ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"27" березня 2024 р. Справа№ 920/656/23

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Мальченко А.О.

суддів: Агрикової О.В.

Козир Т.П.

при секретарі судового засідання Линник А.М.,

розглянувши матеріали апеляційної скарги Керівника Окружної прокуратури міста Суми

на ухвалу Господарського суду Сумської області від 12.01.2024

у справі №920/656/23 (суддя Заєць С.В.)

за позовом Виконувача обов`язків керівника Окружної прокуратури міста Суми в інтересах держави в особі Сумської обласної державної адміністрації

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Суми-Агро 2022"

за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача:

ОСОБА_1 (третя особа-1),

ОСОБА_2 (третя особа-2)

про витребування земельної ділянки,

за участю представників учасників справи згідно протоколу судового засідання, -

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Господарського суду Сумської області від 12.01.2024 у справі №920/656/23 позовну заяву Виконувача обов`язків керівника Окружної прокуратури міста Суми (далі - Прокурор) в інтересах держави в особі Сумської обласної державної адміністрації (далі - Адміністрація) залишено без розгляду на підставі пункту 8 частини 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України).

Постановляючи вказану ухвалу, суд виходив з того, що Прокурором у встановлений судом строк (до 11.01.2024 включно) та на час постановлення ухвали не було усунуто недоліків, вказаних в ухвалі Господарського суду Сумської області від 26.09.2023 у справі №922/656/23, а саме не надано доказів в підтвердження реальної та фактичної адреси третіх осіб, а також належних доказів в підтвердження направлення на адреси третіх осіб копії позовної заяви та доданих до неї документів. Також судом вказано, що наявність факту переписки між установами не може розцінюватися як виконання вимог ухвали суду від 26.09.2023 про залишення позовної заяви без руху.

Не погоджуючись із вищезазначеною ухвалою, Прокурор звернувся до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати оскаржувану ухвалу та направити справу для продовження розгляду до Господарського суду Сумської обласної.

Апеляційну скаргу мотивовано тим, що ухвала суду першої інстанції прийнята з порушенням норм процесуального права.

В обґрунтування скарги апелянт вказує на те, що судом першої інстанції не враховано, що статтями 164 та 172 ГПК України визначено чіткий перелік документів, що додаються до позовної заяви, й інших документів, які зобов`язаний подавати заявник, законом не передбачено;

- процесуальним законом не передбачено надання разом із позовною заявою доказів місця проживання або перебування учасників справи, а тим більше реальної та фактичної адреси учасників справи;

- згідно з приписами абзацу 3 частини 3 статті 11 Закону України "Про Єдиний державний демографічний реєстр та документи, що підтверджують громадянство України, посвідчують особу чи її спеціальний статус" суддя при здійсненні судочинства має доступ до інформації Реєстру в обсязі, необхідному для ідентифікації учасників судового процесу;

- Прокурором належним чином виконано вимоги ухвали місцевого господарського суду про залишення позову без руху від 29.09.2023 шляхом направлення третім особам на адреси, які були вказані судом в ухвалі від 20.06.2023.

Відповідно до Витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 24.01.2024 апеляційну скаргу Прокурора передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючого судді Мальченко А.О., суддів Агрикової О.В., Козир Т.П.

25.01.2024 через відділ забезпечення автоматизованого розподілу, контролю та моніторингу виконання документів Північного апеляційного господарського суду від скаржника надійшла заява про долучення квитанції про сплату судового збору до матеріалів апеляційної скарги.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 29.01.2024 витребувано у Господарського суду Сумської області матеріали справи №920/656/23. Відкладено вирішення питання щодо подальшого руху апеляційної скарги Прокурора на ухвалу Господарського суду Сумської області від 12.01.2024 у справі №920/656/23 до надходження матеріалів справи з Господарського суду Сумської області.

08.02.2024 матеріали справи №920/656/23 надійшли до Північного апеляційного господарського суду та були передані головуючому судді.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 12.02.2024 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Прокурора на ухвалу Господарського суду Сумської області від 12.01.2024 у справі №920/656/23 та призначено розгляд скарги на 06.03.2024; учасникам апеляційного провадження встановлено строк для подання відзивів на апеляційну скаргу до 29.02.2024.

05.03.2024 через систему "Електронний суд" ЄСІТС до Північного апеляційного господарського суду від Адміністрації надійшло клопотання про розгляд апеляційної скарги Прокурора на ухвалу Господарського суду Сумської області від 12.01.2024 у справі №920/656/23 без участі представника позивача.

06.03.2024 розгляд справи №920/656/23 не відбувся у зв`язку з перебуванням судді Козир Т.П. на лікарняному.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 08.03.2024 призначено до розгляду апеляційну скаргу Прокурора на ухвалу Господарського суду Сумської області від 12.01.2024 у справі №920/656/23 на 27.03.2024.

Учасники справи не скористалися правом, наданим статтею 263 ГПК України на подання відзивів на апеляційну скаргу.

Разом із цим, відсутність відзивів на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції (частина 3 статті 263 ГПК України).

У судове засідання 27.03.2024 позивач, відповідач та треті особи 1, 2 явку своїх уповноважених представників не забезпечили, хоча про день, місце та час були повідомлені належним чином.

Згідно з частинами 11-13 статті 270 ГПК України суд апеляційної інстанції відкладає розгляд справи в разі неявки у судове засідання учасника справи, стосовно якого немає відомостей щодо його повідомлення про дату, час і місце судового засідання, або за його клопотанням, коли повідомлені ним причини неявки будуть визнані судом поважними.

Неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Якщо суд апеляційної інстанції визнав обов`язковою участь у судовому засіданні учасників справи, а вони не прибули, суд апеляційної інстанції може відкласти апеляційний розгляд справи.

За приписами частини 1, пункту 2 частини 2 статті 202 ГПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку у разі першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

Водночас, колегія звертає увагу на те, що відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною умовою для якого є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні.

Неявка учасника судового процесу у судове засідання, за умови належного повідомлення сторони про час і місце розгляду справи, не є підставою для скасування судового рішення, ухваленого за відсутності представника сторони спору.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 01.10.2020 у справі №361/8331/18.

Враховуючи положення частини 1 статті 9 Конституції України та беручи до уваги ратифікацію Законом України від 17.07.1997 №475/97-ВР Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і Першого протоколу та протоколів №2,4,7,11 до Конвенції та прийняття Закону України від 23.02.2006-IV (3477-15) "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", суди повинні застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод (Рим, 04.11.1950) та рішення Європейського суду з прав людини як джерело права.

Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

З урахуванням викладеного, суд апеляційної інстанції зазначає, що вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов`язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 12.03.2019 у справі №910/9836/18.

Обговоривши питання щодо можливості розгляду апеляційної скарги за відсутності представників сторін та третіх осіб 1, 2, явка яких у судове засідання обов`язковою не визнавалась, враховуючи, що останні про поважність причин нез`явлення до суду апеляційної інстанції не повідомляли, колегія суддів, зважаючи на те, що наявні в матеріалах справи докази є достатніми для вирішення заяви у даній справі без заслуховування пояснень учасників справи, порадившись на місці, ухвалила здійснити розгляд заяви без участі вказаних осіб.

У судовому засіданні 27.03.2024 Прокурор підтримав вимоги апеляційної скарги, просив її задовольнити, оскаржувану ухвалу суду скасувати та направити справу для продовження розгляду до Господарського суду Сумської області.

27.03.2024 у судовому засіданні колегією суддів було оголошено вступну та резолютивну частини постанови господарського суду апеляційної інстанції.

Відповідно до пункту 14 частини 1 статті 255 ГПК України ухвала суду першої інстанції про залишення позову без розгляду може бути оскаржена в апеляційному порядку окремо від рішення суду першої інстанції.

Згідно з частиною 1 статті 271 ГПК України апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції розглядаються в порядку, передбаченому для розгляду апеляційних скарг на рішення суду першої інстанції з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.

Відповідно до вимог частин 1, 2, 5 статті 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. У суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.

Разом із цим, суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права (частини 4 статті 269 ГПК України).

Колегія суддів, обговоривши доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, перевіривши правильність застосування господарським судом при постановлені оскаржуваної ухвали норм процесуального права, дійшла висновку про задоволення апеляційної скарги, виходячи з наступного.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено місцевим господарським судом, у червні 2023 року Прокурор в інтересах держави в особі Адміністрації звернувся до Господарського суду Сумської області з позовом про витребування у Товариства з обмеженою відповідальністю "Суми-Агро 2022" (далі - Товариство) на користь позивача земельної ділянки з кадастровим номером :04:002:0546, що знаходиться за межами населених пунктів Сумської міської територіальної громади.

Ухвалою Господарського суду Сумської області від 20.06.2023 відкрито провадження у справі №920/656/23; призначено підготовче засідання на 20.07.2023; залучено ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний код НОМЕР_1 ) та ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 , ідентифікаційний код НОМЕР_2 ) у якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача.

Ухвалою Господарського суду Сумської області від 26.09.2023 у справі №920/656/23 позов Прокурора залишено без руху. Встановлено позивачу спосіб усунення недоліків позовної заяви, шляхом надання доказів в підтвердження реальної та фактичної адреси третіх осіб: ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , а також надання належних доказів в підтвердження направлення на адреси третіх осіб копії позовної заяви та доданих до неї документів.

Ухвалою Господарського суду Сумської області від 10.01.2024 у справі №920/656/23 виправлено описку в ухвалі суду від 26.09.2023, шляхом встановлення строку для усунення недоліків позовної заяви протягом 1 (одного) дня з дня отримання даної ухвали.

10.01.2024 вказана ухвала місцевого господарського суду була доставлена Прокурору та Адміністрації до їх електронних кабінетів, що підтверджується довідками про доставку електронного листа (т. 1, а.с. 211 (зв), а.с. 212).

На виконання вимог вищезазначених ухвал суду 11.01.2024 через загальний діловодства місцевого господарського суду Прокурором подано лист від 11.01.2024 №51-316вих24, в якому зазначено, що відповідно до інформації з Управління "Центр надання адміністративних послуг м. Суми" ОСОБА_1. та ОСОБА_2 у місті Суми не зареєстровані, а Управління Державної міграційної служби України в Сумській області інформацію про місце реєстрації ОСОБА_1 не надало.

Інших доказів усунення недоліків позову до суду не надано.

У зв`язку з неусуненням Прокурором у встановлений спосіб і строк недоліків його позовної заяви, вказаних в ухвалі суду від 26.09.2023, позов Прокурора ухвалою Господарського суду Сумської області від 26.09.2023 у справі №920/656/23 було залишено без розгляду.

Оскільки судом першої інстанції постановлено ухвалу про залишення позову без розгляду з порушенням норм процесуального права, Прокурор звернувся до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою.

Оцінюючи подані заявником докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, колегія суддів не погоджується з ухвалою місцевого господарського суду про залишення позову без розгляду, а доводи скаржника вважає обґрунтованими.

Залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду справи без прийняття рішення суду в зв`язку з виявленими обставинами, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому.

Як було зазначено раніше, позов Прокурора було залишено без розгляду на підставі пункту 8 частини 1 статті 226 ГПК України (далі - ГПК України).

Відповідно до вказаної норми суд залишає позов без розгляду, якщо провадження у справі відкрито за заявою, поданою без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172, 173 цього Кодексу, і позивач не усунув цих недоліків у встановлений судом строк.

Абзацом 1 частини 1 статті 174 ГПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 176 цього Кодексу (частина 3 статті 174 ГПК України).

Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою (частина 4 статті 174 ГПК України).

Згідно з абзацом 1 частини 1 статті 176 ГПК України за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження суд відкриває провадження у справі протягом п`яти днів з дня надходження позовної заяви або заяви про усунення недоліків, поданої в порядку, передбаченому статтею 174 цього Кодексу.

У той же час частиною 11 статті 176 ГПК України визначено, що суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду (частина 3 статті 176 ГПК України).

Отже, позов може бути залишений без руху як до, так і після відкриття провадження у справі. Якщо недоліки позовної заяви не були усунуті заявником до відкриття провадження позовна заява підлягає поверненню, а якщо після відкриття провадження у справі - залишенню без розгляду.

Як було раніше зазначено, у червні 2023 року Прокурор в інтересах держави в особі Адміністрації звернувся до Господарського суду Сумської області з позовом про витребування у Товариства з обмеженою відповідальністю "Суми-Агро 2022" (далі - Товариство) на користь позивача земельної ділянки з кадастровим номером :04:002:0546, що знаходиться за межами населених пунктів Сумської міської територіальної громади. У вступній частині позову Прокурором також було зазначено третіх осіб ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний код НОМЕР_1 ) та ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 , ідентифікаційний код НОМЕР_2 ).

Ухвалою Господарського суду Сумської області від 20.06.2023 відкрито провадження у справі №920/656/23; призначено підготовче засідання на 20.07.2023; залучено вказаних фізичних осіб у якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача.

Однак після відкриття провадження у справі №920/656/23 судом першої інстанції встановлено, що поштові відправлення суду, адресовані на вищезазначені адреси третіх осіб, були повернуті відділенням поштового зв`язку з огляду на відсутність третіх осіб за вказаними адресами. Окрім цього, з договору купівлі-продажу земельної ділянки від 11.03.2020 адресою ОСОБА_1 зазначено АДРЕСА_3 . Враховуючи наявність розбіжностей щодо адреси третіх осіб, повернення поштової кореспонденції суду без її вручення третім особам, а також відсутності доказів про фактичне і реальне місце проживання третіх осіб та відповідно ненадання позивачем (прокурором) належних доказів направлення третім особам копії позовної заяви та доданих до неї документів.

У зв`язку з цим ухвалою Господарський суд Сумської області від 26.09.2023 позовну заяву Прокурора на підставі частини 11 статті 176 ГПК України було залишено без руху. Цією ж ухвалою позивачу встановлено спосіб усунення недоліків позовної заяви, шляхом надання доказів в підтвердження реальної та фактичної адреси третіх осіб, а також надання належних доказів в підтвердження направлення на адреси третіх осіб копії позовної заяви та доданих до неї документів.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною 3 статті 162 ГПК України визначено перелік інформації, які повинна містити позовна заява. Крім цього, суд апеляційної інстанції вказує, що такий перелік є вичерпним та не підлягає розширювальному тлумаченню.

Так, пунктом 2 частини 3 статті 162 ГПК України передбачено, що позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта (для фізичних осіб - громадян України), якщо такі відомості відомі позивачу, вказівку на статус фізичної особи - підприємця (для фізичних осіб-підприємців), відомі номери засобів зв`язку та адресу електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Також пунктами 1, 2 частини 1 статті 164 ГПК України встановлено, що до позовної заяви додаються документи, які підтверджують відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів, а також сплати судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів) (частина 2 статті 164 ГПК України).

Приписами пункту 2 частини 2 статті 176 ГПК України визначено, що про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначаються, зокрема найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові за його наявності для фізичних осіб) сторін, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання (для фізичних осіб).

Якщо при відкритті провадження у справі було вирішено питання про залучення третіх осіб, позивач не пізніше двох днів з дня вручення копії ухвали про відкриття провадження у справі повинен направити таким третім особам копії позовної заяви з додатками, а докази такого направлення надати суду до початку підготовчого засідання або до початку розгляду справи по суті в порядку спрощеного позовного провадження (частина 3 статті 176 ГПК України).

За статтею 172 ГПК України позивач, особа, яка звертається з позовом в інтересах іншої особи, зобов`язані до подання позовної заяви надіслати учасникам справи її копію та копії доданих до неї документів листом з описом вкладення. Таке надсилання може здійснюватися в електронній формі через електронний кабінет з урахуванням положень статті 42 цього Кодексу. Такий самий обов`язок покладається на позивача у разі залучення судом до участі у справі іншого відповідача, заміни неналежного відповідача, залучення або вступу у справу третьої особи.

Отже, зі змісту вказаних положень законодавства випливає, що позовна заява повинна містити відомості про місце проживання чи перебування третіх осіб (для фізичних осіб), а у випадку залучення їх до участі в справі, до позову додаються докази відправлення таким особам копій позовної заяви і доданих до неї документів. При цьому, положення ГПК України не містять обов`язку вказувати та подавати докази реальної та/або фактичної адреси учасника справи.

У своєму позові Прокурор вказав третіми особами ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний код НОМЕР_1 ) та ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 , ідентифікаційний код НОМЕР_2 ), а також надав докази відправлення таким особам копій позовної заяви і доданих до них документів на вказані адреси.

У той же час своєю ухвалою Господарський суд Сумської області від 20.06.2023 відкрив провадження у справі №920/656/23 та залучив до участі в справі вказаних фізичних осіб, вказавши ті ж адреси, що зазначені Прокурором у позові.

Отже, після відкриття провадження у справі №920/656/23 місцевим господарським судом позов Прокурора було неправомірно залишено без руху у зв`язку відсутністю доказів про фактичне і реальне місце проживання третіх осіб та ненаданням належних доказів направлення зазначеним особам копій позовної заяви та доданих до неї документів, оскільки положення процесуального закону не місять таких вимог та не покладають відповідних обов`язків на заявника. Натомість, вищезазначеними нормами ГПК України на позивача покладено обов`язок щодо надання відомостей про місце проживання чи перебування фізичних осіб.

Відповідно до частин 7, 8 статті 176 ГПК України інформація про місце проживання (перебування) фізичної особи має бути надана протягом п`яти днів з моменту отримання відповідним органом реєстрації місця проживання та перебування особи відповідного звернення суду. Суддя з метою визначення підсудності може також користуватися даними Єдиного державного демографічного реєстру.

Крім цього, суд апеляційної інстанції вважає обґрунтованим посилання Прокурора на абзац 3 частини 3 статті 11 Закону України "Про Єдиний державний демографічний реєстр та документи, що підтверджують громадянство України, посвідчують особу чи її спеціальний статус", відповідно до якого суддя при здійсненні судочинства має доступ до інформації Єдиного державного демографічного реєстру в обсязі, необхідному для ідентифікації учасників судового процесу, яка з 27.03.2023 є доступною шляхом направлення запиту в Електронному кабінеті ЄСІТС.

Отже, вважаючи, що Прокурором вказана неправильна адреса місця проживання (перебування) третіх осіб і, відповідно, копії позову разом з додатками відправлені на невірні адреси, місцевий господарський суд мав можливість скористатися відомостями з Єдиного державного демографічного реєстру і у випадку зазначення невірних адрес - вказати у мотивувальній частині правильні адреси.

З огляду на те, що ухвалою від 26.09.2023 у справі №922/656/23 місцевим господарським судом неправомірно залишено позов Прокурора без руху, а тому й залишення його без розгляду внаслідок неусунення у спосіб та строк недоліків, вказаних в ухвалі суду від 26.09.2023, також є порушенням процесуального закону.

За приписами частини 3 статті 271 ГПК України у випадках скасування судом апеляційної інстанції ухвали про залишення позову без розгляду справа передається на розгляд суду першої інстанції.

Відповідно до пункту 6 частини 1 статті 275 ГПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Згідно з пунктом 4 частини 1 статті 280 ГПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Залишаючи позов Прокурора у справі №920/656/23 без розгляду, Господарський суд Сумської області припустився порушення норм процесуального права, що призвело до постановлення помилкової ухвали.

За вищенаведених обставин у їх сукупності, колегія суддів дійшла висновку про наявність правових підстав для скасування ухвали Господарського суду Сумської області від 12.01.2024 у справі №920/656/23 як такої, що не відповідає фактичним обставинам справи та нормам процесуального права, задоволення апеляційної скарги Прокурора та направлення справи до Господарського суду Сумської області для продовження розгляду.

Судові витрати за перегляд справи у суді апеляційної інстанції, у зв`язку із задоволенням апеляційної скарги, у відповідності до статті 129 ГПК України, мають бути вирішені судом першої інстанції, за результатами розгляду справи.

Керуючись статтями 253-254, 269-271, 275-284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Керівника Окружної прокуратури міста Суми на ухвалу Господарського суду Сумської області від 12.01.2024 у справі №920/656/23 задовольнити.

2. Ухвалу Господарського суду Сумської області від 12.01.2024 у справі №920/656/23 скасувати.

3. Справу №920/656/23 направити до Господарського суду Сумської області для продовження розгляду.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду в порядку та в строк, передбачені статтями 287-289 ГПК України.

Повний текст постанови складено 04.04.2024.

Головуючий суддя А.О. Мальченко

Судді О.В. Агрикова

Т.П. Козир