ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21.03.2024м. ХарківСправа № 922/78/24

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Хотенця П.В.

при секретарі судового засідання Гаврильєву О.В.

розглянувши в порядку загального позовного провадження справу

за позовом Адвокатського бюро "ЮРІЙ МИЦА", м. Харків
до Приватного акціонерного товариства "Харківенергозбут", м. Харків
про стягнення 1709591,69 грн.
за участю представників сторін:

позивача - Костиря Г.А., адвокат, ордер № 1165767 від 04.01.2024 року

відповідача - Санін А.О., адвокат, ордер № 1168165 від 22.01.2021 року

ВСТАНОВИВ:

Позивач - Адвокатське бюро "ЮРІЙ МИЦА", м. Харків звернулося до господарського суду Харківської області з позовною заявою до відповідача - Приватного акціонерного товариства "Харківенергозбут", м. Харків, в якій просить суд стягнути з відповідача 200000,00 грн інфляційних втрат.

15 січня 2024 року через систему "Електронний суд", Адвокатським бюро "ЮРІЙ МИЦА" подано додаткові документи та уточнену заяву, в якій позивач просить стягнути з Приватного акціонерного товариства "Харківенергозбут", м. Харків 1709591,69 грн, у тому числі інфляційні втрати у розмірі 1434008,16 грн та три відсотки річних у розмірі 275583,53 грн. Також просить покласти на відповідача витрати зі сплати судового збору.

Ухвалою господарського суду Харківської області від 15 січня 2024 року прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження з повідомленням сторін; призначено підготовче засіданні на 12 лютого 2024 року о 12:20 годин та прийнято до розгляду заяву позивача про збільшення позовних вимог, в порядку статті 46 Господарського процесуального кодексу України.

25 січня 2024 року через систему "Електронний суд", Приватним акціонерним товариством "Харківенергозбут" подано відзив (вхідний № 2314) на позовну заяву, який суд приймає та долучає до матеріалів справи..

25 січня 2024 року через систему "Електронний суд", Приватним акціонерним товариством "Харківенергозбут" подано клопотання (вхідний № 2324) про зловживання процесуальними правами, в якому відповідач просить суд визнати дії Адвокатського бюро "ЮРІЙ МИЦА" щодо звернення до Господарського суду Харківської області із позовними заявами по справах №922/74/24, №922/77/24, №922/78/24 зловживанням процесуальними правами; залишити без розгляду або повернути позовну заяву Адвокатського бюро "ЮРІЙ МИЦА" до Приватного акціонерного товариства "Харківенергозбут" по справі № 922/78/24 про стягнення 1709 591,69 грн. процентів річних та інфляційних втрат та застосувати до Адвокатського бюро "ЮРІЙ МИЦА" заходи процесуального примусу у вигляді штрафу в розмірі п`яти прожиткових мінімумів для працездатних осіб за вчинені зловживання процесуальними правами.

12 лютого 2024 року через систему "Електронний суд", Адвокатським бюро "ЮРІЙ МИЦА" подано заперечення (вхідний № 3847) на клопотання про зловживання процесуальними правами, які суд приймає та долучає до матеріалів справи.

Ухвалою господарського суду Харківської області від 12 лютого 2024 року у задоволенні клопотання (вхідний № 2324 від 25 січня 2024 року) Приватного акціонерного товариства "Харківенергозбут" про зловживання процесуальними правами відмовлено.

Протокольною ухвалою суду від 12 лютого 2024 року, на підставі пункту 3 частини 2 статті 185, статті 232 Господарського процесуального кодексу України закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 11 березня 2024 року о 11:30 годин.

11 березня 2024 року через систему "Електронний суд", Приватним акціонерним товариством "Харківенергозбут" подано клопотання (вхідний № 6618) про відкладення розгляду справи, яке суд задовольняє та долучає до матеріалів справи.

Протокольною ухвалою суду від 11 березня 2024 року на підставі частини 2 статті 216, статті 232 Господарського процесуального кодексу України оголошено перерву у судовому засіданні до 21 березня 2024 року о 12:40 годин.

Представник позивача у судовому засіданні підтримує заявлені позовні вимоги і просить їх задовольнити у повному обсязі.

Представник відповідача у судовому засіданні та у відзиві на позовну заяву проти заявлених позовних вимог заперечує, просить відмовити у задоволенні позову.

Розглянувши подані документи і матеріали, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються заявлені позовні вимоги та заперечення, вислухавши пояснення повноважних представників позивача та відповідача, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступне.

Адвокатське бюро Юрій Мица звернулося до господарського суду Харківської області з позовом до Приватного акціонерного товариства Харківенергозбут про стягнення 2990000,00 грн збитків у вигляді упущеної вигоди.

Рішенням господарського суду Харківської області від 28 квітня 2021 року у справі №922/3928/20 позовні вимоги задоволено, стягнуто з Приватного акціонерного товариства Харківенергозбут на користь Адвокатського бюро Юрій Мица 2990000,00 грн збитків та 44850,00 грн судового збору.

Постановою Східного апеляційного господарського суду від 29 серпня 2023 року у справі №922/3928/20 апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства Харківенергозбут на рішення господарського суду Харківської області від 28 квітня 2021 року у справі №922/3928/20 задоволено частково.

Рішення господарського суду Харківської області від 28 квітня 2021 року у справі №922/3928/20 скасовано в частині стягнення збитків (упущеної вигоди) в сумі 183556,74 грн та ухвалено в цій частині нове судове рішення, яким відмовлено у задоволенні вказаних позовних вимог.

В іншій частині рішення господарського суду Харківської області від 28 квітня 2021 року у справі №922/3928/20 залишено без змін.

Викладено резолютивну частину рішення в наступній редакції:

"Позовні вимоги Адвокатського бюро Юрій Мица до Приватного акціонерного товариства Харківенергозбут - задовольнити частково.

Стягнути з Приватного акціонерного товариства "Харківенергозбут" (61037, м. Харків, вул. Плеханівська, буд. 126; ) на користь Адвокатського бюро "Юрій Мица" (61105, м. Харків, вул. Киргизька, буд. 15; код ЄДРПОУ 43327,26 грн збитків (упущеної вигоди).

У задоволенні інших вимог позовної заяви відмовити.

Стягнути з Приватного акціонерного товариства "Харківенергозбут" (61037, м. Харків, вул. Плеханівська, буд. 126; ) на користь Адвокатського бюро "Юрій Мица" (61105, м. Харків, вул. Киргизька, буд. 15; ) судовий збір за подання позовної заяви в сумі 42096,65 грн."

Стягнуто з Приватного акціонерного товариства "Харківенергозбут" (61037, м. Харків, вул. Плеханівська, буд. 126; ) на користь Адвокатського бюро "Юрій Мица" (61105, м. Харків, вул. Киргизька, буд. 15; ) судовий збір за подання касаційних скарг в сумі 168386,6 грн.

Постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 07 листопада 2023 року касаційну скаргу Приватного акціонерного товариства "Харківенергозбут" залишено без задоволення. Постанову Східного апеляційного господарського суду від 29 серпня 2023 року у справі №922/3928/20 залишено без змін.

Таким чином, станом на дату вирішення спору в розглядуваній справі на боці Приватного акціонерного товариства "Харківенергозбут" існує грошова заборгованість перед Адвокатським бюро "Юрій Мица" у загальній сумі 3016926,51 грн, у тому числі 2806443,26 грн збитків (упущеної вигоди), 42096,65 грн судового збору за подання позовної заяви, 168386,60 грн судового збору за подання касаційних скарг. Наразі вказаний борг відповідачем не сплачений.

Судом також встановлено, що 23 листопада 2023 року Адвокатським бюро "Юрій Мица" направив на адресу Приватного акціонерного товариства "Харківенергозбут" претензію № 162/п від 23 листопада 2023 року, у якій вимагало сплатити на користь позивача додатково до сум, стягнутих рішенням суду у справі № 922/3928/20, також інфляційні втрати і 3 % річних, розраховані станом на дату складання претензії. Вказану претензію відповідач залишив без відповіді та будь-якого іншого реагування.

Надаючи правову кваліфікацію викладеним обставинам, з урахуванням фактичних та правових підстав позовних вимог, суд виходить з наступного.

Відповідно до статті 509 Цивільного кодексу України, статті 173 Господарського кодексу України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 Цивільного кодексу України та статті 174 Господарського кодексу України.

Названі норми передбачають, що господарські зобов`язання можуть виникати безпосередньо з господарського договору та інших угод, передбачених законом, а також угод, не передбачених законом, але таких, які йому не суперечать.

За змістом статті 193 Господарського кодексу України та статті 525 Цивільного кодексу України одностороння відмова від виконання зобов`язань, крім випадків, передбачених законом не допускається.

Згідно частини 3 статті 509 Цивільного кодексу України зобов`язання має ґрунтуватися на засадах добросовісності, розумності та справедливості.

Відповідно до статті 610 Цивільного кодексу України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Згідно статті 193 Господарського кодексу України та статті 526 Цивільного кодексу України, яка містить аналогічні положення, зобов`язання повинні виконуватися належним чином відповідно до закону, інших актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться.

Частина 1 статті 626 Цивільного кодексу України визначає договір як домовленість двох або більше сторін, що спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом (частина 1 статті 612 Цивільного кодексу України).

Відповідно до частини 1 статті 73 Господарського процесуального кодексу України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставини, які мають значення для вирішення справи.

Згідно частин 1, 3 статті 74 Господарського процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Відповідно до статті 86 Господарського процесуального кодексу України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Частиною 4 статті 75 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що обставини, встановлені рішенням суду в господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Суд зауважує, що факт завдання Приватним акціонерним товариством "Харківенергозбут" збитків Адвокатському бюро "Юрій Мица" у загальній сумі 2806443,26 грн встановлено рішенням суду, яке набрало законної сили, а тому не підлягають доказуванню до ч. 4 ст. 75 ГПК України.

Згідно частини 3 статті 14 Цивільного кодексу України виконання цивільних обов`язків забезпечується засобами заохочення та відповідальністю, які встановлені договором або актом цивільного законодавства. Відповідно до частини 2 статті 625 Цивільного кодексу України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Суд наголошує, що стаття 625 ЦК України включена до розділу І "Загальні положення про зобов`язання" Книги п`ятої ЦК України. Тому ця стаття визначає загальні правила відповідальності за порушення грошового зобов`язання незалежно від підстав його виникнення (договір, делікт або ж інше недоговірне грошове зобов`язання). Її дія поширюється на всі види грошових зобов`язань, якщо інше не передбачено договором або законом (правова позиція, висловлена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 16 травня 2018 року у справі № 686/21962/15-ц).

Інфляційні втрати та три проценти річних за частиною другою статті 625 ЦК України слід нараховувати до моменту фактичного виконання грошового зобов`язання (постанова Великої Палати Верховного Суду від 04 червня 2019 року у справі №916/190/18 (пункт 53)).

Отже, суд доходить висновку, що інфляційні втрати та три проценти річних за частиною другою статті 625 Цивільного кодексу України підлягають нарахуванню у тому числі й на суму збитків, завданих однією особою іншій особі, аж до повного відшкодування заподіювачем таких збитків.

Стосовно початкового моменту нарахування інфляційних втрат та трьох процентів річних за правилами частини другою статті 625 Цивільного кодексу України на суму збитків, завданих однією особою іншій особі, суд виходить з наступного.

Відповідно до частини 1 статті 222 Господарського кодексу України учасники господарських відносин, що порушили майнові права або законні інтереси інших суб`єктів, зобов`язані поновити їх, не чекаючи пред`явлення їм претензії чи звернення до суду. Таким чином, грошовий обов`язок з відшкодування збитків потерпілій особі виникає у їх заподіювача в момент завдання таких збитків, тобто вчинення відповідної протиправної дії, а не з моменту набрання законної сили рішенням суду про відшкодування вказаних збитків.

Суд оцінює критично та відхиляє доводи відповідача про те, що тільки після конкретизації змісту зобов`язання про відшкодування шкоди за допомогою рішення суду або договору про відшкодування шкоди, те чи інше зобов`язання може бути кваліфіковане як грошове, і відповідно може відбутися прострочення боржника (особи, що завдала шкоди) щодо його виконання. Суд звертає увагу відповідача, що такий підхід суперечить чітким на недвозначним приписам частини 1 статті 222 Господарського кодексу України, які визначають необхідність негайного відновлення прав та інтересів (у тому числі майнових) у разі їх порушення у господарських відносинах.

Крім того, суд зауважує, що в ухвалі від 02 серпня 2023 року у справі № 904/6760/21 Велика Палата Верховного Суду недвозначно вказала, що нею вже висловила правову позицію з приводу того, що грошове зобов`язання з відшкодування шкоди виникає між сторонами із заподіяння шкоди, а не з рішення суду. Положення частини другої статті 625 Цивільного кодексу України мають застосовуватись з урахуванням вказаного вище висновку Великої Палати Верховного Суду (пункт 43 ухвали).

Крім того, суд враховує, що відповідно до правової позиції, висловленої в пункті 65 постанови Великої Палати Верховного Суду від 07 лютого 2024 року № 910/3831/22, нарахування інфляційних втрат та трьох процентів річних на суму боргу відповідно до статті 625 Цивільного кодексу України є мірою відповідальності боржника за прострочення грошового зобов`язання, оскільки виступає способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у відшкодуванні матеріальних втрат кредитора від знецінення грошових коштів унаслідок інфляційних процесів та отриманні компенсації боржника за неналежне виконання зобов`язання. Ці кошти нараховуються незалежно від вини боржника, зупинення виконавчого провадження чи виконання рішення суду про стягнення грошової суми. Подібні правові висновки сформульовані, зокрема, у постановах Великої Палати Верховного Суду від 19 червня 2019 року у справах № 703/2718/16-ц та № 646/14523/15-ц, від 13 листопада 2019 року у справі № 922/3095/18, від 18 березня 2020 року у справі № 902/417/18.

При цьому суд відзначає істотну подібність правовідносин щодо зобов`язання повернути безпідставно набуте майно та правовідносин щодо відшкодування шкоди (збитків) в обох випадках відповідні правовідносини є зобов`язальними й позадоговірними, а сам обов`язок боржника виникає безпосередньо з норми закону (статті 1212 та статті 22, 1166 Цивільного кодексу України відповідно). Виконання цього обов`язку не пов`язується з відповідною вимогою кредитора (потерпілого), а тому він має бути виконаний негайно, тобто у розумний строк після його виникнення. З наведених причин початковим моментом нарахування інфляційних втрат та трьох процентів річних за правилами частини другою статті 625 Цивільного кодексу України на суму збитків, завданих однією особою іншій особі, є момент заподіяння відповідних збитків, а не момент набрання законної сили рішенням суду, яке лише визначає розмір вже заподіяних збитків й надає відповідній вимозі потерпілої особи характеру примусовості до виконання.

Водночас, як достеменно встановлено судами під час розгляду справи №922/3928/20, протиправною дією Приватного акціонерного товариства "Харківенергозбут", що завдала Адвокатському бюро "Юрій Мица" збитків у вигляді упущеної вигоди в розмірі 2806443,26 грн, є порушення Приватним акціонерним товариством "Харківенергозбут" положень Закону України "Про публічні закупівлі" в частині незаконної відмови від укладання договору з Адвокатським бюро "Юрій Мица" як переможцем процедури публічної закупівлі № UA-2020-08-03-005587-с, що виразилося у прийнятті рішення про відміну процедури відкритих торгів про предмету вказаної закупівлі згідно з протоколом від 21 вересня 2020 року № 3/21/09.

Таким чином, датою завдання протиправними діями Приватного акціонерного товариства "Харківенергозбут" Адвокатському бюро "Юрій Мица" збитків у вигляді упущеної вигоди в розмірі 2806443,26 грн є 21 вересня 2020 року, причому обов`язок відшкодувати такі збитки негайно, не чекаючи пред`явлення претензії чи звернення до суду, прямо випливає з приписів частини 1 статті 222 Господарського кодексу України.

Отже, збитки у вигляді упущеної вигоди мали бути відшкодовані Приватним акціонерним товариством "Харківенергозбут" Адвокатському бюро "Юрій Мица" негайно, тобто не пізніше наступного робочого дні від дати їх заподіяння до 22 вересня 2020 року включно. З цих причин починаючи з 23 вересня 2020 року Приватне акціонерне товариство "Харківенергозбут" перебуває у стані прострочення виконання грошового обов`язку зі сплати на користь Адвокатського бюро "Юрій Мица" грошових коштів на відшкодування збитків в сумі 2806443,26 грн. Тобто станом на 01 січня 2024 року період прострочення складає 3 роки, три місяці і 14 днів (або 1195 календарних днів).

Суд перевірив наведений позивачем розрахунок інфляційних втрат та трьох процентів річних та встановив, що таке нарахування позивачем проведено арифметично правильно, а отже позовні вимоги в цій частині є обґрунтованими й підлягають задоволенню.

Вирішуючи питання розподілу судових витрат суд керується статтею 129 Господарського процесуального кодексу України. У спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача; у разі відмови в позові - на позивача; у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Таким чином на відповідача покладається судовий збір у розмірі 20515,10 грн.

На підставі викладеного та керуючись статтями 1-5, 10, 11, 12, 41-46, 73-80, 86, 123, 129, 165, 196, 201, 208-210, 232, 233, 236, 237, 238, 240, 241, 247, 248, 252 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити повністю.

Стягнути з Приватного акціонерного товариства "Харківенергозбут" (61037, м. Харків, вул. Плеханівська, буд. 126; ) на користь Адвокатського бюро "ЮРІЙ МИЦА" (61105, м. Харків, вул. Киргизька, буд. 15; код ЄДРПОУ 43327,69 грн, у тому числі інфляційні втрати у розмірі 1434 008,16 грн та три відсотки річних у розмірі 275583,53 грн, а також 20515,10 грн судового збору.

Видати наказ після набрання рішенням законної сили.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене безпосередньо до Східного апеляційного господарського суду протягом двадцяти днів з дня складання повного тексту рішення, відповідно до статей 256, 257 Господарського процесуального кодексу України та з урахуванням пункту 17.5 Перехідних положень Кодексу.

Повне рішення складено "01" квітня 2024 р.

Суддя П.В. Хотенець