СХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

04 квітня 2024 року м. Харків Справа № Б-50/184-10

Східний апеляційний господарський суд у складі судді-доповідача Гребенюк Н.В., розглянувши апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Дніпро-1" (вх. №812 Х/1)

на ухвалу господарського суду Харківської області від 20.02.2024 (повний текст ухвали складений 22.02.2024, суддя Міньковський С.В.)

у справі №Б-50/184-10

за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "ТПД "Земляни", м. Харків

до Товариства з обмеженою відповідальністю "ТПД "Земляни", м. Харків

про визнання банкрутом,

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою господарського суду Харківської області від 20.02.2024 у справі №Б-50/184-10 у затвердженні мирової угоди від 31.08.2023, що була укладена між головою комітету кредиторів Татаркіним О.Л. та ліквідатором ТОВ "Торгівельно-промисловий дім "Земляни" арбітражним керуючим Харитонюк Є.В. - відмовлено.

Товариство з обмеженою відповідальністю "Дніпро-1", не погодившись з наведеною ухвалою, звернулося до Східного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, неповного дослідження обставин справи, просить скасувати ухвалу господарського суду Харківської області від 20.02.2024 у справі №Б-50/184-10 та ухвалити нове судове рішення, яким затвердити мирову угоду від 31.08.2023, що була укладена між головою комітету кредиторів Татаркіним О.Л. та ліквідатором ТОВ "Торгівельно-промисловий дім "Земляни" арбітражним керуючим Харитонюком Є.В. та закрити ліквідаційну процедуру по справі №Б-50/184-10.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу справ між суддями від 26.03.2024 для розгляду справи №Б-50/184-10 було визначено колегію суддів у складі: головуючий суддя (суддя-доповідач) Гребенюк Н.В., судді Слободін М.М., Шутенко І.А.

Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 27.03.2024 у справі №Б-50/184-10 витребувано у господарського суду Харківської області матеріали справи №Б-50/184-10; відкладено вирішення питань, пов`язаних з рухом апеляційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю «Дніпро-1» (вх. №812 Х/1) на ухвалу господарського суду Харківської області від 20.02.2024 у справі №Б-50/184-10, до надходження матеріалів справи.

04.04.2024 до Східного апеляційного господарського суду надійшли матеріали справи №Б-50/184-10.

Розглянувши вказану апеляційну скаргу, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про необхідність залишення її без руху, з огляду на наступне.

У відповідності до положень статті 129 Конституції України основними засадами судочинства є, зокрема, забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Згідно зі статтею 14 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" учасники справи, яка є предметом судового розгляду, та інші особи мають право на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Разом із цим, положеннями статті 258 Господарського процесуального кодексу України на заявників апеляційних скарг покладено обов`язок щодо надання до апеляційної скарги доказів сплати судового збору.

Відповідно до частини другої статті 123 Господарського процесуального кодексу України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України "Про судовий збір".

Статтею 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що при зверненні до господарського суду встановлені ставки судового збору в таких розмірах:

- за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

- за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

- за подання до господарського суду апеляційної скарги на рішення суду; апеляційних скарг у справі про банкрутство; заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги;

- за подання апеляційної і касаційної скарги на ухвалу суду; заяви про приєднання до апеляційної чи касаційної скарги на ухвалу суду 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Суддя-доповідач зазначає, що апелянт оскаржує ухвалу місцевого господарського суду в справі про банкрутство, прийняту за результатом розгляду заяви про затвердження мирової угоди, яка не передбачає окремої ставки судового збору при поданні відповідної заяви.

Отже, скаржником за подання апеляційної скарги мав бути сплачений судовий збір у розмірі 3 028,00грн.

Натомість, апелянтом до матеріалів апеляційної скарги не було надано доказів сплати судового збору у встановлених порядку та розмірі, про що також свідчить акт Східного апеляційного господарського суду від 26.03.2024 №13-35, відповідно до якого при розкриванні поштового відправлення апеляційної скарги б/н від 15.03.2024 ТОВ "Дніпро-1" по справі № Б-50/184-10 встановлено факт відсутності вказаного додатку, а саме: пункту 1 додатку квитанції про сплату судового збору.

Таким чином, з метою усунення недоліків апеляційної скарги апелянту належить у строк, визначений даною ухвалою, надати докази сплати судового збору в розмірі 3 028,00грн.

Також згідно з пунктом 3 частини 3 статті 258 Господарського процесуального кодексу України, до апеляційної скарги додаються докази надсилання копії скарги іншій стороні у справі.

Відповідно до статті 259 ГПК України, особа, яка подає апеляційну скаргу, надсилає іншим учасникам справи копію цієї скарги і доданих до неї документів, які у них відсутні, листом з описом вкладення.

Згідно положень статті 1 Кодексу України з питань банкрутства учасники у справі про банкрутство (неплатоспроможність) - сторони, арбітражний керуючий, державний орган з питань банкрутства, інші учасники справи про банкрутство, щодо прав або обов`язків яких існує спір, а також у випадках, передбачених цим Кодексом, Фонд державного майна України, Національна комісія з цінних паперів та фондового ринку, представник органу місцевого самоврядування, представник працівників боржника, уповноважена особа засновників (учасників, акціонерів) боржника.

Отже, у відповідності до положень Господарського процесуального кодексу України на апелянта покладається обов`язок надсилання копій іншій учасникам у справі.

Разом з тим, апелянтом до матеріалів апеляційної скарги не було надано належних доказів направлення копії апеляційної скарги з додатками кредитору - ФОП Татаркіну О.Л.

Зокрема, судом апеляційної інстанції встановлено, що належною адресою ФОП Татаркіна О.Л. є АДРЕСА_1 , натомість апелянтом до апеляційної скарги надані докази направлення апеляційної скарги вказаному кредитору за іншою адресою - АДРЕСА_2.

З метою усунення недоліків апеляційної скарги апелянту належить в строк, визначений даною ухвалою, надати до суду апеляційної інстанції докази направлення копії апеляційної скарги з додатками ФОП Татаркіну О.Л. листом з описом вкладення.

Відповідно до пункту 4 частини 3 статті 258 ГПК України до апеляційної скарги додаються докази, що підтверджують дату отримання копії оскаржуваного судового рішення суду першої інстанції за наявності.

Згідно з вимогами частини 1 статті 256 ГПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів, а на ухвалу суду - протягом десяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

У відповідності до вимог частини 2 наведеної статті учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: 1) рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; 2) ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом десяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Тобто, перебіг строку на оскарження в апеляційному порядку судового рішення визначено в законодавчому порядку.

Відповідно до частини 6 статті 242 ГПК України днем вручення судового рішення є 1) день вручення судового рішення під розписку; 2) день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи; 3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення; 4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; 5) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, яка зареєстрована у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Звертаючись з апеляційною скаргою, апелянт просить поновити строк на апеляційне оскарження, посилаючись на те, що повний текст оскаржуваної ухвали був отриманий ним 05.03.2024, що, на його думку, свідчить про поважність причин пропуску строку.

Частиною 1 ст.119 ГПК України встановлено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

ГПК України не пов`язує право суду відновити пропущений процесуальний строк лише з певним колом обставин, що спричинили пропуск строку. Поважними причинами пропуску процесуального строку визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, незалежними від волевиявлення сторони та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для вчинення процесуальної дії.

Судом апеляційної інстанції встановлено, що оскаржувана ухвала прийнята 20.02.2024, повний текст ухвали складений 22.02.2024, отже останнім днем подання апеляційної скарги було 04.03.2024.

Статтею 113 ГПК України передбачено, що строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом.

Відповідно до п. п. 1, 4, 7 ст. 116 ГПК України, перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок. Якщо закінчення строку припадає на вихідний, святковий чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день. Строк не вважається пропущеним, якщо до його закінчення заява, скарга, інші документи чи матеріали або грошові кошти здані на пошту чи передані іншими відповідними засобами зв`язку.

Зважаючи на отримання апелянтом оскаржуваного судового рішення 05.03.2024, останній мав подати апеляційну скаргу в строк до 15.03.2024 включно.

Разом з тим, апелянт, звертаючись з апеляційною скаргою 18.03.2024, тобто із пропуском встановленого законом строку на апеляційне оскарження, не надав обґрунтованих доводів та доказів на їх підтвердження щодо поважності причин пропуску встановленого законом строку, що перевищує визначені законом 10 днів з моменту вручення оскаржуваної ухвали.

Згідно частини 3 статті 260 ГПК України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 256 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції із заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

З метою усунення недоліків апеляційної скарги апелянту належить у строк, визначений даною ухвалою, надати нове клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження з доказами на його обґрунтування.

Крім того, 18.10.2023 введено в дію Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами» від 29.06.2023 № 3200-IX.

Зокрема, приписами частини 5 статті 6 ГПК України (у редакції Закону, з урахуванням змін) визначено, що суд направляє судові рішення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу до їхніх електронних кабінетів, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Електронний кабінет - це персональний кабінет (веб-сервіс чи інший користувацький інтерфейс) у підсистемі (модулі) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за допомогою якого особі, яка пройшла електронну ідентифікацію, надається доступ до інформації та сервісів Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремих підсистем (модулів), у тому числі можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, а також між учасниками судового процесу. Електронна ідентифікація особи здійснюється з використанням кваліфікованого електронного підпису чи інших засобів електронної ідентифікації, які дають змогу однозначно встановити особу.

Частиною 6 статті 6 ГПК України (у редакції Закону, з урахуванням змін) унормовано, що адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Згідно з п.2 ч.2 ст.258 ГПК України в апеляційній скарзі мають бути зазначені, зокрема, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Відповідно частини 2 статті 260 до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 258 цього Кодексу, а також подана особою, яка відповідно до частини 6 статті 6 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу.

Згідно з частиною 1 статті 174 Господарського процесуального кодексу України, суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху також у разі, якщо позовну заяву подано особою, яка відповідно до частини шостої статті 6 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його.

Матеріали справи, а також інформація системи Діловодство спеціалізованого суду, не містять відомостей щодо наявності у апелянта електронного кабінету модуля "Електронний суд".

Отже, з метою усунення недоліків апеляційної скарги апелянту належить у строк, визначений даною ухвали, надати докази реєстрації ТОВ «Дніпро-1» електронного кабінету модуля «Електронний суд».

Відповідно до ч. 2 ст. 260 Господарського процесуального кодексу України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 258 цього Кодексу, застосовуються положення ст. 174 цього Кодексу.

Статтею 174 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно ч. 2 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Перевіркою матеріалів апеляційної скарги встановлено, що апеляційну скаргу скаржником подано з порушенням вимог п. п. 2, 3 ч. 3 ст. 258 Господарського процесуального кодексу України, а також положень частини 3 статті 260 ГПК України, а саме за відсутності: обґрунтованого клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження та доказів на його обґрунтування, доказів наявності реєстрації електронного кабінету модуля «Електронний суд», направлення копії апеляційної скарги з додатками кредитору та доказів сплати судового збору в установлених порядку та розмірі.

На виконання вимог частини 2 статті 174 Господарського процесуального кодексу України, суд зазначає, що апелянту слід надати суду нове клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням поважних причин пропуску строку та доказів на їх обґрунтування, докази реєстрації та наявності електронного кабінету модуля «Електронний суд», докази сплати судового збору ( 3028,00грн), докази направлення копії апеляційної скарги з додатками кредитору - ФОП Татаркіну О.Л.

Керуючись ст. ст. 174, 234, п.п. 2, 3 ч. 3 ст. 258, ст. 260 Господарського процесуального кодексу України, суддя-доповідач Східного апеляційного господарського суду

УХВАЛИВ:

1. Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Дніпро-1" (вх. №812 Х/1) на ухвалу господарського суду Харківської області від 20.02.2024 у справі №Б-50/184-10 залишити без руху.

2. Протягом десяти днів з дня вручення цієї ухвали апелянту усунути недоліки, а саме: подати до Східного апеляційного господарського суду:

- нове клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням поважних причин пропуску строку та доказів на їх обґрунтування;

- докази реєстрації та наявності у апелянта електронного кабінету модуля «Електронний суд»;

- докази сплати судового збору в установленому порядку та розмірі (3028,00грн);

- докази направлення копії апеляційної скарги з додатками листом з описом вкладення кредитору - ФОП Татаркіну О.Л.

3. Роз`яснити скаржнику, що при невиконанні вимог даної ухвали, судом апеляційної інстанції може бути відмовлено у відкритті апеляційного провадження або повернуто апеляційну скаргу.

Суддя Н.В. Гребенюк