УХВАЛА

м. Київ

04.04.2024Справа № 910/3941/24

Суддя ОСОБА_1 , розглянувши

позовну заяву ТОВ "БУДІНДУСТРІЯ-СЕРВІС ЛТД"

до Військової частини НОМЕР_1 Міністерства оборони України

про визнання протиправним та скасування наказу, визнання недійсними актів про примусове відчуження майна, витребування майна

УСТАНОВИВ:

ТОВ "БУДІНДУСТРІЯ-СЕРВІС ЛТД" (далі - позивач) звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до Військової частини НОМЕР_1 Міністерстваоборони України (далі - відповідач, ВЧ НОМЕР_1 ) з вимогами:

- визнати протиправним та скасувати Наказ №42 від 19.07.2022 командира військової частини НОМЕР_1 ;

- визнати недійсними Акти про примусове відчуження майна, підписані 17.08.2022 начальником автомобільної служби технічної частини військової частини НОМЕР_1 капітаном АДРЕСА_1 та інженером військової частини НОМЕР_2 капітаном ОСОБА_2 , складені на виконання Наказу №42 від 19.07.2022 командира військової частини НОМЕР_1 ;

- витребувати від Військової частини НОМЕР_1 Міністерства оборони України на користь ТОВ "БУДІНДУСТРІЯ-СЕРВІС ЛТД" незаконно відчужене майно: автомобіль Mitsubishi L200 2477 (2012) державний номер НОМЕР_3 № кузова НОМЕР_4 і автомобіль Mitsubishi OUTLENDER 2360 (2021) державний номер НОМЕР_5 № кузова НОМЕР_6 .

Позовні вимоги про визнання протиправним та скасування Наказу №42 від 19.07.2022, згідно якого у позивача було вилучено належні йому на праві власності майно (автомобілі), обгрунтовано тим, що відповідач видав оскаржуваний наказ без наявності достатніх повноважень (за відсутності погодження відповідною військовою адміністрацією). Акти про примусове відчуження або вилучення майна від 17.08.2022 не містять підпису органу, що погодив рішення про примусове відчуження майна, у складанні та підписанні актів не брав участі представник власника майна, яке примусово відчужується, за підсумками оформлення актів їх не було вручено під розписку особі, у якої відчужується або вилучається майно, або її уповноваженому представнику, акти не містять дати, з якої виникає право державної власності на майно, всупереч передбаченої законодавством форми. На підставі оскаржуваних наказу та актів позивача було протиправно позбавлено права власності на майно, у зв`язку з чим таке майно підлягає витребуванню від відповідача.

Згідно ч. 1 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Дослідивши матеріали позовної заяви ТОВ "БУДІНДУСТРІЯ-СЕРВІС ЛТД" № б/н від 28.03.2024 (вх. № 3941/24 від 01.04.2024), суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення її без руху, зважаючи на таке.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява повинна містити, зокрема, повне найменування (для юридичних осіб) сторін та інших учасників справи.

Проте, позивачем не дотримано вимог п. 2 ч. 3 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України, оскільки позивач не зазначив повне найменування позиача, а саме зазначив ТОВ "БУДІНДУСТРІЯ-СЕРВІС ЛТД", тоді як відповідно до відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань повним найменуванням юридичної особи позивача є ТОВАРИСТВО З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ "БУДІНДУСТРІЯ-СЕРВІС ЛТД".

Відповідно до пункту 4 частини 3 статті 162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог.

Предмет позову, тобто певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення, повинен бути чітко визначений позивачем у прохальній частині позовної заяви, оскільки резолютивна частина рішення суду, по суті, відображає позовні вимоги, викладені у прохальній частині позовної заяви, яка повинна викладатися чітко й безумовно, з метою його належного виконання.

З тексту позовної заяви вбачається, що "на виконання оскаржуваного Наказу ВЧ НОМЕР_1 від 19.07.2022 було складено два Акти про примусове відчуження майна (автомобілів, належних позивачу)", тоді як згідно оскаржуваного Наказу ВЧ НОМЕР_1 від 19.07.2022 наказано здійснити примусове відчуження трьох автомобілів, перелік яких наведено у п. 1 Наказу ВЧ НОМЕР_1 від 19.07.2022, два з яких перебувають у власності позивача.

Разом з тим, у п. 2 прохальній частині позовної заяви позивачем викладено вимогу "Визнати недійсними Акти про примусове відчуження майна, підписані 17.08.2022 начальником автомобільної служби технічної частини військової частини НОМЕР_1 капітаном АДРЕСА_1 та інженером військової частини НОМЕР_2 капітаном ОСОБА_2 , складені на виконання Наказу №42 від 19.07.2022 командира військової частини НОМЕР_1 ". Зі змісту даної вимоги не вбачається, скільки та які саме акти (щодо яких автомобілів) позивач просить суд визнати недійсними.

За таких обставин, суд дійшов висновку, що позовні вимоги у п. 2 прохальної частини позовної заяви позивачем викладено не чітко.

Відповідно до п. 5 ч. 3 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява повинна містити, зокрема, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Відповідно до ч. 2 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Позивачем не дотримано вимог п. 5 ч. 3 ст. 162, ч. 2 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України з огляду на таке.

У позовній заяві позивач стверджує, що має зареєстроване право власності на 2 автомобілі на підставі свідоцтв про реєстрацію транспортного засобу: серія НОМЕР_7 від 23.10.2013; серія НОМЕР_8 від 23.10.2021. Однак, до позовної заяви додано копію лише одного з цих свідоцтв серія НОМЕР_7 від 23.10.2013, тоді як копію іншого - серія НОМЕР_8 від 23.10.2021 у додатках до позовної заяви не зазначено та фактично не додано.

У позовній заяві позивач також стверджує, що йому стало відомо про видачу оскаржуваного Наказу №42 від 19.07.2022 з ухвали по справі № 361/9154/23 судді судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду від 25.12.2023. Однак, до позовної заяви не додано копію зазначеної ухвали суду.

Крім того, у позовній заяві позивач зазначив, що вартість вилученого майна за результатами оцінки визначено в розмірі 1 007 464,93 грн та 432 351,10 грн, тоді як жодні докази на підтвердження таких тверджень у позовній заяві позиачем не зазначено та в якості додатків не додано.

Додатково суд звертає увагу, що на першому аркуші позовної заяви позивачем зазначено учасників судового процесу: позивача, відповідача, а також третю особу - Київську міську військову адміністрацію (). Однак, позивачем у позові не зазначено правових підстав щодо залучення вказаної особи до участі у справі, відтак, позивачем не здійснено належного та достатнього викладу обставин, якими обґрунтовані позовні вимоги, а саме в контексті необхідності залучення до участі у справі третьої особи, яку зазначено у позові самим позивачем.

Водночас, за змістом ст. 50 Господарського процесуального кодексу України, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї із сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи. У заявах про залучення третіх осіб і у заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі. Про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі.

Як вбачається з позовної заяви і доданих до неї документів, позивач із заявою про залучення до участі у справі третьої особи до суду не звертався, а рівно позивач не зазначив, на які права чи обов`язки визначеної ним у позові третьої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі, а також не зазначив, на чиїй стороні - позивача або відповідача визначену ним третю особу належить залучити до участі у справі. Крім того, ідентифікацйний код 00022527 згідно відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань належить Київській міській державній адміністрації, тоді як пояснення щодо його зазначення по відношенню до Київської міської військової адміністрації зі змісту позовної заяви не вбачається.

За таких обставин, суд дійшов висновку, що позовна заява не містить повного викладу обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини, а також до позовної заяви додано не всі докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до частини 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно із підпункту 2 пункту 2 статті 4 Закону за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру ставка судового збору встановлюється у розмірі 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно зі статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2024 рік" з 1 січня 2024 року прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць становить - 3 068,00 гривень.

У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру (частина 3 статті 6 Закону).

З огляду на вказане, розмір судового збору за подання даного позову становить має становити 15 140,00 грн (за п`ять вимог немайнового характеру, у разі якщо у п. 2 позовної заяви буде заявлено вимогу про визнання недійсними двох актів (щодо двох автомобілів позивача), тоді як фактично позивач сплатив судовий збір у розмірі 9 084,00 грн (платіжна інструкція від 29.03.2024 № 990), тобто в меншому розмірі, ніж встановлено законодавством.

Відтак, позивачем не виконано вимоги п. 2 ч. 1 ст. 164, Господарського процесуального кодексу України щодо сплати судового збору у встановленому розмірі.

Таким чином, позивачем не дотримано вимог п. 2, 4, 5 ч. 3 ст. 162,п. 2 ч. 1, ч. 2 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України, а відтак позовна заява підлягає залишенню без руху.

Згідно із ч. 2 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Суд відзначає, що з метою усунення встановлених недоліків позивач має:

- зазначити повне найменування юридичної особи позивача відповідно до відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань;

- надати належним чином засвідчені копії: свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серія НОМЕР_8 від 23.10.2021; ухвали по справі № 361/9154/23 судді судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду від 25.12.2023; доказів на підтвердження вартості вилученого майна позивача;

- надати виклад обставин заявлених позовних вимог в контексті необхідності залучення до участі у справі третьої особи - Київської міської військової адміністрації;

- чітко визначити зміст позовних вимог у п. 2 прохальної частини позовної заяви, зазначивши які саме Акти про примусове відчуження майна від 17.08.2022, складені на виконання Наказу №42 від 19.07.2022, позивач просить суд визнати недійсними;

- надати належні докази на підтвердження сплати судового збору у встановленому розмірі.

Відповідно до ч. 4 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Керуючись ст. 162, 164, 174, 232, 233, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву залишити без руху.

2. Встановити позивачу спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом:

- зазначити повне найменування юридичної особи позивача відповідно до відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань;

- надати належним чином засвідчені копії: свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серія НОМЕР_8 від 23.10.2021; ухвали по справі № 361/9154/23 судді судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду від 25.12.2023; доказів на підтвердження вартості вилученого майна позивача;

- надати виклад обставин заявлених позовних вимог в контексті необхідності залучення до участі у справі третьої особи - Київської міської військової адміністрації;

- чітко визначити зміст позовних вимог у п. 2 прохальної частини позовної заяви, зазначивши які саме Акти про примусове відчуження майна від 17.08.2022, складені на виконання Наказу №42 від 19.07.2022, позивач просить суд визнати недійсними;

- надати належні докази на підтвердження сплати судового збору у встановленому розмірі.

3. Встановити позивачу строк на усунення недоліків позовної заяви протягом 5 (п`яти) днів з дня вручення даної ухвали.

4. Зобов`язати позивача подати до суду разом із заявою про усунення недоліків позовної заяви докази направлення копії цієї заяви і доданих до неї документів відповідачу з урахуванням положень статті 42 цього Кодексу.

5. Звернути увагу позивача, що виконання ним вимог ухвали суду у строк, встановлений судом, доводиться саме позивачем.

6. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання - 04.04.2024 та оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_3