ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
УХВАЛА

05 квітня 2024 року м. ХарківСправа №922/4694/23

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Добрелі Н.С.

розглянувши матеріали справи

за позовомСелянського (фермерського) господарства "АНАСТАСІЯ"
до Фермерського господарства "ДОЛИНА СОНЦЯ" , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача ОСОБА_1
про стягнення коштів

ВСТАНОВИВ:

СФГ "АНАСТАСІЯ" звернулося до Господарського суду Харківської області з позовною заявою до ФГ "ДОЛИНА СОНЦЯ", в якій просить суд стягнути з відповідача на користь позивача суму матеріального збиту в розмірі 404.569,90 грн, а також судові витрати.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 27.02.2024 у справі №922/4694/23 відкладено підготовче засідання на 05.03.2024 о 14:40 год., залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача ОСОБА_1 .

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 05.03.2024 у справі №922/4694/23 закрито підготовче провадження та справу призначено до розгляду справи по суті на 08.03.2024 року.

В судовому засіданні 08.03.2024 у справі №922/4694/23 була оголошена перерва до 02.04.2024 року о 14:00 про, що було постановлено ухвалу яка занесена до протоколу судового засідання від 08.03.2024.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 02.04.2024 у справі №922/4694/23 залишено без розгляду заяву С(Ф)Г "АНАСТАСІЯ" про відвід судді Господарського суду Харківської області Добрелі Н.С.

В судовому засіданні по суті 02.04.2024 у справі №922/4694/23 була оголошена перерва на 08.04.2024 об 11:00 год. ухвалою суду, яка занесена до протоколу судового засідання від 02.04.2024.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 03.04.2024 у справі №922/4694/23 визнано заявлений С(Ф)Г "АНАСТАСІЯ" відвід судді Добрелі Н.С. необґрунтованим та передано матеріали справи №922/4694/23 на автоматизований розподіл, для визначення судді, який вирішуватиме питання про відвід, у порядку, встановленому частиною першою статті 32 ГПК України.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 05.04.2023 у справі №922/4694/23 суддею Хотенець П.В. відмовлено в задоволенні заяви С(Ф)Г "АНАСТАСІЯ" про відвід судді Господарського суд Харківської області Добрелі Н.С.

Разом із тим, суддя Добреля Н.С. з метою уникнення будь-яких сумнівів у своїй неупередженості та безсторонності вважає за необхідне заявити самовідвід, виходячи з наступного.

Відповідно до пункту 5 частини першої статті 35 ГПК України, суддя не може розглядати справу і підлягає самовідводу, якщо є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

За приписами частини першої статті 38 ГПК України з підстав, зазначених у статтях 35, 36 і 37 цього Кодексу, суддя зобов`язаний заявити самовідвід.

Питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі (частина перша статті 39 ГПК України).

Суд зазначає, що ГПК України не містить вичерпного переліку обставин, які можуть викликати сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

Натомість, стандарт безсторонності ґрунтується, насамперед, на тому, що суддя має розглядати справи на основі фактів та згідно з законом, без жодних обмежень, неналежного впливу, спонукання, тиску, погроз чи втручань, прямих чи непрямих, з будь-чийого боку або з будь-якої причини. Також неупередженість стосується способу мислення або ставлення суду до питань і сторін у конкретній справі. Тож слово "неупереджений" передбачає виключення (усунення) розумних та обґрунтованих сумнівів щодо упередженості судді, як реальної, так і суб`єктивної.

Жодна норма законодавства не визначає зміст нормативної конструкції "неупередженість" ("безсторонність") судді", а тому під час з`ясування основних критеріїв неупередженості колегія суддів вважає за потрібне керуватися джерелами міжнародного права, зокрема принципами, сформульованими у практиці Європейського суду з прав людини.

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини обґрунтованість підстав для надання висновку щодо безсторонності суду для мети п. 1 статті 6 Конвенції має встановлюватися згідно з:

- «об`єктивним критерієм», який передбачає, що встановлення наявності упередженості суду (суддів) має бути визначено окремо від поведінки судді, тобто має бути з`ясовано, чи існують очевидні факти, що можуть поставити під сумнів його безсторонність. Тим часом вирішальною є саме наявність відповідних обставин, підтверджених належними та допустимими доказами, які свідчать про обґрунтованість сумніву в неупередженості суду, а позиція зацікавленої сторони є важливою, але не вирішальною;

- «суб`єктивним критерієм», який вимагає оцінки реальних дій окремого судді під час розгляду конкретної справи і тільки після встановлення фактів у поведінці судді, які можна кваліфікувати як прояв упередженості, можливо поставити під сумнів його безсторонність. Тому особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів іншого.

Разом з тим, як встановлюють Бангалорські принципи поведінки суддів, схвалені резолюцією Економічної і Соціальної Ради 00Н №2006/23 від 27.07.2006, об`єктивність судді є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті винесеного рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття. Суддя заявляє самовідвід від участі в розгляді справи в тому випадку, якщо для нього не є можливим винесення об`єктивного рішення у справі, або в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

Тобто, відводу підлягає суддя не лише у разі існування фактів що свідчать про упередженість судді, але й у тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

Згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Право на справедливий суд насамперед повинне забезпечуватись безсторонністю судді. Головна мета відводу - гарантування безсторонності суду, зокрема, для запобігання упередженості судді (суддів) під час розгляду справи, а мета самовідводу - запобігання будь-яким сумнівам щодо безсторонності судді. Визначення належного та безстороннього суду є первинним щодо вчинення процесуальних дій у справі (пункти 183,184 постанови Великої Палати Верховного Суду від 04.11.2021 у справі №11-202сап21).

Сприйняття об`єктивності визначається за допомогою критерію "розумного спостерігача". У разі, коли є підстави передбачати, що суддя є необ`єктивним (з різних причин) - це дискредитує суспільну довіру до судової влади. Тому суддя мусить уникати будь-яких дій, які дають підставу передбачати, що на його рішення можуть вплинути сторонні чинники, зокрема такі як зацікавленість у розв`язанні конкретної справи. З огляду на це навіть прояви неупередженості мають значення.

Керуючись відповідними приписами Бангалорських принципів суд вважає за необхідне заявити собі самовідвід з метою забезпечення довіри до судової влади в Україні та уникнення будь-яких можливих сумнівів щодо неупередженості і об`єктивності судді.

Згідно з пунктом 12 висновку №1 (2001) Консультативної ради європейських судів для Комітету Ради Європи "Про стандарти незалежності судових органів і незмінності суддів" від 01.01.2001 незалежність судової влади означає повну неупередженість із боку суддів. При постановленні судових рішень щодо сторін в судовому розгляді судді повинні бути безсторонніми, вільними від будь-яких зав`язків, прихильності чи упередження, що впливає або може сприйматися як таке, що впливає на здатність судді приймати незалежні рішення. Судова влада повинна користуватися довірою не тільки з боку сторін у конкретній справі, але і з боку суспільства в цілому. Суддя повинен не тільки бути реально вільним від будь-якого невідповідного упередження або впливу, але він або вона повинні бути вільними від цього й в очах розумного спостерігача. В іншому випадку довіра до незалежності судової влади буде підірвана.

Враховуючи наведені вище положення висновку Консультативної ради європейських судів для Комітету Ради Європи, Бангалорських принципів поведінки судді та не дивлячись на відсутність у суду прямого чи опосередкованого інтересу до результатів розгляду даної справи, з метою уникнення будь-яких сумнівів в учасників судового процесу та громадськості щодо неупередженості та безсторонності судді Добрелі Н.С., а також задля забезпечення довіри до судової влади в Україні, суддя Добреля Н.С. дійшла висновку про необхідність заявлення самовідводу.

Керуючись статтями 35, 38, 39, 232-235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Заявити самовідвід від розгляду справи №922/4694/23.

2. Справу №922/4694/23 передати для здійснення повторного автоматизованого розподілу та визначення іншого складу суду відповідно до статті 32 ГПК України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Ухвалу підписано 05.04.2024.

Суддя Н.С. Добреля