ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"06" березня 2024 р. Справа№ 920/250/23

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Кропивної Л.В.

суддів: Пономаренка Є.Ю.

Руденко М.А.

за участю секретаря судового засідання Михайленко С.О.

за участю представників сторін згідно протоколу судового засідання

розглянувши матеріали апеляційної скарги акціонера Приватного акціонерного товариства «Сумбуд» ОСОБА_1

на ухвалу Господарського суду Сумської області від 02.10.2023 (про залишення позовної заяви без розгляду)

у справі № 920/250/23 (суддя Котельницька В.Л.)

за позовом Приватного акціонерного товариства «Сумбуд»

в інтересах якого діє акціонер - фізична особа ОСОБА_1

до Фізичної особи ОСОБА_2

про стягнення 1 751 712,46 грн, -

В С Т А Н О В И В:

Приватне акціонерне товариство «Сумбуд», в інтересах якого діє акціонер - фізична особа ОСОБА_1 звернувся з позовом до фізичної особи ОСОБА_2 про стягнення на користь Приватного акціонерного товариства "Сумбуд" збитків в сумі 1 751 712,46 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що до моменту позбавлення відповідача повноважень голови ПАТ «Сумбуд» ним не було вжито належних заходів щодо забезпечення отримання компенсації здійснених витрат (переданого майна) на користь Сумської міської ради в порядку, передбаченою ч. 5 ст. 30 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Ухвалою Господарського суду Сумської області від 02.10.2023 у справі № 920/250/23 позовну заяву залишено без розгляду.

В обґрунтування ухвали суд першої інстанції зазначив, що позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений п. 3 резолютивної частини ухвали 11.09.2023 у справі №920/250/23, що є підставою для залишення позову без розгляду згідно приписів ч. 13 ст. 176 ГПК України.

Не погодившись з висновками та мотивами, викладеними в ухвалі, акціонер ПрАТ «Сумбуд» ОСОБА_1 , через підсистему «Електронний суд», звернувся до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати ухвалу Господарського суду Сумської області від 2 жовтня 2023 року по справі № 920/250/23, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Апеляційна скарга обґрунтована тим, що під час прийняття ухвали від 11.09.2023 суд не врахував, що позивачем по справі є ПАТ «Сумбуд», а не акціонер товариства - ОСОБА_1 , а тому ПАТ «Сумбуд» не мав можливості виправити недоліки позовної заяви у спосіб, визначений судом - шляхом подання доказів направлення відповідачу позову з доданими документами в порядку, встановленому ст. 172 ГПК України.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 12.10.2023, матеріали апеляційної скарги акціонера Приватного акціонерного товариства «Сумбуд» ОСОБА_1 у судовій справі № 920/250/23 передано на розгляд колегії суддів Північного апеляційного господарського суду у складі: головуючий суддя - Кропивна Л.В., судді - Руденко М.А., Пономаренко Є.Ю.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 16.10.2023 зобов`язано Господарський суд Сумської області направити до Північного апеляційного господарського суду матеріали справи № 920/250/23.

30.10.2023 до Північного апеляційного господарського суду надійшли матеріали справи № 920/250/23.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 06.11.2023 відкрито апеляційне провадження у справі № 920/250/23 за апеляційною скаргою акціонера Приватного акціонерного товариства «Сумбуд» ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду Сумської області від 02.10.2023 та призначено розгляд справи на 06.12.2023.

В зв`язку з тим, що 06.12.2023 о 12:51 в місті Києві було оголошено повітряну тривогу, судове засідання, що було призначено на 06.12.2023 не відбулось.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 06.12.2023 розгляд справи № 920/250/23 призначено на 17 січня 2024.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 15.01.2024 повідомлено учасників справи, що судове засідання у справі у справі № 920/250/23 відбудеться 17 січня 2024 р. об 11 год. 15 хв, в режимі відеоконференції.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 17.01.2024 відкладено розгляд справи на 21.02.2024.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 21.02.2024 відкладено розгляд справи на 06.03.2024.

У судовому засіданні 06.03.2024 позивач та відповідач надали свої пояснення та заперечення щодо поданої апеляційної скарги.

Розглянувши доводи апелянта, перевіривши правильність застосування місцевим господарським судом норм матеріального та процесуального права при вирішенні спору, колегія суддів дійшла висновку про наявність підстав для задоволення апеляційної скарги, з огляду на таке.

Відповідно до статті 269 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Згідно зі статтею 2 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" суд здійснює правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

У частині 1 статті 8 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» передбачено, що ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до юрисдикції якого вона віднесена процесуальним законом.

Порядок звернення до господарського суду, а також здійснення судового провадження у господарській справі регламентовано відповідними нормами ГПК України.

Відповідно до статті 14 ГПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у господарських справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Порядок відкриття провадження у справі визначено у статті 176 ГПК України, згідно з частиною 1 якої за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження суд відкриває провадження у справі протягом п`яти днів з дня надходження позовної заяви або заяви про усунення недоліків, поданої в порядку, передбаченому статтею 174 цього Кодексу.

Ухвалою Господарського суду Сумської області від 27.03.2023 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі № 920/250/23; справу постановлено розглядати за правилами загального позовного провадження; призначено підготовче судове засідання на 02.05.2023.

В подальшому, у зв`язку із зміною складу суду, ухвалою Господарського суду Сумської області від 02.08.2023 у справі №920/250/23 розпочато розгляд справи №920/250/23 спочатку зі стадії відкриття провадження у справі.

Так, відповідно до частини 11 статті 176 ГПК України суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

У розумінні наведених положень процесуального законодавства залишення позовної заяви без руху в такому випадку, який є винятком із загального правила відкриття провадження у справі, можливе лише в тому разі, коли про обставини, що стали підставою для залишення позову без руху, стало відомо після відкриття провадження у справі.

Разом із тим відповідно до частин 12 і 13 статті 176 ГПК України, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Згідно з положеннями пункту 1 частини 2 статті 185 ГПК України за результатами проведення підготовчого засідання суд може постановити ухвалу про залишення позову без розгляду.

У пункті 8 частини 1 статті 226 ГПК України унормовано, що суд залишає позов без розгляду, якщо провадження у справі відкрито за заявою, поданою без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172, 173 цього Кодексу, і позивач не усунув цих недоліків у встановлений судом строк.

Отже, наведені положення процесуального законодавства пов`язують можливість залишення судом позову без розгляду після відкриття провадження у справі за позовною заявою, яка містить певні недоліки, а саме подана без додержання вимог, викладених у статтях 162 (позовна заява), 164 (документи, що додаються до позовної заяви), 172 (надсилання копії позовної заяви і доданих до неї документів), 173 (об`єднання і роз`єднання позовів) ГПК України.

Аналогічну правову позицію викладено Верховним Судом у постанові від 20.09.2022 у справі № 904/7769/21.

Отже, з огляду на викладені норми, у суду першої інстанції є повноваження на залишення позовної заяви без руху після відкриття провадження у справі, якщо обставини недодержання вимог ст. ст. 162, 164, 172 ГПК України встановлено саме після відкриття провадження.

Так, в ухвалі від 11.09.2023 суд першої інстанції встановив, що у матеріалах справи відсутні докази направлення позову з доданими документами відповідачу, оскільки до позову як доказ направлення позовної заяви та доданих документів позивачем надано поштовий опис-вкладення в цінний лист на ім`я ОСОБА_2. накладну та фіскальний чек.

Проте, за висновком суду першої інстанції, в порушення п. 61 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою КМУ від 05.03.2009 №270 на зазначеному описі-вкладення в цінний лист відсутній номер поштового відправлення - 577, який наявний на накладній та фіскальному чеку від 04.03.2023.

З цих підстав, ухвалою суду від 11.09.2023 було залишено позовну заяву у справі № 920/250/23 без руху.

Залишаючи позовну заяву без розгляду, суд першої інстанції зазначив, що позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений п. 3 резолютивної частини ухвали 11.09.2023 у справі №920/250/23.

Апеляційний суд не погоджується з такими висновками місцевого господарського суду.

Відповідно до пункту 8 частини 3 статті 162 ГПК України позовна заява повинна містити перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви.

У статті 164 ГПК України (в редакції на момент подачі позову) визначено, що до позовної заяви додаються документи, які підтверджують:

1) відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів;

2) сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Так, до позовної заяви на підтвердження факту надсилання позовної заяви з додатками відповідачу було надано фіскальний чек від 04.03.2023, опис вкладення у цінний лист від 04.03.2024 та накладну № 577.

За пунктом 8 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 № 270, оператори поштового зв`язку надають послуги з пересилання внутрішніх та міжнародних поштових відправлень, поштових переказів, зокрема, до внутрішніх поштових відправлень належать: листи - прості, рекомендовані, з оголошеною цінністю.

Поштові відправлення залежно від технології приймання, обробки, перевезення, доставки/вручення поділяються на категорії: прості, рекомендовані, без оголошеної цінності, з оголошеною цінністю (п. 11 Правил № 270).

Відповідно до п. 19 Правил № 270 внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю можуть прийматися для пересилання з описом вкладення та/або з післяплатою. Тобто до інших видів листів крім листів з оголошеною цінністю опис вкладення не передбачений.

У разі приймання внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладення бланк опису заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв`язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові. На примірнику опису, що видається відправникові, працівник поштового зв`язку повинен зазначити номер поштового відправлення. За бажанням відправника на примірнику опису, що вкладається до поштового відправлення, вартість предметів може не зазначатися (п. 61 Правил № 270).

Колегія суддів відзначає, що опис вкладення до цінного листа, який містить необхідну інформацію для встановлення факту існування певних обставин, є належним доказом поштового відправлення.

З копії опису вкладення у цінний лист убачається, що він містить: інформацію, кому було направлено поштове відправлення та на яку адресу; перелік вкладень (документів) у відповідний цінний лист; підписи відправника та працівника поштового зв`язку.

У пункті 73 Правил зазначено, що під час приймання для пересилання письмової кореспонденції на адресному боці кожного поштового відправлення проставляється відбиток календарного штемпеля. Дата відбитку календарного штемпеля маркувальної машини повинна відповідати даті подання письмової кореспонденції для пересилання.

Як вбачається із опису вкладення у цінний лист, на ньому міститься відбиток календарного штемпеля пошти - 04.03.2023.

Тобто, зазначений опис вкладення у цінний лист відповідає вимогам пункту 61 Правил. Не зазначення в описі вкладення номеру поштового відправлення, з огляду на видачу АТ «Укрпошта» накладної, яка містить відповідний номер поштового відправлення, не може свідчити про недопустимість наданого позивачем опису вкладення у цінний лист, як доказу на підтвердження факту направлення позовної заяви з додатками відповідачу.

Також, на підтвердження здійснення поштового пересилання позивачем надано фіскальний чек від 04.03.2023, який також містить номер поштового відправлення.

Фіскальний чек, розрахункова квитанція є розрахунковим документами, якими підтверджується надання послуг поштового зв`язку, що вбачається з п. 2 Правил № 270.

Відповідачем не доведено, що ним було отримано іншу кореспонденцію, яка була направлена позивачем 03.04.2023, ніж та, яка була зазначена в описі вкладення у цінний лист.

За таких обставин у колегії суддів відсутні підстави вважати, що позивачем не було надіслано на адресу відповідача копії позовної заяви з додатками та у суду першої інстанції були підстави для залишення позовної заяви без руху на підставі частини 11 статті 176 ГПК України.

Разом з тим, безпідставне залишення позовної заяви без руху, в подальшому призвело до необґрунтованого залишення позову без розгляду з підстав, передбачених частиною тринадцятою статті 176 ГПУ України.

Кожному гарантується захист його прав, свобод та інтересів у розумні строки незалежним, безстороннім і справедливим судом, утвореним відповідно до закону (частина 1 статті 7 Закону України "Про судоустрій і статус суддів").

Право на розгляд справи означає право особи звернутися до суду, а також що його справа буде розглянута та вирішена судом, до підсудності якого вона віднесена. Особі має бути забезпечено можливість реалізувати зазначені права без будь-яких перепон чи ускладнень. Здатність особи безперешкодно отримати судовий захист є змістом поняття доступу до правосуддя.

При цьому колегія суддів зазначає, що важливим елементом верховенства права є гарантія справедливого судочинства.

Так, у рішенні у справі "Белле проти Франції" ("Bellet v. France", заява N 13343/87) від 04.12.1995 Європейський суд з прав людини зазначив, що "стаття 6 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів якого є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права у демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання в її права".

Європейський суд з прав людини у пункті 29 рішення від 26.07.2007 у справі "Волчлі проти Франції" (Walchli v. France), заява № 35787/03, наголосив, що, застосовуючи процесуальні норми, національні суди повинні уникати як надмірного формалізму, який може вплинути на справедливість провадження, так і надмірної гнучкості, яка призведе до нівелювання вимог процесуального законодавства.

За обставинами цієї справи господарський суд першої інстанції, залишивши позовну заяву без розгляду, фактично ухилився від розгляду позову по суті, внаслідок чого позбавив позивача можливості реалізувати своє право на отримання судового захисту.

Таким чином, апеляційний суд вважає, що суд першої інстанції безпідставно, всупереч вимогам ст. ст. 176, 226 ГПК України, дійшов висновку про наявність підстав для залишення позовної заяви Приватного акціонерного товариства «Сумбуд», в інтересах якого діє акціонер - фізична особа ОСОБА_1 , без розгляду, що призвело до обмеження прав позивача на судовий розгляд справи за його позовом.

За вказаних обставин апеляційна скарга акціонера Приватного акціонерного товариства «Сумбуд» ОСОБА_1 підлягає задоволенню, а оскаржуваний ним процесуальний акт - скасуванню із направленням матеріалів справи до суду першої інстанції.

Відповідно до п. 2, ч. 1, ст. 275 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове рішення у відповідній частині або змінити рішення.

Згідно з ч. 1, ст. 277 Господарського процесуального кодексу України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є:

1) неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи;

2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими;

3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи;

4) порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

З огляду на наведене, колегія суддів дійшла висновку, що місцевим судом порушені норми процесуального права, а відтак апеляційна скарга підлягає задоволенню, а ухвала місцевого суду - скасуванню.

Судові витрати за подання апеляційної скарги підлягають розподілу місцевим господарським судом відповідно до ст. 129 ГПК України за результатами подальшого розгляду справи.

Керуючись ст.ст. 253-255, 269-271, 275, 277, 281-284 ГПК України, Північний апеляційний господарський суд -

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу акціонера Приватного акціонерного товариства «Сумбуд» ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду Сумської області від 02.10.2023 у справі №920/250/23 задовольнити.

2. Ухвалу Господарського суду Сумської області від 02.10.2023 у справі №920/250/23 скасувати.

3. Справу № 920/250/23 передати для продовження розгляду до Господарського суду Сумської області.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку відповідно до ст.ст. 287, 288 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст постанови складено 05.04.2024.

Головуючий суддя Л.В. Кропивна

Судді Є.Ю. Пономаренко

М.А. Руденко