ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
УХВАЛА

про залишення позову без розгляду

"03" квітня 2024 р.м. Одеса Справа № 916/518/24

Господарський суд Одеської області у складі судді Мостепаненко Ю.І.

при секретарі судового засідання Петровій О.О.,

за участю представників сторін:

від позивача не з`явився,

від відповідача - Мокрова А.В. (в порядку самопредставництва),

від третьої особи не з`явився,

розглянувши справу №916/518/24

за позовом Колективного науково-виробничого підприємства ТРІБОТЕХНІКА (54056, м. Миколаїв, вул. Новозаводська, буд. 46/1; )

до відповідача Південного міжобласного територіального відділення Антимонопольного комітету України (65107, м. Одеса, вул. Канатна, буд. 83, )

за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача - Товариства з обмеженою відповідальністю Мале виробниче багатогалузеве підприємство Тандем (56500, Миколаївська обл., м. Вознесенськ, вул. Танасчишина, 26, )

про визнання частково недійсним та скасування рішення

ВСТАНОВИВ:

12.02.2024 року Колективне науково-виробничого підприємство ТРІБОТЕХНІКА звернулось до Господарського суду Одеської області через систему Електронний суд з позовною заявою до Південного міжобласного територіального відділення Антимонопольного комітету України, в якій просить суд визнати рішення адміністративної колегії Південного міжобласного територіального відділення Антимонопольного комітету України від 10.10.2023 року № 65/55-р/к у справі № 17-02/2021 недійсним та скасувати його в частині притягнення Колективного науково-виробниче підприємства Тріботехніка до відповідальності про порушення законодавства про захист економічної конкуренції та стягнення штрафу у розмірі 68 000 (шістдесят вісім тисяч) гривень.

Позовні вимоги КНВП ТРІБОТЕХНІКА обґрунтовані неповним з`ясуванням відповідачем обставин, які мають значення для справи, і невідповідністю висновків, викладених у рішенні, обставинам справи № 17-02/2021 про порушення законодавства про захист економічної конкуренції.

При цьому, Колективне науково-виробниче підприємство ТРІБОТЕХНІКА в позовній заяві зазначило в якості третьої особи Товариство з обмеженою відповідальністю Мале виробниче багатогалузеве підприємство Тандем, стосовно якого також було прийнято оскаржуване рішення.

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 19.02.2024 позовну заяву Колективного науково-виробничого підприємства ТРІБОТЕХНІКА залишено без руху та встановлено позивачу десятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху шляхом надання до суду якісно відсканованих копій документів, доданих до позовної заяви: 4. Додаток 1.pdf - номера аркушів: 4-8, 11, 14, 16-21 та до додатку до позовної заяви 5. Додаток 2.pdf - номера аркушів: 2, 4 12.

26.02.2024 до суду від Колективного науково-виробничого підприємства ТРІБОТЕХНІКА надійшла заява про усунення недоліків (вх.№7631/24), до якої заявником додано додаток 1 до рішення ПМ ТВ АМКУ від 10.10.2023.pdf, додаток 2 ч(1) стр.1-17.pdf, додаток 2 ч.(2) стр. 18-34.pdf.

Також, 26.02.2024 до суду від Колективного науково-виробничого підприємства ТРІБОТЕХНІКА надійшло клопотання про витребування доказів (вх.№7633/24), в якому заявник просив витребувати у відповідача для огляду у судовому засіданні оригінал рішення від 10.10.2023 року № 65/55-р/к Про порушення законодавства про захист економічної конкуренції та накладання штрафу з додатком 1 на 3 арк. та додатком 2 на 34 арк. та можливості отримання належної якості копії документів, а також витребувати у відповідача для огляду у судовому засіданні матеріали справи №17-02/2021 про порушення законодавства про захист економічної конкуренції та накладення штрафу.

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 04.03.2024 прийнято до розгляду позовну заяву Колективного науково-виробничого підприємства ТРІБОТЕХНІКА та відкрито провадження у справі №916/518/24 за правилами загального позовного провадження із призначенням підготовчого засідання на 03.04.2024 року о 12 год. 30 хв., наразі сторін викликано у підготовче засідання на 03.04.2024 року. При цьому вказаною ухвалою суду до участі у справі №916/518/24 залучено в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - Товариство з обмеженою відповідальністю Мале виробниче багатогалузеве підприємство Тандем. Також, у вказаній ухвалу суду запропоновано Південному міжобласному територіальному відділенню Антимонопольного комітету України: надати суду матеріали справи №17-02/2021, на підставі яких було прийнято рішення адміністративною колегією Південного міжобласного територіального відділення Антимонопольного комітету України від 10.10.2023 року №65/55-р/к Про порушення законодавства про захист економічної конкуренції та накладання штрафу, а також подати відзив на позов протягом 15 днів з дня вручення даної ухвали суду. Поряд з цим в ухвалі суду позивачу запропоновано протягом 10 днів з дня отримання відзиву на позов відповіді на відзив, оформлений відповідно до вимог ст.ст.166, 184 ГПК України.

18.03.2024 від Південного міжобласного територіального відділення Антимонопольного комітету України до господарського суду надійшов відзив на позовну заяву (вх. № 11326/24), в якому відповідач заперечує проти позову та просить відмовити у задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

У підготовче засідання, призначене на 03.04.2024 року, представник позивача не з`явився з невідомих причин.

Наразі, у підготовчому засіданні 03.04.2024 року відповідач надав суду на огляд матеріали справи №17-02/2021 про порушення законодавства про захист економічної конкуренції та накладення штрафу, та оригінал рішення № 65/22-р/к від 10.10.2023 з додатками, клопотання (вх. № 13924/24) про долучення до матеріалів справи копії оскаржуваного рішення з додатками, яке задоволено судом, - з огляду на що заявлене позивачем клопотання (вх. № 7633/24 від 26.02.2024) судом залишено без задоволення.

Між тим, з огляду на неявку в підготовче засідання 03.04.2024 р. представника позивача, повідомленого судом належним чином, суд вважає неможливим подальший розгляд справи.

Наразі позивач не надав доказів поважності причин нез`явлення представника, будь-яких клопотань або заяв про розгляд справи за його відсутності від позивача не надходила, хоча з урахуванням обставин справи сторони викликались у підготовче засідання. Так, нез`явлення позивача перешкоджає вирішенню спору по суті та встановленню дійсних правовідносин між сторонами.

Поряд з цим, суд зазначає, що відповідно до частини першої статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод від 04.11.1950 р. кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Згідно ст. 2 Закону України Про судоустрій і статус суддів суд здійснює правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Частиною першою статті 8 Закону України Про судоустрій і статус суддів передбачено, що ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до юрисдикції якого вона віднесена процесуальним законом.

Водночас порядок звернення до господарського суду, а також здійснення судового провадження у господарській справі регламентовано відповідними нормами процесуального права ГПК України.

Відповідно до ч. 1-4 ст. 13 ГПК України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Згідно зі статтею 14 ГПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Відповідно до частини першої статті 41 ГПК України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони та треті особи.

Відповідно до пункту 2 частини 1 та пункту 2 частини 2статті 42 Господарського процесуального кодексу України учасники справи мають право, зокрема подавати докази; брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом; брати участь у дослідженні доказів; ставити питання іншим учасникам справи, а також свідкам, експертам, спеціалістам; і разом з тим учасники справи зобов`язані з`явитися за викликом суду в судове засідання, якщо їх явка визнана обов`язковою, а також зобов`язані сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи.

Відповідно до частини 1 статті 43 Господарського процесуального кодексу України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами.

Згідно із статтею 181 Господарського процесуального кодексу України для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання. Дата і час підготовчого засідання призначаються суддею з урахуванням обставин справи і необхідності вчинення відповідних процесуальних дій.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 ГПК України підготовче засідання проводиться за правилами, передбаченими ст. 196-205 цього Кодексу, з урахуванням особливостей підготовчого засідання, встановлених цією главою.

Підстави для відкладення розгляду справи у підготовчому судовому засіданні передбачені частиною 2 статті 183, частиною 2 статті 202 Господарського процесуального кодексу України.

Зокрема, відповідно до частини 2 статті 185 Господарського процесуального кодексу України суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим Кодексом строку підготовчого провадження у випадках: 1) визначених частиною другою статті 202 цього Кодексу; 2) залучення до участі або вступу у справу третьої особи, заміни неналежного відповідача, залучення співвідповідача; 3) в інших випадках, коли питання, визначені частиною другою статті 182 цього Кодексу, не можуть бути розглянуті у даному підготовчому засіданні.

Відповідно до частини 4 статті 202 Господарського процесуального кодексу України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: 1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про направлення йому ухвали з повідомленням про дату, час і місце судового засідання; 2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними; 3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи; 4) необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження.

Однак, в даному випадку підстави для відкладення розгляду справи у підготовчому засіданні суду 03.04.2024, передбачені частиною 2 статті 183, частиною 2 статті 202 Господарського процесуального кодексу України, відсутні.

У випадку якщо позивач має намір взяти участь у судовому засіданні, однак не має можливості взяти участь у першому засіданні, він має повідомити суд про причини неявки і у випадку визнання таких причин поважними, суд може відкласти розгляд справи. До такого правового висновку дійшла об`єднана палата Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду у постановах від 05.06.2020 у справі № 910/16978/19.

Отже, учасник справи має право: а) брати участь в судових засіданнях (особисто або через представника); б) не брати участі в судових засіданнях, подавши клопотання про розгляд справи за його відсутності, крім випадків, коли суд визнав явку учасника обов`язковою.

Так, слід зазначити, що вжиття заходів для ефективного розгляду та вирішення судового спору є обов`язком не тільки для держави, але й для осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 р. зі справи Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Як вбачається з наявних матеріалів справи, ухвалою Господарського суду Одеської області від 04.03.2024 про відкриття провадження у справі № 916/518/24 визначено справу розглядати за правилами загального позовного провадження із призначенням підготовчого засідання на 03.04.2024, у яке сторони викликались судом.

За приписами ст. 6 ГПК України суд направляє судові рішення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу до їхніх електронних кабінетів, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Електронний кабінет - це персональний кабінет (веб-сервіс чи інший користувацький інтерфейс) у підсистемі (модулі) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за допомогою якого особі, яка пройшла електронну ідентифікацію, надається доступ до інформації та сервісів Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремих підсистем (модулів), у тому числі можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, а також між учасниками судового процесу. Електронна ідентифікація особи здійснюється з використанням кваліфікованого електронного підпису чи інших засобів електронної ідентифікації, які дають змогу однозначно встановити особу.

Адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Особі, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суд вручає будь-які документи у справах, в яких така особа бере участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення до електронного кабінету такої особи, що не позбавляє її права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Як свідчать наявні матеріли справи, позов Колективне науково-виробничого підприємство ТРІБОТЕХНІКА було подано через підсистему «Електронний суд» ЄСІТС, відповідно у позивача наявний зареєстрований електронний кабінет у вказаній підсистемі.

Ухвала суду про відкриття провадження по справі та призначення підготовчого засідання у справі на 03.04.2024 була доставлена до електронного кабінету позивача 07.03.2024, що підтверджується відповідною довідкою про доставку електронного документу за вих. № 916/518/24/16271/24 від 08.03.2024.

Отже, вказане свідчить про те, що позивач належним чином повідомлений про час, дату та місце розгляду справи.

Втім, позивач явку свого представника у підготовче засідання господарського суду, яке було призначено на 03.04.2024 не забезпечив.

До того ж, позивач не повідомляв суд, зокрема шляхом подання відповідної письмової заяви або клопотання про можливість розгляду справи за відсутності свого представника, за наявними матеріалами справи.

Відповідно до частини 4 статті 202 Господарського процесуального кодексу України у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно з пунктом 4 частини 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України суд залишає позов без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, або позивач (його представник) не з`явився у підготовче засідання чи у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

За своєю конструкцією вказані процесуальні норми є імперативними та не передбачають право розсуду суду у їх застосуванні: суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо позивач не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки.

Водночас, якщо позивач подав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності, суд вправі залишити позов лише у випадку коли нез`явлення позивача перешкоджає вирішенню спору.

Залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду господарським судом справи без прийняття рішення суду по суті спору у зв`язку з виявленням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому, наслідком якої є можливість повторного звернення до суду з тотожним позовом.

Правове значення для прийняття судом рішення про залишення позову без розгляду з підстави нез`явлення позивача у судове засідання, передбаченої цими нормами процесуального права, має одночасна наявність таких обставин, так звані умови для залишення позову без розгляду у випадку неявки позивача в судове засідання: 1) належне повідомлення судом позивача про час і місце судового засідання; 2) неявка позивача в судове засідання або неповідомлення позивачем суду причин його неявки в судове засідання; 3) неподання позивачем суду заяви про розгляд справи за його відсутності.

При цьому зміст частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 ГПК України свідчить про те, що передбачена цими нормами процесуального права така процесуальна дія суду як залишення позову без розгляду з підстави нез`явлення позивача у судове засідання та неповідомлення про причини своєї неявки не залежить від того, чи була визнана судом явка позивача в судове засідання обов`язковою.

Аналогічні висновки Верховного Суду щодо застосування частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України викладені у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 05 червня 2020 року у справі № 910/16978/19.

У свою чергу, у постанові Верховного Суду у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 18.01.2022 у справі №905/458/21 надано характеристику положень частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України за методом правового регулювання цих норм (див. п. 8.4, 8.5).

У теорії права одним з критеріїв, за яким прийнято розрізняти норми права, є метод правового регулювання правових норм. За цим критерієм норми права можуть бути імперативними та диспозитивними.

Імперативні (зобов`язуючі) норми права характеризуються категоричністю приписів. Такі норми реалізуються виконанням, дотриманням або застосуванням. Диспозитивні норми реалізуються використанням, яке, як правило, передбачає його реалізацію на власний розсуд.

Проаналізувавши положення частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд у складі колегії суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду зазначив про те, що у цих нормах законодавець не застосував слова може, має право, за власної ініціативи та інші подібні у своєму значенні слова. Зазначені норми процесуального права не передбачають можливості інших варіантів дій суду, окрім залишення позовної заяви без розгляду.

Формулювання суд залишає позов без розгляду, що міститься у частині четвертій статті 202 Господарського процесуального кодексу України, та формулювання суд залишає позов без розгляду, що міститься у пункті 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України, виражає імперативну вказівку суду (судді) щодо заборони продовження розгляду справи, щодо завершення судового провадження без винесення рішення. З огляду на викладене Верховний Суд зазначає про те, що повноваження суду залишити позов без розгляду, передбачені цими нормами процесуального права відносяться до імперативних.

Господарський суд, розглядаючи господарські справи, зобов`язаний вчиняти лише ті процесуальні дії і ухвалювати ті процесуальні рішення, які прямо встановлені процесуальним законом, і не може посилатися на те, що у процесуальному законі відсутня пряма чи імперативна заборона на вчинення певної процесуальної дії чи ухвалення певного процесуального рішення у вигляді формулювання, що суд не має права продовжити розгляд справи, якщо позивач (його представник) не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Отже, Верховний Суд у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду зазначив про те, що норми, закріплені у частині четвертій статті 202 та у пункті 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України, за методом правового регулювання є імперативними, що означає те, що відповідно до цих норм процесуального права у разі неявки позивача в судове засідання за умови, що він був належним чином повідомлений про час і місце судового засідання, не повідомив суд про причини його неявки та не надав суду заяви про розгляд справи за його відсутності, суд має імперативний процесуальний обов`язок залишити позов без розгляду.

Належне повідомлення про дату, час і місце розгляду справи є передумовою застосування до позивача процесуальної дії залишення позову без розгляду. Це випливає з частини першої статті 202 Господарського процесуального кодексу України, за змістом якої будь-які питання наслідків неявки у судове засідання будь-якого учасника справи розглядаються за умови, що він був належним чином повідомлений про дату, час і місце цього засідання. Неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про направлення йому ухвали з повідомленням про дату, час і місце судового засідання є безумовною підставою для відкладення розгляду справи відповідно до пункту 1 частини другої статті 202 Господарського процесуального кодексу України. Здійснене судом повідомлення про дату, час і місце судового засідання слід вважати належним, якщо при цьому були дотримані вимоги статей 121, 122, 242 Господарського процесуального кодексу України.

Отже, правом на залишення позову без розгляду суд наділений у разі неявки належним чином повідомленого позивача, якщо від нього не недійшла заява про розгляд справи за його відсутності і якщо його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

У разі відсутності у позивача наміру брати участь у судовому засіданні, нормами ст.ст. 202, 226 Господарського процесуального кодексу України передбачено подання позивачем заяви про розгляд справи за його відсутності. Тобто, право позивача як особи, яка подала позов та зацікавлена в його розгляді, не бути присутнім у судовому засіданні кореспондується з його обов`язком подати до суду відповідну заяву про розгляд справи за його відсутності. Такі ж правові висновки наведені у постановах об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 05.06.2020 у справі № 910/16978/19, від 16.10.2020 у справі № 910/8816/19.

Разом з тим, зміст частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України свідчить про те, що передбачена цими нормами процесуального права така процесуальна дія суду як залишення позову без розгляду з підстави нез`явлення позивача у судове засідання або неповідомлення про причини своєї неявки не залежить від того, чи була визнана судом явка позивача в судове засідання обов`язковою. Подібний за змістом висновок викладений у постанові Верховного Суду від 17.03.2023 у справі №910/17906/21, ухваленій у складі Об`єднаної палати Касаційного господарського суду.

При цьому положення ч. 4 ст. 202 та п. 4 ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України не пов`язують залишення позовної заяви без розгляду з необхідністю надання судом оцінки можливості вирішення спору за відсутності представника позивача, який не з`явився на виклик суду, не повідомив про причини неявки, будучи належним чином повідомлений про призначення справи до розгляду. Наведене, однак, не стосується випадків, коли позивач подав заяву про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору. Тобто, оцінка можливості вирішення спору по суті за відсутності представника позивача має обов`язково надаватись судами у разі, якщо позивач не з`явився на виклик суду, але звернувся із заявою про розгляд цієї справи за його відсутності (аналогічний правовий висновок викладено в постанові Об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 13.09.2019 у справі №916/3616/15).

До того ж слід зауважити, що законодавець не пов`язує такий імперативний процесуальний обов`язок суду із кількістю судових засідань та не позбавляє суд можливості залишення позову без розгляду у підготовчому засіданні, що відбулось вперше, зокрема у разі належного повідомлення позивача про розгляд справи та відсутності від останнього заяви про розгляд справи за відсутності свого представника.

Суд апеляційної інстанції також наголошує на тому, що Велика Палата Верховного Суду у постанові від 12 січня 2023 року по справі № 9901/278/21 акцентувала увагу на тому, що ініціювавши судовий розгляд справи, позивач насамперед повинен активно використовувати визначені законом процесуальні права, здійснювати їх з метою, з якою такі права надано. Реалізація особою процесуальних прав невіддільна від виконання нею процесуального обов`язку щодо сприяння встановленню в судовому процесі дійсних обставин у справі з метою отримання правосудного судового рішення.

Відповідно до частини 2 статті 185 Господарського процесуального кодексу України за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про: 1) залишення позовної заяви без розгляду; 2) закриття провадження у справі; 3) закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Враховуючи усе вищенаведене та те, що представник позивача не з`явився у підготовче засідання і не повідомив суд про причини неявки, господарський суд дійшов висновку про наявність правових підстав для залишення без розгляду позову Колективного науково-виробничого підприємства ТРІБОТЕХНІКА про визнання частково недійсним і скасування рішення відповідача на підставі пункту 1 частини 2 статті 185, пункту 4 частини 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України.

Наразі суд зауважує, що згідно з частиною 4 статті 226 Господарського процесуального кодексу України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення обставин, що були підставою для залишення позову без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Суд звертає увагу позивача, що залишення позову без розгляду не обмежує позивача у доступі до правосуддя та не перешкоджає повторному зверненню до господарського суду у загальному порядку після усунення обставин, що були підставою для залишення позову без розгляду.

Залишення позовної заяви без розгляду через неявку позивача у судове засідання у разі ненадання ним заяви про розгляд справи за його відсутності не призводить до порушення права на справедливий судовий розгляд.

Про залишення позову без розгляду постановляється ухвала, в якій вирішуються питання про розподіл між сторонами судових витрат, про повернення судового збору з бюджету (частина 2 статті 226 Господарського процесуального кодексу України).

Оскільки позов залишено без розгляду у зв`язку з неявкою позивача вперше у підготовче засідання 03.04.2024, судовий збір підлягає поверненню позивачу.

Керуючись п.п. 4 ч. 1 ст. 226, ст. 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, Закону України «Про судовий збір» суд

У Х В А Л И В:

1. Позов Колективного науково-виробничого підприємства ТРІБОТЕХНІКА до Південного міжобласного територіального відділення Антимонопольного комітету України, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - Товариство з обмеженою відповідальністю Мале виробниче багатогалузеве підприємство Тандем про визнання частково недійсним та скасування у справі № 916/518/24 залишити без розгляду.

2. Повернути з Державного бюджету України через Головне управління Державної казначейської служби України в Одеській області (65023, Одеська область, місто Одеса, вул Садова, буд. 1-А; ) на користь Колективного науково-виробничого підприємства ТРІБОТЕХНІКА (54056, м. Миколаїв, вул. Новозаводська, буд. 46/1; ) судовий збір у сумі 3028 грн., сплачений за платіжною інструкцією № 7762 від 09.02.2024 року.

Ухвала набрала законної сили 03.04.2024 року та може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги в порядку ст. 256 ГПК України.

Повний текст ухвали складено 04.04.2024 року.

Суддя Ю.І. Мостепаненко