УХВАЛА

м. Київ

02.04.2024Справа №910/2932/22
За позовом Першого заступника керівника Херсонської обласної прокуратури, м. Херсон

в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції Південного округу (Запорізька та Херсонська область), м. Херсон

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Подрібнювач", м. Київ

про стягнення 688 483,04 грн, -

Суддя Морозов С.М.

За участю представників сторін:

від прокуратури: не з`явились;

від позивача: не з`явились;

від відповідача: не з`явились.

ВСТАНОВИВ:

30.03.2022 року Перший заступник керівника Херсонської обласної прокуратури звернувся до суду з позовом в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції Південного округу (Запорізька та Херсонська область) (позивач) про стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю "Подрібнювач" (відповідач) суми збитків в розмірі 688 483,04 грн, завданих викидами забруднюючих речовин в атмосферне повітря без спеціального дозволу.

Ухвалою від 21.04.2022 року провадження в справі було відкрито, розгляд справи вирішено здійснювати за правилами загального позовного провадження та ухвалено, що про час та дату засідання сторони будуть повідомлені додатковою ухвалою у зв`язку із введенням на території України воєнного стану, а в подальшому окупації міста Херсон.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 10.01.2024 підготовче засідання призначено на 06.02.2024.

В підготовчому засіданні 06.02.2024 судом було продовжено строк підготовчого провадження на 30 днів та оголошено перерву до 02.04.2024.

В підготовче засідання 02.04.2024, зокрема, прокурор та представник Державної екологічної інспекції Південного округу (Запорізька та Херсонська область) повторно не з`явились, про час та місце повідомлені належним чином, про причини неявки не повідомили.

Дослідивши в підготовчому засіданні матеріали справи, суд дійшов висновку про залишення позову у даній справі без розгляду, у зв`язку з наступним.

За змістом частин першої - четвертої статті 13 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

У ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави та з боку держави може бути піддане обмеженням, зокрема шляхом встановлення певної процедури розгляду справи.

Суд вважає за необхідне зазначити, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь у справі на всіх етапах розгляду, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (рішення Європейського суду прав людини від 07 липня 1989 року у справі "Юніон Аліментаріа проти Іспанії").

Як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення Європейського суду прав людини у справі "Каракуця проти України").

Відповідно до ч. 4 ст. 202 Господарського процесуального кодексу України у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

За змістом п. 4 ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України, суд залишає позов без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, або позивач (його представник) не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Отже, достатньою та самостійною правовою підставою для залишення позову без розгляду з підстав, передбачених п. 4 ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України, є безпосередньо сам факт нез`явлення позивача у судове засідання, явка якого була визнана судом обов`язковою, за умови відсутності заяви останнього про розгляд справи за його відсутності або ж повідомлення про причини неявки.

Частиною 1 статті 43 Господарського процесуального кодексу встановлено, що учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до ст. 42 Господарського процесуального кодексу України учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу, сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи, з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою, подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази, надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні, виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Відповідно до ч. 1 ст. 120 та ч. 3 ст. 196 ГПК України суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою. Учасник справи може відмовитися від свого права брати участь у судовому засіданні, заявивши клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Отже, учасник справи має право брати участь у судових засіданнях (особисто або через представника) та не брати участі в судових засіданнях, подавши клопотання про розгляд справи за його відсутності, крім випадків, коли суд визнав явку учасника обов`язковою.

Такий висновок міститься у постанові Верховного Суду від 14.06.2023 у справі №904/5087/22.

Так, в підготовчі засідання 06.02.2024 та 02.04.2024 прокурор та представник Державної екологічної інспекції Південного округу (Запорізька та Херсонська область) не з`явились.

Як вбачається з матеріалів справи, ухвали суду від 10.01.2024 та від 06.02.2024 були отримані Прокуратурою Херсонської області та Державною екологічною інспекцією Південного округу 10.01.2024 та 09.02.2024 відповідно, що підтверджується повідомленнями про доставлення процесуального документа до їх електронних кабінетів в модулі "Електронний суд" ЄСІТС.

Згідно п.2 ч.6 ст.242 ГПК України судове рішення є врученим з дня отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи в модулі "Електронний суд" ЄСІТС.

Судом також встановлено, що станом на 02.04.2024 клопотань про відкладення розгляду справи або про розгляд справи за відсутності Херсонської обласної прокуратури та Державної екологічної інспекції Південного округу (Запорізька та Херсонська область) на адресу суду не надходило.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Пономарьов проти України" від 03.04.2008 вказано, що сторони мають вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Крім того, у рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Тойшлер проти Германії" від 04.10.2001 наголошено, що обов`язком заінтересованої сторони є прояв особливої старанності при захисті своїх інтересів.

Верховний Суд у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду у постанові від 18.11.2022 у справі №905/458/21 зазначив про те, що норми, закріплені у частині четвертій статті 202 та у пункті 4 частини першої статті 226 ГПК України, за методом правового регулювання є імперативними, що означає те, що відповідно до цих норм процесуального права у разі неявки позивача в судове засідання за умови, що він був належним чином повідомлений про час і місце судового засідання, не повідомив суд про причини його неявки та не надав суду заяви про розгляд справи за його відсутності, суд має імперативний процесуальний обов`язок залишити позов без розгляду.

З огляду на вищевикладене суд дійшов висновку залишити позов Першого заступника керівника Херсонської обласної прокуратури в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції Південного округу (Запорізька та Херсонська область) до Товариства з обмеженою відповідальністю "Подрібнювач" про стягнення 688 483,04 грн без розгляду.

Згідно ч. 2 ст. 226 ГПК України про залишення позову без розгляду постановляється ухвала, в якій вирішуються питання про розподіл між сторонами судових витрат, про повернення судового збору з бюджету.

Відповідно до п. 4 частини 1 статті 7 Закону України "Про судовий збір" сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду, зокрема, в разі залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням).

У зв`язку з тим, що підставою для винесення ухвали про залишення позову у даній справі без розгляду є повторна неявка прокуратури та Державної екологічної інспекції Південного округу (Запорізька та Херсонська область) в підготовче засідання, з огляду на положення п. 4 ч. 1 ст. 7 Закону України "Про судовий збір", питання про повернення судового збору судом не вирішується.

Керуючись ст. 226, 233 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва, -

УХВАЛИВ:

1. Позов Першого заступника керівника Херсонської обласної прокуратури в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції Південного округу (Запорізька та Херсонська область) до Товариства з обмеженою відповідальністю "Подрібнювач"

про стягнення 688 483,04 грн залишити без розгляду.

2. Ухвала набирає законної сили негайно після її оголошення та підлягає оскарженню у встановленому законом порядку.

повний текст ухвали складено та підписано 03.04.2024

Суддя Сергій МОРОЗОВ