ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

"05" квітня 2024 р. м. Київ Справа №911/830/24

Господарський суд Київської області у складі судді Третьякової О.О., розглянувши матеріали

За позовом Броварської міської ради Броварського району Київської області (07400, Київська обл., м.Бровари, вул. Героїв України, 15)

до Товариства з обмеженою відповідальністю «Авангардцентр» (07400, Київська обл., м.Бровари, вул.Київська, 241, промвузол, завод «Пластмас»)

про стягнення 605940,44 грн

встановив:

Броварська міська рада Броварського району Київської області (далі позивач) звернулась до Господарського суду Київської області із позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю «Авангардцентр» (далі відповідач) про стягнення 605940,44 грн збитків, завданих невиконанням зобов`язання щодо сплати пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на неналежне виконання відповідачем зобов`язання щодо сплати пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту та виникнення у зв`язку цим у позивача права на стягнення упущеної вигоди. Одночасно позивач в позовній заяві свій позов до відповідача обґрунтовує обов`язком відповідача перерахувати позивачу безпідставно збережені кошти пайової участі відповідно до ст.1212 Цивільного кодексу України. З наведених підстав позивач просить суд стягнути з відповідача 605940,44 грн збитків, з яких 376000,00 грн сума боргу, 192124,70 грн інфляційні втрати та 37815,74 грн 3% річних.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд вважає за необхідне залишити її без руху, зважаючи на наступне.

У ст.162 та 164 Господарського процесуального кодексу України встановлені вимоги, які мають бути дотримані позивачем при поданні позовної заяви. Суд при цьому зазначає, що дотримання необхідних вимог до позовної заяви, які встановлені статтями 162 та 164 цього Кодексу, пов`язане з виконанням завдання господарського судочинства щодо справедливого, неупередженого та своєчасного вирішення спору.

В пункті 1 ч.1 ст.164 цього Кодексу встановлено, що до позовної заяви додаються, зокрема, документи, які підтверджують направлення іншим учасникам справи копій позовної заяви і доданих до неї документів з урахуванням положень статті 42 цього Кодексу.

Позивачем до позовної заяви в якості доказу направлення відповідачу копії позовної заяви з додатками додано накладну «Укрпошти» від 29.03.2024 про направлення на адресу відповідача поштового відправлення з оголошеною цінністю. Опис вкладення у дане поштове відправлення позивачем до позовної заяви при цьому не доданий.

Суд зауважує, що накладна «Укрпошти» від 29.03.2024 сама по собі не дає змоги суду встановити, яке саме поштове відправлення (вкладення) було надіслано позивачем відповідачу відповідно до цієї накладної. В той же час, належним доказом направлення копії заяви з додатками іншим учасникам справи є оригінали розрахункового документу (оригінал поштової квитанції чи фінансового чека) та опису вкладення у цінний лист з поіменним переліком документів (вкладення у цінний лист).

Так, згідно з пунктами 17, 47 та 61 Правил надання послуг поштового зв`язку, які затверджені постановою КМУ №270 від 05.03.2009, внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю з описом вкладення подаються для пересилання відкритими для перевірки їх вкладення. Послуга опису вкладення до поштового відправлення полягає в підтвердженні у визначеному оператором поштового зв`язку порядку відповідно до технологічного процесу здійснення такої операції вмісту вкладення до поштового відправлення із зазначенням індивідуальних ознак відповідного вкладення (конкретний вид, кількість тощо), що відрізняє його від інших речей. Наказом Українського державного підприємства поштового зв`язку «Укрпошта» №211 від 12.05.2006 затверджено Порядок пересилання поштових відправлень, у пункті 3.2.1.2 якого наведено зразок оформлення опису вкладення за формою 107, де відправник складає опис вкладення поштового відправлення у двох примірниках із зазначенням у ньому найменування одержувача та його адреси, поіменного переліку предметів, зазначення кількості кожного предмета, його оголошеної цінності, загальної кількості предметів та загальної оголошеної цінності вкладення і підписує його. Схожі правові висновки про те, що належним доказом направлення копії заяви з додатками іншим учасникам справи є оригінали розрахункового документу та опису вкладення у цінний лист викладені у постановах Верховного Суду від 13.01.2020 у справі №910/28408/15, від 26.03.2020 у справі №910/9962/16, від 24.12.2020 у справі №916/2110/20, від 20.01.2022 у справі №916/1618/21.

Таким чином, суд приходить до висновку про те, що до позовної заяви Броварської міської ради Броварського району Київської області не надано належних доказів направлення копії заяви з додатками відповідачу.

Крім того, в пункті 8 ч.3 ст.162 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що позовна заява повинна містити в тому числі: зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності). Відповідно до ч.2 ст.164 цього Кодексу позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

В позовній заяві позивач посилається на те, що 30.12.2021 відповідач отримав сертифікат про прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, однак копія цього сертифіката від 30.12.2021 позивачем до позовної заяви не надана і при цьому позовна заява не містить ніяких пояснень з цього приводу неможливості подання позивачем разом з позовної заявою цього доказу - копії сертифіката від 30.12.2021.

У зв`язку з цим позивачу необхідно належним чином виконати вимоги ч.3 ст.162 Господарського процесуального кодексу України та надати копію цього сертифіката від 30.12.2021 або надати письмові пояснення з приводу неможливості подання позивачем разом з позовною заявою цього доказу.

Також, в пункті 5 ч.3 ст.162 Господарського процесуального кодексу України визначено, що позовна заява повинна містити правові підстави позову.

Позивач в позовній заяві в якості правових підстав позову посилається на різні правові підстави пред`явлення позову до відповідача про стягнення 376000,00 грн основної суми боргу:

- так, на стор.4 позовної заяви позивач зазначає про стягнення шкоди у вигляді упущеної вигоди;

- а на стор. 5 позовної заяви позивач зазначає про стягнення безпідставних збережених коштів пайової участі відповідно до ст.1212 Цивільного кодексу України;

- в прохальній частині позовної заяви позивач зазначає про стягнення збитків.

У зв`язку з цим позивачу необхідно належним чином виконати вимоги ч.3 ст.162 Господарського процесуального кодексу України та зазначити конкретні правові підстави позову позивача до відповідача про стягнення вказаних коштів, а саме чи заявляє позивач вимоги про стягнення шкоди, чи безпідставно збережених коштів, чи збитків та навести конкретне правове обґрунтування даних позовних вимог.

Також, в пункті 5 ч.3 ст.162 Господарського процесуального кодексу України визначено, що позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, та зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Позивач в розрахунку інфляційних втрат та в розрахунку 3% річних в позовній заяві датою початку періоду розрахунку визначив 25.09.2020, однак позовна заява не містить ніякого викладу обставин з посиланням на докази (обґрунтування) того, чому датою виникнення прострочення боржника (відповідача) є саме 25.09.2020 відповідно до позовної заяви.

У зв`язку з цим позивачу необхідно належним чином виконати вимоги ч.3 ст.162 Господарського процесуального кодексу України та навести обґрунтування (з посиланням на докази у справі) того, чому датою виникнення прострочення боржника позивач визначив в позовній заяві саме 25.09.2020.

Наведене є недоліками позовної заяви.

Згідно з ч.1 ст.174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч.2 ст.174 цього Кодексу в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

При цьому, усунення позивачем недоліків позовної заяви повинне бути здійснене з урахуванням положень пункту 1 ч.1 ст.164 та ч.1 ст.172 цього Кодексу щодо обов`язковості надсилання учасникам справи позовної заяви та копії доданих до неї документів.

Суд звертає увагу на те, що відповідно до ч.3 ст.174 Господарського процесуального кодексу України позовна заява вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом.

Враховуючи вищевикладене та керуючись статтями 2, 162, 164, 172, 174, 233-235 Господарського процесуального кодексу України, суд

ухвалив:

1. Залишити позовну заяву без руху.

2. Встановити позивачу строк на усунення недоліків позовної заяви 10 (десять) днів з дня вручення цієї ухвали.

3. Встановити спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом подання до суду:

3.1. належних доказів направлення копії позовної заяви з додатками відповідачу;

3.2. копії сертифіката від 30.12.2021, на який посилається позивач як на доказ в позові, або письмових пояснень неможливості його подання позивачем;

3.3. письмових уточнень до позовної заяви із зазначенням:

- конкретних правових підстав даного позову позивача до відповідача про стягнення коштів з конкретним правовим обґрунтуванням даних позовних вимог;

- обґрунтування (з посиланням на докази у справі) того, чому датою виникнення прострочення боржника (відповідача) позивач в позовній заяві визначив саме 25.09.2020.

4. Позивачу подати суду докази направлення відповідачу документів, складених на усунення недоліків позовної заяви за цією ухвалою Господарського суду Київської області від 05.04.2024 №911/830 /24.

5. Попередити позивача про те, що згідно з ч.4 ст.174 Господарського процесуального кодексу України у разі, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Ухвала набирає законної сили 05.04.2024 та оскарженню окремо від рішення суду не підлягає.

Суддя О.О. Третьякова