, Кролевець О. А., Студенця В. І.,

за участю секретаря судового засідання Москалика О. В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні касаційну скаргу Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпроенерго"

на ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області

у складі судді Панни С. П.

від 23 травня 2023 року

та на постанову Центрального апеляційного господарського суду

у складі колегії суддів Верхогляд Т. А., Мороза В. Ф., Паруснікова Ю. Б.,

від 13 вересня 2023 року (повний текст складений 18 вересня 2023 року)

у справі за позовом Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпроенерго"

до Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції,

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - Первинна профспілкова організація "Захист праці" в особі відокремленого підрозділу Криворізька Теплова Електрична Станція АТ "ДТЕК Дніпроенерго",

про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,

за участю представників:

від позивача: Батиль Г. М.

від відповідача: Бобровська К. О.

від третьої особи: не з`явились

ВСТАНОВИВ:

1. Короткий зміст позовних вимог.

У серпні 2021 року Акціонерне товариство "ДТЕК Дніпроенерго" звернулося до Господарського суду Дніпропетровської області з позовом до Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, про:

- визнання протиправними реєстраційних дій з державної реєстрації юридичної особи "Профспілкова організація "Захист праці" у Відокремленому підрозділі "Криворізька теплова електрична станція" Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпроенерго", ідентифікаційний номер 43578650;

- визнання протиправним та скасування в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань запису № 0001106 від 26 березня 2020 року, внесеного Південно-східним міжрегіональним управлінням Міністерства юстиції, про реєстрацію юридичної особи "Профспілкова організація "Захист праці" у Відокремленому підрозділі "Криворізька теплова електрична станція" Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпроенерго", ідентифікаційний номер 43578650;

- витребування у Південно-східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції реєстраційної справи юридичної особи "Профспілкова організація "Захист праці" у Відокремленому підрозділі "Криворізька теплова електрична станція" Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпроенерго", ідентифікаційний номер 43578650.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що державна реєстрація юридичної особи "Профспілкова організація "Захист праці" у Відокремленому підрозділі "Криворізька теплова електрична станція" Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпроенерго" була здійснена відповідачем з порушенням вимог чинного законодавства України, що регулює відносини у сфері реєстрації юридичних осіб, оскільки була здійснена на підставі документів, поданих на державну реєстрацію, що не відповідали статті 17 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань» та пунктам 1, 5 розділу ІІ Порядку державної реєстрації юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, що не мають статусу юридичної особи, затвердженого наказом Міністерства юстиції України № 359/5 від 09 лютого 2016 року, а також була здійснена щодо профспілкової організації, яка не була легалізована згідно з вимогами статті 16 Закону України «Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності».

2. Короткий виклад процесуальних обставин.

Господарський суд Дніпропетровської області ухвалою від 25 серпня 2021 року прийняв позовну заяву до розгляду та відкрив провадження у справі № 904/7464/21, ухвалив здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

Господарський суд Дніпропетровської області ухвалою від 06 жовтня 2021 року у справі № 904/7464/21 залишив без розгляду позовну заяву Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпроенерго" до Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції на підставі статті 226 Господарського процесуального кодексу України.

Центральний апеляційний господарський суд постановою від 13 грудня 2021 року, залишеною без змін постановою Верховного Суду від 30 червня 2022 року, скасував ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 06 жовтня 2021 року у справі № 904/7464/21, справу передав на розгляд до Господарського суду Дніпропетровської області.

Господарський суд Дніпропетровської області ухвалою від 29 грудня 2021 року прийняв позовну заяву до розгляду, відкрив провадження у справі, ухвалив здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження та призначив дату підготовчого засідання.

Господарський суд Дніпропетровської області ухвалою від 14 квітня 2022 року залучив до участі у справі третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - Первинну профспілкову організацію "Захист праці" у Відокремленому підрозділі «Криворізька теплова електрична станція» Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпроенерго".

Господарський суд Дніпропетровської області ухвалою від 08 грудня 2022 року залишив без розгляду позовну заяву Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпроенерго" на підставі пункту 3 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України.

Центральний апеляційний господарський суд постановою від 27 березня 2023 року скасував ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 08 грудня 2022 року у справі № 904/7464/21, справу № 904/7464/21 передав на розгляд до Господарського суду Дніпропетровської області.

Господарський суд Дніпропетровської області ухвалою від 04 травня 2023 року прийняв позовну заяву до розгляду, відкрив провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначив дату підготовчого засідання.

3. Короткий зміст заяви про закриття провадження у справі.

22 травня 2023 року до Господарського суду Дніпропетровської області від третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - Профспілкової організації "Захист праці" у Відокремленому підрозділі «Криворізька теплова електрична станція» Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпроенерго" надійшло клопотання про закриття справи, в якому третя особа просила закрити провадження у справі № 904/7464/21 з підстав того, що спір у цій справі має розглядатися в порядку адміністративного судочинства, оскільки позов у цій справі поданий до органу виконавчої влади щодо здійснення останнім безпосередньо своїх владних повноважень.

4. Короткий зміст оскаржуваних ухвали місцевого господарського суду та постанови суду апеляційної інстанції, мотиви їх ухвалення.

Господарський суд Дніпропетровської області ухвалою від 23 травня 2022 року у справі № 904/7464/21 закрив провадження у справі № 904/7464/21 за позовом Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпроенерго" до Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору - Профспілкова організація "Захист праці" у Відокремленому підрозділі «Криворізька теплова електрична станція» Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпроенерго", про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії.

Центральний апеляційний господарський суд ухвалою від 13 вересня 2023 року здійснив заміну сторони відповідача у справі № 904/7464/21 - Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції на його правонаступника - Південне міжрегіональне управління Міністерства юстиції.

Центральний апеляційний господарський суд постановою від 13 вересня 2023 року залишив без змін ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області ухвалою від 23 травня 2022 року у справі № 904/7464/21.

За висновком судів попередніх інстанцій спір у цій справі згідно із заявленими позивачем предметом та підставами позову та визначеним складом сторін не відноситься до юрисдикції господарського суду, а підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства місцевим загальним судом, оскільки позов пред`явлено до органу виконавчої влади щодо здійснення останнім безпосередньо своїх владних повноважень, предметом спору у цій справі є перевірка правомірності здійснення відповідачем державної реєстрації юридичної особи - Профспілкової організації "Захист праці" у Відокремленому підрозділі "Криворізька теплова електрична станція" Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпроенерго", підставою для скасування якої є порушення встановленого законом порядку її проведення.

5. Короткий зміст вимог касаційної скарги.

У касаційній скарзі позивач - Акціонерне товариство "ДТЕК Дніпроенерго" просить скасувати ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області ухвалою від 23 травня 2022 року та постанову Центрального апеляційного господарського суду від 13 вересня 2023 року у справі № 904/7464/21, а справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

6. Узагальнені доводи особи, яка подала касаційну скаргу.

Як на підставу касаційного оскарження судових рішень скаржник послався на абзац 2 частини другої статті 287 Господарського процесуального кодексу України та зазначив про те, що суди попередніх інстанції при ухваленні оскаржуваних ухвали та постанови порушили норми процесуального права, а саме пункт 3 статті 20 та частину четверту статті 236 Господарського процесуального кодексу України, дійшли помилкового висновку про те, що спір у цій справі є публічно-правовим та належить до юрисдикції адміністративних судів, не врахували правові висновки Верховного Суду щодо належності спорів, подібних до цієї справи, до категорії корпоративних, що розглядаються за правилами господарського судочинства, викладені у постановах Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 23 жовтня 2019 року у справі № 815/3364/16 та від 02 лютого 2021 року у справі № 805/4848/16-а, не врахували те, що мотивами звернення позивача до суду у цій справі є необхідність захисту корпоративних та особистих немайнових прав, порушення яких зумовлено здійсненням спірної державної реєстрації всупереч процедурі, встановленій законодавством України. За твердженням скаржника у цій справі оскаржуються реєстраційні дії, стосовно яких існує невирішений корпоративний спір, у межах якого можуть бути розв`язані питання, пов`язані з правомірністю здійснення спірної державної реєстрації профспілкової організації, цей спір не пов`язаний із захистом прав, свобод чи інтересів позивача у сфері публічно-правових відносин від порушень органів державної влади, між сторонами у справі не виникло жодних правовідносин, що стосуються безпосередньо управлінських дій відповідача стосовно позивача, що виключає його розгляд у порядку адміністративного судочинства.

7. Узагальнений виклад позиції інших учасників справи.

Відповідач - Південне міжрегіональне управління Міністерства юстиції у відзиві на касаційну скаргу просить відмовити у задоволені касаційної скарги позивача та залишити без змін ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області ухвалою від 23 травня 2022 року та постанову Центрального апеляційного господарського суду від 13 вересня 2023 року у справі № 904/7464/21, посилаючись на те, що доводи касаційної скарги є безпідставними та необґрунтованими, а висновки судів попередніх інстанцій, викладені в оскаржуваних ухвалі та постанові щодо адміністративної юрисдикції спору у цій справі є правильними.

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - Первинна профспілкова організація "Захист праці" у Відокремленому підрозділі «Криворізька теплова електрична станція» Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпроенерго" у відзиві на касаційну скаргу просить відмовити у задоволенні касаційної скарги та залишити без змін ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області ухвалою від 23 травня 2022 року та постанову Центрального апеляційного господарського суду від 13 вересня 2023 року у справі № 904/7464/21, посилаючись на те, що висновки судів попередніх інстанцій, викладені в оскаржуваних ухвалі та постанові щодо адміністративної юрисдикції спору у цій справі є правильними, а скаржник, зазначаючи про необхідність захисту його корпоративних та особистих немайнових прав, порушення яких зумовлено здійсненням спірної державної реєстрації первинної профспілкової організації «ППО «Захист праці», не зазначив, які саме його корпоративні права та особисті майнові права порушені спірною державною реєстрацією.

Позиція Верховного Суду.

8. Оцінка аргументів учасників справи і висновків судів попередніх інстанцій.

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду, розглянувши касаційну скаргу, дослідивши наведені скаржником у касаційній скарзі доводи та підстави касаційного оскарження судових рішень, доводи відповідача та третьої особи, наведені у відзивах на касаційну скаргу, перевіривши правильність застосування та дотримання судами попередніх інстанцій норм матеріального та процесуального права вважає, що касаційна скарга підлягає задоволенню з огляду на таке.

Відповідно до статті 124 Конституції України правосуддя в Україні здійснюють виключно суди. Юрисдикція судів поширюється на будь-який юридичний спір та будь-яке кримінальне обвинувачення. У передбачених законом випадках суди розглядають також інші справи.

За статтею 125 Конституції України судоустрій в Україні будується за принципами територіальності та спеціалізації і визначається законом.

Судова юрисдикція - це інститут права, покликаний розмежувати між собою компетенцію як різних ланок судової системи, так і різних видів судочинства - цивільного, кримінального, господарського та адміністративного.

Критеріями розмежування судової юрисдикції, тобто передбаченими законом умовами, за яких певна справа підлягає розгляду за правилами того чи іншого виду судочинства, є суб`єктний склад правовідносин, предмет спору та характер спірних матеріальних правовідносин. Крім того, таким критерієм може бути пряма вказівка в законі на вид судочинства, в якому розглядається визначена категорія справ.

Такі висновки Верховного Суду містяться у постановах Великої Палати Верховного Суду від 12 січня 2021 року у справі № 127/21764/17, від 23 березня 2021 року у справі 367/4695/20, а також від 02 серпня 2023 року у справі № 925/1741/21).

Як встановили суди попередніх інстанцій спір у цій справі виник між позивачем - Акціонерним товариством "ДТЕК Дніпроенерго" та відповідачем - Південно-Східним міжрегіональним управління Міністерства юстиції та стосується (предмет спору):

- визнання протиправними реєстраційних дій з державної реєстрації юридичної особи Профспілкова організація "Захист праці" у відокремленому підрозділі "Криворізька Теплова Електрична Станція АТ "ДТЕК Дніпроенерго";

- визнання протиправним та скасування в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (далі по тексту - ЄДР) запису № 0001106 від 26.03.2020, внесеного Південним-Східним міжрегіональним управлінням Міністерства юстиції (м. Дніпро), про реєстрацію юридичної особи Профспілкова організація "Захист праці" у відокремленому підрозділі "Криворізька Теплова Електрична Станція АТ "ДТЕК Дніпроенерго";

- витребування у Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції реєстраційної справи юридичної особи Профспілкова організація "Захист праці" у відокремленому підрозділі "Криворізька Теплова Електрична Станція АТ "ДТЕК Дніпроенерго".

Як вбачається з оскаржуваних судових рішень суди попередніх інстанцій дійшли висновку про те, що спір у цій справі за визначеними позивачем предметом та підставами позову і складом сторін підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства.

Однак, Верховний Суд вважає зазначені висновки судів помилковими та такими, що зроблені з неправильним застосуванням та порушенням норм процесуального права, без урахування висновків Верховного Суду.

Відповідно до частини першої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно з пунктами 1, 2 частини першої статті 4 Кодексу адміністративного судочинства України адміністративна справа - переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір; публічно-правовий спір - спір, у якому: хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв`язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій; або хоча б одна сторона надає адміністративні послуги на підставі законодавства, яке уповноважує або зобов`язує надавати такі послуги виключно суб`єкта владних повноважень, і спір виник у зв`язку із наданням або ненаданням такою стороною зазначених послуг; або хоча б одна сторона є суб`єктом виборчого процесу або процесу референдуму і спір виник у зв`язку із порушенням її прав у такому процесі з боку суб`єкта владних повноважень або іншої особи.

За змістом пункту 1 частини першої статті 19 Кодексу адміністративного судочинства України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

Згідно з пунктом 7 частини першої статті 4 Кодексу адміністративного судочинства України суб`єкт владних повноважень - орган державної влади (у тому числі без статусу юридичної особи), орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг.

Отже, до компетенції адміністративних судів належать спори фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень, предметом яких є перевірка законності рішень, дій чи бездіяльності такого суб`єкта, прийнятих або вчинених ним при здійсненні владних управлінських функцій, крім спорів, для яких законом установлений інший порядок судового вирішення.

Публічно-правовий спір має особливий суб`єктний склад. Участь суб`єкта владних повноважень є обов`язковою ознакою для того, щоб класифікувати спір як публічно-правовий. Проте сама собою участь у спорі суб`єкта владних повноважень не дає підстав ототожнювати спір із публічно-правовим та відносити його до справ адміністративної юрисдикції. Під час визначення предметної юрисдикції справ суди повинні виходити із суті права та/або інтересу, по захист якого звернулася особа, заявлених вимог, характеру спірних правовідносин.

Такі висновки викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 16 листопада 2022 року у справі № 911/3135/20.

Велика Палата Верховного Суду неодноразово зазначала про те, що публічно-правовим вважається, зокрема, спір, у якому одна зі сторін виконує публічно-владні управлінські функції, тобто хоча б один суб`єкт законодавчо вповноважений владно керувати поведінкою іншого суб`єкта, а останній відповідно зобов`язаний виконувати вимоги та приписи такого владного суб`єкта, у яких одна особа може вказувати або забороняти іншому учаснику правовідносин певну поведінку, давати дозвіл на передбачену законом діяльність тощо. Необхідною ознакою суб`єкта владних повноважень є виконання ним публічно-владних управлінських функцій саме в тих правовідносинах, у яких виник спір (постанови Великої Палати Верховного Суду від 23 травня 2018 року у справі № 914/2006/17 (пункти 5.7., 5.8.), від 04 вересня 2018 року у справі № 823/2042/16 (пункти 28 - 30), від 02 квітня 2019 року у справі № 137/1842/16-а, від 17 червня 2020 року у справі № 826/10249/18 (пункт 19)).

Як вбачається, спірні правовідносини у цій судовій справі стосуються правомірності здійснення державної реєстрації юридичної особи - Профспілкової організації «Захист праці» у відокремленому підрозділі «Криворізька Теплова Електрична Станція» Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпроенерго» та виникли між юридичною особою - підприємством, на якому була створена зазначена профспілкова організація, (позивач) та державним реєстратором, що здійснив державну реєстрацію профспілкової організації, (відповідач).

Водночас у спірних правовідносинах у цій справі державний реєстратор, здійснюючи державну реєстрацію юридичної особи - Профспілкової організації «Захист праці» у відокремленому підрозділі «Криворізька Теплова Електрична Станція» Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпроенерго», не був законодавчо вповноважений владно керувати поведінкою позивача, указувати або забороняти йому певну поведінку, давати дозвіл на передбачену законом діяльність, а позивач відповідно не був зобов`язаний виконувати вимоги та приписи державного реєстратора.

З огляду на викладене спір у цій справі не відповідає наведеним вище критеріям публічно-правового спору, напрацьованим Великою Палатою Верховного Суду, а ця справа не підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства.

Однак, суди попередніх інстанцій не врахували зазначені вище висновки Верховного Суду, з огляду на що дійшли помилкового висновку про те, що спір у цій справі підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства.

Як вбачається позивач у цій справі оспорює правомірність здійснення державної реєстрації юридичної особи - Профспілкової організації «Захист праці» у відокремленому підрозділі «Криворізька Теплова Електрична Станція» Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпроенерго», посилаючись на те, що державна реєстрація зазначеної профспілкової організації була здійснена державним реєстратором з порушенням вимог чинного законодавства України, що регулює відносини у сфері реєстрації юридичних осіб, оскільки була здійснена на підставі документів, поданих на державну реєстрацію, що не відповідали статті 17 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань» та пунктам 1, 5 розділу ІІ Порядку державної реєстрації юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, що не мають статусу юридичної особи, затвердженого наказом Міністерства юстиції України № 359/5 від 09 лютого 2016 року, а також була здійснена щодо профспілкової організації, яка не була легалізована згідно з вимогами статті 16 Закону України «Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності».

Відповідно до частини четвертої статті 91 Цивільного кодексу України цивільна правоздатність юридичної особи виникає з моменту її створення і припиняється з дня внесення до єдиного державного реєстру запису про її припинення.

Отже, спір про скасування державної реєстрації припинення юридичної особи (як і спір про скасування державної реєстрації юридичної особи) є спором про наявність або відсутність цивільної правоздатності й господарської компетенції (можливості мати господарські права та обов`язки), не є спором з державним реєстратором про спонукання останнього внести відповідний запис до ЄДР. Цей спір не є спором у сфері публічно-правових відносин, у тому числі якщо він виник у зв`язку з протиправним внесенням до ЄДР державним реєстратором запису про проведення державної реєстрації юридичної особи; не є спором, що виникає із цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин; не є спором, що виникає у зв`язку зі здійсненням господарської діяльності.

При цьому процесуальне законодавство не визначає юрисдикційну належність такого спору.

Велика Палата Верховного Суду, заповнюючи цю прогалину закону, у постановах від 20 вересня 2018 року у справі № 813/6286/15 (провадження № 11-576апп18), від 06 лютого 2019 року у справі № 462/2646/17 (провадження № 11-1272апп18) зазначила, що подібні спори є найбільш наближеними до спорів, пов`язаних з діяльністю або припиненням діяльності юридичної особи (пункт 3 частини першої статті 20 Господарського процесуального кодексу України), а тому повинні розглядатися за правилами господарського судочинства.

Такий спір має вирішуватися за правилами Господарського процесуального кодексу України незалежно від суб`єктного складу за місцезнаходженням юридичної особи (частина шоста статті 30 Господарського процесуального кодексу України).

Такі висновки Великої Палати Верховного Суду викладені у постановах від 17 червня 2020 року у справі № 826/10249/18 (пункти 33 - 37) та від 16 листопада 2022 року у справі № 911/3135/20 (пункти 812., 8.13.)

Верховний Суд зазначає про те, що наведені висновки Великої Палати Верховного Суду є також застосовними у спорах, що виникли у зв`язку з протиправним внесенням до ЄДР записів про проведення державної реєстрації юридичних осіб, у тому числі професійних спілок, про що також зазначила Велика Палата Верховного Суду в ухвалі від 23січня 2024 року у цій справі.

З огляду на викладене, Верховний Суд зазначає про те, що спір у цій справі відноситься до юрисдикції господарських судів та підлягає розгляду за правилами господарського судочинства.

Відповідно до частини четвертої статті 236 Господарського процесуального кодексу України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Однак, суди попередніх інстанції не врахували зазначені вище висновки Верховного Суду, з огляду на що дійшли помилкового висновку про те, що спір у цій справі не відноситься до юрисдикції господарського суду.

Верховний Суд погоджується з доводами позивача, викладеними у касаційній скарзі, про те, що суди попередніх інстанцій допустили порушення норм процесуального права, зокрема пункту 3 статті 20 Господарського процесуального кодексу України та частини четверту статті 236 Господарського процесуального кодексу України. Однак, Верховний Суд зазначає про те, що скаржник безпідставно послався на неврахування судами попередніх інстанцій висновків Верховного Суду щодо застосування пункту 3 статті 20 Господарського процесуального кодексу України, викладених у постановах Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 23 жовтня 2019 року у справі № 815/3364/16 та від 02 лютого 2021 року у справі № 805/4848/16-а.

У справах № 815/3364/16 та № 805/4848/16-а, вирішуючи спори, що виникли у зв`язку зі стверджуваним протиправним внесенням у 2015 та 2016 роках до ЄДР державними реєстраторами записів про проведення державної реєстрації юридичних осіб (профспілкових організацій), Касаційний адміністративний суд у складі Верховного Суду застосував пункт 4 частини першої статті 12 Господарського процесуального кодексу України в редакції, що діяла до викладення цього Кодексу в новій редакції Законом України від 03 жовтня 2017 року № 2147-VIII «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів», який набрав чинності 15 грудня 2017 року. Натомість у справі, що розглядається, Акціонерне товариство «ДТЕК Дніпроенерго» у поданому ним позові серед іншого просить визнати протиправним та скасувати в ЄДР запис про державну реєстрацію профспілкової організації, який внесений 26 березня 2020 року, а також за змістом касаційної скарги посилається на порушення судами пункту 3 частини першої статті 20 Господарського процесуального кодексу України у редакції, чинній з 15 грудня 2017 року, що відрізняється від пункту 4 частини першої статті 12 цього Кодексу України в попередній редакції.

Отже, висновки Верховного Суду, викладені у постановах Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 23 жовтня 2019 року у справі № 815/3364/16 та від 02 лютого 2021 року у справі № 805/4848/16-а, не стосуються застосування пункту 3 статті 20 Господарського процесуального кодексу України, з огляду на що посилання скаржника на ці висновки Верховного Суду як на висновки щодо застосування цієї норми процесуального права є безпідставними.

Разом з цим, Велика Палата Верховного Суду в ухвалі від 23 січня 2024 року у цій справі зазначила про те, що висновки Верховного Суду, викладені у постановах Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 23 жовтня 2019 року у справі № 815/3364/16 та від 02 лютого 2021 року у справі № 805/4848/16-а, не суперечать висновкам Великої Палати Верховного Суду, викладеним у підпунктах 8.12. та 8.13. постанови від 06 листопада 2022 року у справі № 911/3135/20, які підлягають врахуванню судами під час вирішення подібних спорів як остання правова позиція Великої Палати Верховного Суду (схожі висновки викладені у пункті 143 постанови Великої Палати Верховного Суду від 08 серпня 2023 року у справі № 910/8115/19 (910/13492/21)).

9. Висновки за результатами розгляду касаційної скарги.

Відповідно до пункту 2 частин першої статті 308 Господарського процесуального кодексу України суд касаційної інстанції за результатами розгляду касаційної скарги має право скасувати судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій повністю або частково і передати справу повністю або частково на новий розгляд, зокрема за встановленою підсудністю або для продовження розгляду;

Згідно з частиною шостою статті 310 Господарського процесуального кодексу України підставою для скасування судових рішень суду першої та апеляційної інстанцій і направлення справи для продовження розгляду є порушення норм матеріального чи процесуального права, що призвели до постановлення незаконної ухвали суду першої інстанції та (або) постанови суду апеляційної інстанції, що перешкоджають подальшому провадженню у справі.

Враховуючи те, що оскаржувані позивачем судові рішення про закриття провадження у справі ухвалені судами попередніх інстанцій з порушенням норм процесуального права, з порушенням правил предметної та суб`єктної юрисдикції господарських судів та перешкоджають подальшому провадженню у справі, ці судові рішення (ухвала Господарського суду Дніпропетровської області від 23 травня 2023 року та постанова Центрального апеляційного господарського суду від 13 вересня 2023 року у цій справі) підлягають скасуванню з передачею справи № 904/7464/21 до Господарського суду Дніпропетровської області для продовження розгляду.

10. Судові витрати.

Відповідно до підпунктів «б», «в» пункту 4 частини першої статті 315 Господарського процесуального кодексу України у резолютивній частині постанові суду касаційної інстанції повинен бути зазначений новий розподіл судових витрат, понесених у зв`язку із розглядом справи у суді першої інстанції та апеляційної інстанції, - у разі скасування рішення та ухвалення нового рішення або зміни рішення, а також розподіл судових витрат, понесених у зв`язку з переглядом справи у суді касаційної інстанції.

Згідно з частиною чотирнадцятою статті 129 Господарського процесуального кодексу України якщо суд апеляційної, касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.

Враховуючи те, що Верховний Суд не змінює оскаржувані судові рішення та не ухвалює нове рішення, а скасовує оскаржувані ухвалу місцевого господарського суду та постанову суду апеляційної інстанції з передачею справи до місцевого господарського суду для продовження розгляду, розподіл судових витрат у справі, зокрема і сплаченого за подання апеляційної / касаційної скарги, здійснює господарський суд, який приймає рішення за результатами розгляду справи, керуючись загальними правилами розподілу судових витрат.

Керуючись статтями 300, 301, 308, 310, 314, 315, 317 Господарського процесуального кодексу України, суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Касаційну скаргу Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпроенерго" задовольнити.

2. Ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 23 травня 2023 року та постанову Центрального апеляційного господарського суду від 13 вересня 2023 року у справі № 904/7464/21 скасувати.

3. Справу № 904/7464/21 передати до Господарського суду Дніпропетровської області для продовження розгляду.

4. Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття є остаточною та оскарженню не підлягає.

Головуючий О. Баранець

Судді О. Кролевець

В. Студенець