УХВАЛА

01 квітня 2024 року

м. Київ

cправа № 922/2800/23

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Студенець В.І. - головуючий, судді: Бакуліна С.В., Кібенко О.Р.

розглянувши матеріали касаційної скарги Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Харківміськгаз"

на рішення Господарського суду Харківської області

(суддя - Суслова В.В.)

від 06.11.2023

та постанову Східного апеляційного господарського суду

(головуючий суддя - Лакіза В.В., судді: Бородіна Л.І., Здоровко Л.М.)

від 15.02.2024

у справі № 922/2800/23

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Оператор газотранспортної системи України"

до Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Харківміськгаз"

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача: Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг

про стягнення 540 732 361,37 грн,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Господарського суду Харківської області від 06.11.2023 у справі №922/2800/23 позов задоволено. Стягнуто з Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Харківміськгаз" на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Оператор газотранспортної системи України" грошові кошти у загальній сумі 540 732 361,37 грн, з яких: 425 936 718, 84 грн - основної заборгованості, 84 180 371,77 грн - пені, 23 964 872,43 грн - інфляційних втрат, 6 650 398,33 грн - 3 % річних.

Постановою Східного апеляційного господарського суду від 15.02.2024 рішення Господарського суду Харківської області від 06.11.2023 у справі №922/2800/23 скасовано частково, позов задоволено частково. Стягнуто з Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Харківміськгаз" на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Оператор газотранспортної системи України" грошові кошти у загальній сумі 529 436 968,56 грн, з яких: 417 195 686,01 грн - основної заборгованості, 82 096 892,72 грн - пені, 23 619 000,25 грн - інфляційних втрат, 6 525 389,58 грн - 3% річних. В інший частині позову відмовлено.

Не погоджуючись з рішенням Господарського суду Харківської області від 06.11.2023 та постановою Східного апеляційного господарського суду від 15.02.2024 у справі №922/2800/23, Акціонерне товариство "Оператор газорозподільної системи "Харківміськгаз" подало касаційну скаргу на зазначені судові рішення.

Ухвалою Верховного Суду від 18.03.2024 касаційну скаргу Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Харківміськгаз" на рішення Господарського суду Харківської області від 06.11.2023 та постанову Східного апеляційного господарського суду від 15.02.2024 у справі №922/2800/23 залишено без руху та надано скаржнику строк для усунення недоліків, що не перевищує десять днів з дня вручення ухвали, а саме: представнику скаржника - адвокату зареєструвати Електронний кабінет в підсистемі ЄСІТС «Електронний суд», про що повідомити суд касаційної інстанції відповідно до статті 6 Господарського процесуального кодексу України; надати суду оригінал документа, що підтверджує сплату судового збору у розмірі 1 878 800, 00 грн за подання касаційної скарги у даній справі; навести підстави касаційного оскарження постанови суду апеляційної інстанції, які передбачено частиною другою статті 287 Господарського процесуального кодексу України.

Від Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Харківміськгаз" надійшла заява про продовження строку на усунення недоліків касаційної скарги у зв`язку з поданням клопотання про відстрочення сплати судового збору, в якій товариство, зокрема, повідомляє про наявність у його представника Електронного кабінету в підсистемі ЄСІТС «Електронний суд».

Також у наведеній заяві на виконання пункту 5 частини 2 статті 290 Господарського процесуального кодексу України товариство посилається на те, що: «В своїй касаційній скарзі АТ «Харківміськгаз» не просить суд дослідити повторно питання, які вже були предметом дослідження Об`єднаною палатою по справі №918/636/21. Звертаємо увагу, що Верховним судом зроблено висновки саме щодо обсягів небалансів, так: « 256. У зв`язку з цим Верховний Суд погоджується з висновками суду апеляційної інстанції про те, що на підставі відомостей, що містяться в інформаційній платформі та які вносилися до неї оператором ГРМ, а також складених оператором ГТС односторонніх актів і здійснених сторонами актів звірки розрахунків, встановлюється обсяг небалансів АТ "Рівнегаз". І саме питання перед Верховним Судом полягало у тому, якими доказами підтверджуються обсяги небалансів. А висновків, щодо застосування ціни до обсягів остаточно не зроблено.»

Разом з тим згідно з пунктом 5 частини 2 статті 290 Господарського процесуального кодексу України у касаційній скарзі повинно бути зазначено підставу (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 287 цього Кодексу підстави (підстав).

Відповідно до частини другої статті 287 Господарського процесуального кодексу України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 1, 4 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно в таких випадках:

1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку;

2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні;

3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах;

4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 310 цього Кодексу.

У разі подання касаційної скарги на підставі пункту 1 частини другої статті 287 Господарського процесуального кодексу України у касаційній скарзі зазначається постанова Верховного Суду, в якій викладено висновок про застосування норми права у подібних правовідносинах, що не був врахований в оскаржуваному судовому рішенні, та скаржник повинен чітко вказати, яку саме норму права судами першої та (або) апеляційної інстанцій було застосовано без урахування вказаного висновку (п. 5 ч.2 ст. 290 Господарського процесуального кодексу України).

У разі подання касаційної скарги на підставі пункту 2 частини другої статті 287 цього Кодексу в касаційній скарзі зазначається обґрунтування необхідності відступлення від висновку щодо застосування конкретної норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду (п. 5 ч.2 ст. 290 Господарського процесуального кодексу України).

При поданні касаційної скарги на підставі пункту 3 частини другої статті 287 Господарського процесуального кодексу України скаржник повинен чітко зазначити норму права щодо якої відсутній висновок її застосування із конкретизацією правовідносин, в яких цей висновок відсутній.

У разі оскарження судового рішення з підстави, передбаченої пунктом 4 частини другої статті 287 Господарського процесуального кодексу України, касаційна скарга має містити зазначення обставин, наведених у частинах 1, 3 статті 310 ГПК. Якщо скаржник вважає, що судами порушено норми процесуального права щодо не дослідження зібраних у справі доказів, неповного встановлення обставин справи, або встановлення обставин, що мають істотне значення, на підставі недопустимих доказів, у касаційній скарзі має бути конкретно зазначено або обставини, які встановлені на підставі недопустимих доказів та чому на думку скаржника останні є недопустимими, або зібрані у справі докази, які судом не досліджені, що могло б давати підстави для висновку про порушення цим судом норм процесуального права.

Крім того, заявник касаційної скарги повинен враховувати, що за змістом пункту 1 частини третьої статті 310 ГПК України відкриття касаційного провадження через недослідження зібраних у справі доказів можливе лише за умови наявності у касаційній скарзі інших обґрунтованих підстав касаційного оскарження, передбачених пунктами 1, 2, 3 частини другої статті 287 цього Кодексу.

Аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що перелік підстав для касаційного оскарження судових рішень, наведений в частині другій статті 287 Господарського процесуального кодексу України, є вичерпним, тому суд касаційної інстанції переглядає судові рішення в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, а тому відсутність у касаційній скарзі визначених законом підстав касаційного оскарження унеможливлює її прийняття та відкриття касаційного провадження.

Лише посилання скаржника, як на підставу для відкриття касаційного провадження, на порушення норм процесуального та матеріального права, неврахування висновків Верховного Суду, без зазначення конкретних норм права (пункт, частина, стаття), які, на думку скаржника, неправильно чи з порушенням застосовано судами попередніх інстанцій при прийнятті оскаржуваних судових рішень, не можна вважати таким, що відповідає вимогам пункту 5 частини 2 статті 290 ГПК України.

Разом з тим у заяві про продовження строку на усунення недоліків скаржник не наводить конкретної з підстав касаційного оскарження постанови суду апеляційної інстанції, передбачених пунктами 1, 2, 3, 4 частини другої статті 287 Господарського процесуального кодексу України. Тобто скаржником не усунуто недоліків касаційної скарги у наведеній частині.

Крім того Акціонерним товариством "Оператор газорозподільної системи "Харківміськгаз" подано клопотання про відстрочення сплати судового збору, яке мотивовано тяжким фінансовим становищем скаржника.

Статтею 8 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

З огляду на відсутність умов, визначених статтею 8 Закону України "Про судовий збір", суд касаційної інстанції не вбачає правових підстав для задоволення клопотання Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Харківміськгаз" про відстрочення сплати судового збору.

Пунктом 2 частини 4 статті 290 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до частини 2 статті 123 Господарського процесуального кодексу України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України "Про судовий збір".

Відповідно до підпункту 5 п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" ставка судового збору за подання до господарського суду касаційної скарги на рішення суду встановлюється у розмірі - 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Згідно з підпунктом 1 п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" ставка судового збору за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. За подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру судовий збір справляється у розмірі 1 прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Частиною 4 статті 6 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що якщо скаргу (заяву) подано про перегляд судового рішення в частині позовних вимог (сум, що підлягають стягненню за судовим рішенням), судовий збір за подання скарги (заяви) вираховується та сплачується лише щодо перегляду судового рішення в частині таких позовних вимог (оспорюваних сум).

Виходячи з оспорюваної суми розмір судового збору, що підлягає сплаті за подання касаційної скарги складає, 1 878 800, 00 грн, а саме: (529 436 968, 56 грн*1,5%) = 939 400, 00 грн*200%, де 1,5 - ставка судового збору за подання позовної заяви майнового характеру, 939 400, 00 грн - максимальна ставка судового збору станом на 2023 рік, 200% - ставка судового збору за подання касаційної скарги.

Велика Палата Верховного Суду в постанові від 18.10.2023 у справі №910/10939/22, вирішуючи питання щодо наслідків відмови суду в задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору, висловленого в заяві про усунення недоліків апеляційної скарги, дійшла висновку, що прийнявши рішення про відмову у звільненні від сплати судового збору, суд має постановити ухвалу без руху, направити її заявнику та переконатись, що він отримав цю ухвалу і має розумний строк для сплати судового збору та подання заяви про продовження або поновлення строку на усунення недоліків разом з доказами сплати судового збору.

З огляду на зазначене, враховуючи, що скаржник скористався правом на усунення недоліків касаційної скарги, однак документів, що підтверджують сплату судового збору у встановленому розмірі не надав, натомість заявив клопотання про відстрочення сплати судового збору, у задоволенні якого відмовлено, Верховний Суд дійшов висновку, що касаційна скарга залишається без руху для надання скаржнику строку для сплати судового збору та наведення підстав касаційного оскарження судових рішень, передбачених ч. 2 ст. 287 ГПК України.

Згідно з частиною 2 статті 292 Господарського процесуального кодексу України у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Відповідно до частини 2 статті 174 Господарського процесуального кодексу України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Керуючись статтями 174, 234, 290, 292 Господарського процесуального кодексу України, статтями 4, 8 Закону України "Про судовий збір", Суд -

У Х В А Л И В:

1. Відмовити у задоволенні клопотання Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Харківміськгаз" про відстрочення сплати судового збору.

2. Касаційну скаргу Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Харківміськгаз" на рішення Господарського суду Харківської області від 06.11.2023 та постанову Східного апеляційного господарського суду від 15.02.2024 у справі №922/2800/23 залишити без руху та надати строк для усунення недоліків, що не перевищує десять днів з дня вручення ухвали.

3. Акціонерному товариству "Оператор газорозподільної системи "Харківміськгаз" усунути недоліки, встановлені в даній ухвалі у такий спосіб:

- надати суду оригінал документа, що підтверджує сплату судового збору у розмірі 1 878 800, 00 грн за подання касаційної скарги у даній справі;

- навести підстави касаційного оскарження постанови суду апеляційної інстанції, які передбачено частиною другою статті 287 Господарського процесуального кодексу України.

4. Роз`яснити, що у разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали скарга вважатиметься неподаною та буде повернута скаржнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Головуючий В. Студенець

Судді С. Бакуліна

О. Кібенко