УХВАЛА

11 квітня 2024 року

м. Київ

cправа № 923/1281/20

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Жайворонок Т.Є. - головуючого, Ємця А.А., Малашенкової Т.М.

перевіривши матеріали касаційної скарги Приватного підприємства «ЕКСТРА-БУД»

на постанову Південно-Західного апеляційного господарського суду від 21.02.2024

за позовом Приватного підприємства «ЕКСТРА-БУД»

до Департаменту розвитку територій Херсонської обласної державної адміністрації

про стягнення 1 075 371,78 грн,

ВСТАНОВИВ:

22.03.2024 Приватне підприємство «ЕКСТРА-БУД» (далі - ПП «ЕКСТРА-БУД») звернулось на електронну адресу Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду з касаційною скаргою на постанову Південно-Західного апеляційного господарського суду від 21.02.2024. Одночасно ним подано клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження спірного судового акта.

Перевіривши матеріали касаційної скарги та клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження спірного судового акта, Суд дійшов висновку про повернення їх скаржнику з огляду на таке.

Відповідно до статті 289 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) касаційна скарга подається безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Абзацом першим частини восьмої статті 6 ГПК України передбачено, що реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі (далі - ЄСІТС) або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі.

Частинами п`ятою, шостою статті 42 ГПК України встановлено, що документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням ЄСІТС, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом; процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням ЄСІТС в порядку, визначеному Положенням про ЄСІТС та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Відповідно до частини третьої статті 290 ГПК України касаційна скарга підписується особою, яка подає скаргу, або її представником.

Приписами частини четвертої статті 292 ГПК України передбачено повернення касаційної скарги, якщо касаційна скарга не приймається до розгляду і повертається судом також, якщо касаційна скарга подана особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписана, підписана особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не зазначено; в разі порушення заявником вимоги щодо способу звернення до суду.

За приписами частин першої, шостої статті статті 6 ГПК України (у редакції Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в ЄСІТС або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами" від 29.06.2023 № 3200-IX, з урахуванням змін) у господарських судах функціонує ЄСІТС; адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в ЄСІТС або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в ЄСІТС або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Частиною восьмою статті 6 ГПК України встановлено, що реєстрація в ЄСІТС або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі; особа, яка зареєструвала електронний кабінет в ЄСІТС або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, може подавати процесуальні, інші документи, вчиняти інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою ЄСІТС або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, з використанням власного електронного підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронні довірчі послуги", якщо інше не передбачено цим Кодексом; особливості використання електронного підпису в ЄСІТС або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, визначаються Положенням про ЄСІТС та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Таким чином, процесуальне законодавство передбачає спосіб звернення до суду шляхом подання процесуальних документів - в паперовій формі або в електронній формі виключно за допомогою ЄСІТС.

Пунктом 24 Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) ЄСІТС, затвердженого рішенням Вищої ради правосуддя від 17.08.2021 № 1845/0/15-21 (далі - Положення) передбачено, що підсистема "Електронний суд" - підсистема ЄСІТС, що забезпечує можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, між користувачем цієї підсистеми та Вищою радою правосуддя, а також отримувати інформацію про стан і результати розгляду таких документів чи інші документи.

Документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо), пов`язані з розглядом справ у суді, можуть подаватися до суду в електронній формі виключно з використанням підсистеми "Електронний суд", якщо інше не визначено процесуальним законодавством чи цим Положенням (пункт 25 Положення).

Електронні документи створюються із застосуванням вбудованого текстового редактора шляхом заповнення форм документів, передбачених Інструкцією користувача Електронного суду, підписуються кваліфікованим електронним підписом (підписами) його підписувача (підписувачів) та надсилаються засобами відповідної підсистеми ЄСІТС (пункт 26 Положення).

До створених в Електронному суді документів користувачі можуть додавати інші файли (зображення, відеофайли тощо). Відповідні додані файли (додатки) підписуються кваліфікованим електронним підписом користувачів разом зі створеними в Електронному суді документами, до яких вони додаються.

Технічні вимоги щодо форм електронних документів та їхніх додатків, обмеження щодо їхнього розміру, формату та інших характеристик встановлюються Інструкцією користувача Електронного суду (пункт 27 Положення).

Пунктом 10 Положення передбачено, що адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої Електронні кабінети в ЄСІТС в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої Електронні кабінети в ЄСІТС у добровільному порядку.

Вимога про звернення до суду через підсистеми ЄСІТС є обов`язковою для осіб, визначених пунктом 10 Положення про ЄСІТС, та тих осіб, які добровільно зареєстрували офіційні електронні адреси в ЄСІТС.

Альтернативою звернення учасників справи до суду з позовними заявами, скаргами та іншими визначеними законом процесуальними документами, оформленими в паперовій формі та підписаними безпосередньо учасником справи або його представником, є звернення з процесуальними документами в електронній формі з обов`язковим їх скріпленням власним електронним підписом учасника справи через підсистему "Електронний кабінет".

Суд звертає увагу, що у постанові Великої Палати Верховного Суду від 13.09.2023 у справі № 204/2321/22 підтверджено необхідність дотримання вищевикладених положень адвокатами, нотаріусами, приватними виконавцями, судовими експертами, державними органами та органами місцевого самоврядування, суб`єктами господарювання державного та комунального секторів економіки, які реєструють свої офіційні електронні адреси в ЄСІТС в обов`язковому порядку.

Отже, надсилання процесуальних документів до Верховного Суду в електронному вигляді передбачає використання сервісу "Електронний суд", розміщеного за посиланням: https://cabinet.court.gov.ua/login, з попередньою реєстрацією офіційної електронної адреси (електронного кабінету) та з обов`язковим використанням власного електронного підпису.

Із матеріалів касаційної скарги та клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження убачається, що вони 22.03.2024 надіслані ПП «ЕКСТРА-БУД» на електронну адресу Касаційного господарського суду. До них додано роздруківку перевірки кваліфікованого електронного підпису, однак такий підпис вчинено без використання підсистем "Електронний суд" та "Електронний кабінет". Матеріали касаційної скарги та клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження не містять відомостей про підписання документів електронним цифровим підписом із застосування посиленого сертифіката відкритого ключа та доказів перевірки електронного цифрового підпису, накладеного на касаційну скаргу та клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження, із використанням підсистеми "Електронний суд", що позбавляє суд можливості встановити дотримання заявником вимог щодо обов`язкового підписання процесуального документа особою, яка її подає, та свідчить про використання заявником непередбаченого чинним процесуальним законодавством способу звернення до Верховного Суду із касаційною скаргою та клопотанням про поновлення строку на касаційне оскарження.

З огляду на наведене, касаційна скарга та клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження ПП «ЕКСТРА-БУД» у справі № 923/1281/20 надіслані на електронну адресу Суду, подані у спосіб, не передбачений ГПК України, підлягають поверненню скаржнику.

23.03.2024 ПП «ЕКСТРА-БУД» звернулось до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду з аналогічною касаційною скаргою на постанову Південно-Західного апеляційного господарського суду від 21.02.2024 (повний текст постанови виготовлено 26.02.2024) у справі 923/1281/20. Крім того, заявило клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження спірного судового акта.

За результатами розгляду матеріалів касаційної скарги Верховний Суд дійшов висновку про залишення її без руху з огляду на таке.

Постанова Південно-Західного апеляційного господарського суду ухвалена 21.01.2024, повний текст виготовлено 26.02.2024. Отже, строк для звернення з касаційною скаргою сплинув 18.03.2024. Позивач звернувся з касаційною скаргою лише 23.03.2024, тобто з пропуском строку 5 днів. У касаційній скарзі поважність причин пропуску строку мотивоване тим, що повний текст постанови Південно-Західного апеляційного господарського суду від 21.02.2024 отримано скаржником 28.02.2024. Між тим, у період з 26.02.2024 по 01.03.2024 представник скаржника - адвокат Селіванов Сергій Анатолійович (далі - Селіванов С.А.) захворів (копія Print Screen медичного висновку з електронної системи Diia про тимчасову непрацездатність від 26.02.2024 долучено до касаційної скарги). Скаржник просить врахувати, що у зв`язку з військового агресією російської федерації проти України триває воєнний стан та постійні обстріли території України, зокрема Одеси та Одеської області.

Дослідивши доводи касаційної скарги стосовно поважності пропуску строку на касаційне оскарження спірних судових актів, колегія суддів зазначає про таке.

Відповідно до частин першої та другої статті 288 ГПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення; якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, що оскаржується, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення; учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Зважаючи на зміст вказаної статті, суд касаційної інстанції дійшов висновку про неповажність причин пропуску ПП «ЕКСТРА-БУД» строку на касаційне оскарження у справі № 923/1281/20, оскільки скаржником не обґрунтовано належним чином неможливість вчасного звернення з касаційною скаргою протягом встановленого господарським процесуальним законодавством строку, як і не надано належних доказів неможливості оскарження спірного судового акта з дати його отримання власне юридичною особою позивача (ПП «ЕКСТРА-БУД»). Доводи скаржника про неспроможність вчасно підготувати касаційну скаргу його адвокатом Селівановим С.А., за обставин хвороби останнього, колегією суддів відхиляються. Вказана аргументація не доводить поважність причини пропуску процесуального строку, а свідчить про невжиття скаржником всіх необхідних заходів для дотримання вимог процесуального законодавства, встановлених для звернення з касаційною скаргою. Між тим, процесуальне законодавство не обмежує скаржника у праві вибору адвоката з метою отримання кваліфікованої вчасної правової допомоги. Відтак, можливість невідкладного у межах розумного строку на оскарження судового акту апеляційної інстанції залежала виключно від волевиявлення самого скаржника, тобто мала суб`єктивний характер. Інших обставин, які об`єктивно перешкоджали скаржнику реалізувати своє право на подання касаційної скарги упродовж розумного строку, ним не наведено.

Крім того, посилання скаржника на введення на території України воєнного стану не є безумовним доказом наявності поважних причин пропуску строку на касаційне оскарження.

Згідно з частиною третьою статті 292 ГПК України касаційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 288 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку.

Враховуючи, що касаційна скарга позивача подана після закінчення строків, установлених статтею 288 ГПК України, а підстави, щодо поновлення строку на касаційне оскарження визнані неповажними, суд касаційної інстанції в порядку частини третьої статті 292 ГПК України залишає вказану касаційну скаргу на постанову Південно-Західного апеляційного господарського суду від 21.02.2024 у справі № 923/1281/20 без руху.

При цьому суд касаційної інстанції зазначає, що ПП «ЕКСТРА-БУД» протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку та надати докази на підтвердження своїх доводів щодо поновлення строку на оскарження або навести інші підстави для поновлення строку.

Суд також вважає за необхідне звернути увагу скаржника на те, що неусунення названих недоліків протягом установленого строку матиме наслідком відмову у відкритті касаційного провадження на підставі пункту 4 частини першої статті 293 ГПК України.

Керуючись статтями 174, 234, 288, 290, 292 Господарського процесуального кодексу України, Касаційний господарський суд, -

УХВАЛИВ:

1. Касаційну скаргу та клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження від 22.03.2024 Приватного підприємства «ЕКСТРА-БУД» на постанову Південно-Західного апеляційного господарського суду від 21.02.2024 зі справи № 923/1281/20 повернути скаржнику.

2. Касаційну скаргу від 23.03.2024 Приватного підприємства «ЕКСТРА-БУД» на постанову Південно-Західного апеляційного господарського суду від 21.02.2024 зі справи № 923/1281/20 залишити без руху.

3. Надати Приватному підприємству «ЕКСТРА-БУД» строк для усунення недоліків касаційної скарги тривалістю не більше 10 днів з дня вручення цієї ухвали.

4. Роз`яснити Приватному підприємству «ЕКСТРА-БУД», що у разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали судом буде відмовлено у відкритті касаційного провадження на підставі пункту 4 частини першої статті 293 ГПК України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Головуючий суддя Т. Є. Жайворонок

Судді: А.А. Ємець

Т.М. Малашенкова