ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
У Х В А Л А

"29" березня 2024 р.м. Одеса Справа № 916/770/24

Господарський суд Одеської області у складі судді Сулімовської М.Б., розглянувши заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "ІНЖЕНІРИНГ-АНАЛІТИКА" про відвід судді у справі

за позовом: Заступника керівника Приморської окружної прокуратури міста Одеси Одеської області (, 65062, м.Одеса, вул.Черняховського, 6) в інтересах держави в особі

позивача-1: Південного офісу Держаудитслужби (, 65012, м.Одеса, вул.Канатна, 83)

позивача-2: Одеської міської ради (, 65026, м.Одеса, пл.Думська, 1)

до відповідача-1: Комунальної установи "Центр інтегрованої системи відеоспостереження та відеоаналітики міста Одеси (Центр - "077")" (, 65006, м.Одеса, вул. Розкидайлівська, 67 А)

відповідача-2: Товариства з обмеженою відповідальністю "ІНЖЕНІРИНГ-АНАЛІТИКА" (, 01133, м.Київ, бульвар Лесі Українки, 21, прим.201)

за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивачів: Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій в Одеській області (, 65091, м. Одеса, вул. Прохоровська, буд. 6)

про визнання недійсними договору про закупівлю від 25.09.2023 №20 на суму 24637726,00 грн. та додаткової угоди №1 від 18.12.2023, стягнення безпідставно отриманих бюджетних коштів в сумі 24637726,00 грн.

в с т а н о в и в:

Заступник керівника Приморської окружної прокуратури міста Одеси звернувся до Господарського суду Одеської області із позовом в інтересах держави в особі позивача-1 Південного офісу Держаудитслужби, позивача-2 Одеської міської ради до відповідача-1 Комунальної установи "Центр інтегрованої системи відеоспостереження та відеоаналітики міста Одеси (Центр - "077")", відповідача-2 Товариства з обмеженою відповідальністю "ІНЖЕНІРИНГ-АНАЛІТИКА" про визнання недійсними договору про закупівлю від 25.09.2023 №20 на суму 24637726,00 грн. та додаткової угоди №1 від 18.12.2023, стягнення безпідставно отриманих бюджетних коштів в сумі 24637726,00 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані порушенням відповідачами приписів чинного законодавства під час проведення процедури відкритих торгів на закупівлю товарів.

Одночасно з позовом прокурором подано до суду заяву про забезпечення позову.

Ухвалою суду від 29.02.2024 заяву заступника керівника Приморської окружної прокуратури міста Одеси про забезпечення позову у справі №916/770/24 задоволено; накладено арешт на грошові кошти Товариства з обмеженою відповідальністю "ІНЖЕНІРИНГ-АНАЛІТИКА" в розмірі 24637726,00 грн., які знаходяться в банківських установах на всіх рахунках відповідача, інформація про які буде виявлена в процесі виконання ухвали суду про забезпечення позову.

Ухвалою від 18.03.2024 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі, ухвалено проводити розгляд справи в порядку загального позовного провадження, вирішено інші процесуальні питання.

Ухвалами від 13.03.2024, 20.03.2024 та 27.03.2024 відмовлено у задоволенні клопотань Товариства з обмеженою відповідальністю "ІНЖЕНІРИНГ-АНАЛІТИКА" про заміну заходу забезпечення позову.

28.03.2024 до суду від відповідача-2 Товариства з обмеженою відповідальністю "ІНЖЕНІРИНГ-АНАЛІТИКА" надійшла заява про відвід судді Сулімовської М.Б., яка розподілена на розгляд судді 28.03.2024 о 17:00 год.

Обґрунтовуючи заяву відповідач-2 зазначає, що заступником керівника Приморської окружної прокуратури міста Одеси Одеської області 27.02.2024 року була подана заява про забезпечення позову шляхом накладення арешту на грошові кошти ТОВ "ІНЖЕНІРИНГ-АНАЛІТИКА" в розмірі - 24637726 грн. 00 коп. 29.02.2024 року зазначена заява була задоволена в повному обсязі, що підтверджується ухвалою судді Сулімовської М.В. від 29.02.2024 року. Таким чином, заяву про забезпечення позову шляхом накладення арешту на грошові кошти ТОВ "ІНЖЕНІРИНГ-АНАЛІТИКА" в розмірі - 24637726 грн. 00 коп. заступника керівника Приморської окружної прокуратури міста Одеси Одеської області було розглянуто у строк не пізніше двох днів з дня її надходження, передбачений ч.1 ст.140 ГПК України.

Матеріали справи №916/770/24 містять також клопотання ТОВ "ІНЖЕНІРИНГ-АНАЛІТИКА" про заміну заходу забезпечення позову арешту на банківську гарантію, які зареєстровані судом: 1) 11.03.2024 року; 2) 25.03.2024 року.

Відповідно до ч.2 ст.143 ГПК України, питання про заміну одного заходу забезпечення позову іншим вирішується судом в судовому засіданні не пізніше наступного дня після надходження до суду відповідного клопотання учасника справи. Разом з тим, клопотання ТОВ "ІНЖЕНІРИНГ-АНАЛІТИКА" про заміну заходу забезпечення позову арешту на банківську гарантію, зареєстроване судом 11.03.2024 року, було розглянуто судом 13.03.2024 року. Клопотання ТОВ "ІНЖЕНІРИНГ-АНАЛІТИКА" про заміну заходу забезпечення позову арешту на банківську гарантію, зареєстроване судом 25.03.2024 року, було розглянуто судом 27.03.2024 року, що підтверджується ухвалою від 26.03.2024 року про призначення клопотання, зареєстрованого у суді 25.03.2024 року до розгляду 27.03.2024 року. Таким чином, за твердженням заявника, суддею Сулімовською М.Б. було двічі порушено строк розгляду клопотання, передбачений ч.2 ст.143 ГПК України. Разом з тим, заяву про забезпечення позову шляхом накладення арешту на грошові кошти ТОВ "ІНЖЕНІРИНГ-АНАЛІТИКА" в розмірі - 24637726 грн. 00 коп. заступника керівника Приморської окружної прокуратури міста Одеси Одеської області суддею Сулімовською М.Б. було розглянуто у належний строк.

З урахуванням зазначеного вбачається, що суддею Сулімовською М.Б. порушується принцип рівності, закріплений у ст. 7 ГПК України, оскільки вищезазначені клопотання ТОВ "ІНЖЕНІРИНГ-АНАЛІТИКА" не розглядались у передбачений ч.2 ст.143 ГПК України строк на відміну від заяви про забезпечення позову шляхом накладення арешту на грошові кошти ТОВ "ІНЖЕНІРИНГ-АНАЛІТИКА", яка розглянута у належний процесуальний строк. Відтак, суддя Сулімовська М.Б., в порушення ст. 7, ч.2 ст.143 ГПК України, погіршує процесуальне становище ТОВ "ІНЖЕНІРИНГ-АНАЛІТИКА" та поліпшує процесуальне становище заступника керівника Приморської окружної прокуратури міста Одеси Одеської області. Подібний підхід свідчить про упередженість судді Сулімовської М.Б.

Відповідно до ч.6 ст. 240 ГПК України, у разі проголошення у судовому засіданні тільки вступної та резолютивної частин рішення суд повідомляє, коли буде складено повне рішення. Як вбачається з ухвали від 13.03.2024 року, за наслідками судового розгляду судом проголошено лише вступну та резолютивну частину ухвали, проте не було зазначено дату складання повного тексту рішення, а зазначено, що повний текст рішення буде складено згідно норм ГПК України, що підтверджується протоколом судового засідання від 13.03.2024 року та звукозаписом судового засідання. 27.03.2024 року за наслідками судового розгляду проголошено лише вступну та резолютивну частину ухвали, проте не було зазначено дату складання повного тексту рішення, а зазначено, що повний текст рішення буде складено згідно норм ГПК України, що підтверджується звукозаписом судового засідання. Таким чином, суддею Сулімовською М.Б. проголошено ухвали від 13.03.2024 року, 27.03.2024 року з порушенням процедури проголошення судового рішення, передбаченого ч.6 ст. 240 ГПК України. Внаслідок такого порушення ТОВ "ІНЖЕНІРИНГ-АНАЛІТИКА" вимушене перебувати у постійних припущеннях, коли буде складено повний текст рішення, що надає можливість судді Сулімовській М.Б. затягувати процес та ускладнює для ТОВ "ІНЖЕНІРИНГ-АНАЛІТИКА" планування дій щодо оскарження зазначених судових актів. У своїй сукупності наведені обставини, на думку відповідача-2, свідчать про необхідність відведення судді Сулімовської М.Б. від ведення цієї справи та розподілити справу для розгляду на іншого суддю.

Розглянувши заяву про відвід, суд дійшов наступних висновків.

Так право подавати заяву про відвід судді є однією з гарантій законності здійснення правосуддя і об`єктивності та неупередженості розгляду справи. Статтею 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини 1950, ратифікованої Верховною Радою України (Закон України від 17.07.97 № 475/97-ВР), закріплені основні процесуальні гарантії, якими може скористатися особа при розгляді її цивільного позову в національному суді, серед яких - розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Відвід - це процесуальний інститут, що містить умови, за яких особа не може брати участі у конкретній справі. Відвід судді в господарському процесі як правова категорія - це висловлена в письмовій формі недовіра судді господарського суду на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі внаслідок виявлення будь-якої особистої прихильності чи упередженості, заявлена учасником розгляду конкретної справи.

Статтею 35 ГПК України визначено, що суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді. Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 36 цього Кодексу. До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя.

З підстав, зазначених у статтях 35, 36 і 37 цього Кодексу, судді, секретарю судового засідання, експерту, спеціалісту, перекладачу може бути заявлено відвід учасниками справи.

Відповідно до частин 1-4 ст.38 ГПК України, з підстав, зазначених у статтях 35, 36, 37 цього Кодексу, суддя, секретар судового засідання, експерт, спеціаліст, перекладач зобов`язані заявити самовідвід.

Відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Самовідвід може бути заявлений не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Після спливу вказаного строку заявляти відвід (самовідвід) дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів з дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Встановлення обставин, вказаних у пунктах 1-4 частини першої статті 35 цього Кодексу, статті 36 цього Кодексу, звільняє заявника від обов`язку надання інших доказів упередженості судді для цілей відводу.

Відповідно до частин 1-3, 7-8, 11 статті 39 ГПК України, питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі. Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 32 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Питання про відвід вирішується невідкладно. Вирішення питання про відвід суддею, який не входить до складу суду, здійснюється протягом двох робочих днів, але не пізніше призначеного засідання по справі. У разі розгляду заяви про відвід суддею іншого суду - не пізніше десяти днів з дня надходження заяви про відвід. Відвід, який надійшов поза межами судового засідання, розглядається судом у порядку письмового провадження.

Суд вирішує питання про відвід без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід.

За результатами вирішення заяви про відвід суд постановляє ухвалу.

На думку заявника, зазначені у заяві про відвід обставини викликають сумнів у неупередженості судді Сулімовської М.Б.

Отже, зі змісту поданої заяви про відвід судді вбачається, що вона мотивована незгодою сторони-заявника з процесуальними діями суду.

Відповідно до ч.1 ст. 24 Конституції України, громадяни мають рівні конституційні права і свободи та є рівними перед законом. Не може бути привілеїв чи обмежень за ознаками раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, за мовними або іншими ознаками.

Відповідно до статті 129 Конституції України, судді при здійсненні правосуддя незалежні і підкоряються лише закону. Основними засадами судочинства, зокрема, є законність; рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно ст.9 Закону України "Про судоустрій і статус суддів", правосуддя в Україні здійснюється на засадах рівності всіх учасників судового процесу перед законом і судом незалежно від раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, мовних та інших ознак.

Частиною 1 ст. 74 ГПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

В рішенні у справі "Білуха проти України" (Заява №33949/02) від 9 листопада 2006 року сказано: "стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного".

В контексті наведених відповідачем-2 підстав для заявлення відводу головуючому у справі судді, суд вважає за необхідне зауважити наступне.

Що стосується строку розгляду заяв відповідача-2 про заміну заходу забезпечення позову.

Відповідно до положень ст. 143 ГПК України, за клопотанням учасника справи суд може допустити заміну одного заходу забезпечення позову іншим. Питання про заміну одного заходу забезпечення позову іншим вирішується судом в судовому засіданні не пізніше наступного дня після надходження до суду відповідного клопотання учасника справи.

Так, 11.03.2024 до господарського суду надійшло клопотання товариства про заміну заходу забезпечення позову, яке ухвалою від 12.03.2024 (з урахуванням ухвали про виправлення описки) призначено до розгляду в судовому засіданні 13.03.2024.

При цьому, при визначенні дати судового засідання судом враховано, що вказане клопотання подано до суду відповідачем-2 в кінці робочого дня та, відповідно, зареєстровано канцелярією суду о 17:36:46 11.03.2024, у зв`язку з чим розгляд клопотання в засіданні суду призначено на 13.03.2024, про що було зазначено в ухвалі суду від 12.03.2024.

Також, з аналогічним клопотанням відповідач-2 звернувся до суду 25.03.2024.

Загальновідомим є факт, що після масштабної атаки на енергетичну інфраструктуру, яку здійснило військо рф вночі 22 березня 2024 року, було пошкоджено енергооб`єкти країни, в тому числі у м.Одесі та Одеській області.

У зв`язку з введенням в м.Одесі екстрених відключень електроенергії через масовані атаки країни-агресора, обстріл об`єктів критичної інфраструктури, тривалу відсутність електроенергії в суді, нестабільність в роботі системи діловодства, розгляд означеного клопотання в засіданні суду було призначено на 27.03.2024, про що було зазначено в ухвалі суду від 26.03.2024.

Відносно тверджень заявника про порушення суддею Сулімовською М.Б. процедури проголошення судового рішення, передбаченої ч.6 ст.240 ГПК України, а саме ухвал від 13.03.2024 та 27.03.2024, суд звертає увагу на наступне.

За приписами ст.240 ГПК України, рішення суду проголошується у судовому засіданні, яким завершується розгляд справи, публічно, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд може проголосити лише вступну та резолютивну частини рішення (ч.1).

Головуючий у судовому засіданні роз`яснює зміст рішення, порядок і строк його оскарження (ч.3).

У разі проголошення у судовому засіданні тільки вступної та резолютивної частин рішення суд повідомляє, коли буде складено повне рішення (ч.6).

Ухвали суду проголошуються негайно після їх постановлення за правилами проголошення рішень суду (ч.9).

Так в судових засіданнях 13.03.2024 та 27.03.2024 за результатами розгляду клопотань відповідача-2 про заміну заходу забезпечення було проголошено вступну та резолютивну частини ухвали, повідомлено, що повний текст ухвали буде складено і підписано у строк, встановлений Господарським процесуальним кодексом України, роз`яснено порядок апеляційного оскарження.

Суд зауважує, що приписи ч.6 ст.240 ГПК України не вимагають від суду повідомлення точної дати виготовлення повного тексту судового рішення.

Водночас, згідно абз.2 ч.6 ст.233 ГПК України, складання повного тексту ухвали залежно від складності справи може бути відкладено на строк не більш як п`ять днів з дня оголошення вступної та резолютивної частин ухвали.

В даному випадку повний текст ухвали суду від 13.03.2024 було складено та підписано 18.03.2024, ухвали від 27.03.2024 - буде складено та підписано 01.04.2024, тобто з дотриманням строку, встановленого положеннями Господарського процесуального кодексу України.

Отже, як вбачається з поданої заяви про відвід, заявником не наведено та не обґрунтовано наявності підстав, визначених частинами першою, другою та третьою статті 35, статтею 36 Господарського процесуального кодексу України, відповідно, наведені відповідачем-2 мотиви не свідчать про упередженість судді при розгляді цієї справи.

Між цим, звертаючись до практики Європейського суду з прав людини, суд зазначає, що у рішенні від 15 липня 2005 року у справі "Межнаріч проти Хорватії" ЄСПЛ звернув увагу на те, що "слід визначити, чи існують, окрім поведінки судді, факти, які можна встановити, які можуть викликати сумніви щодо його неупередженості. Це означає, що, вирішуючи питання про те, чи є в тій або іншій справі достатня підстава (legitimate reason) побоюватися, що конкретному судді бракує неупередженості, позиція відповідної особи є важливою, але не є визначальною" (Meћnariж v. Croatia, заява № 71615/01, § 31).

Судом відхиляються доводи заявника, як такі, що не підтверджені належними і допустимими доказами. Посилання заявника на упередженість судді Сулімовської М.Б. під час розгляду справи №916/770/24 є безпідставними.

Суд зазначає, що суддя у даній справі за участю заявника є суб`єктивно вільний від особистих прихильностей та упереджень, в тому числі й до особи заявника та інших представників сторін, які могли-би завадити всебічному, повному та об`єктивному розгляду справи.

Суд підкреслює, що, як зазначив Європейський суд з прав людини у рішеннях у справах "Ветштайн проти Швейцарії", п.44 та "Ферантелі та Сантанжело проти Італії" від 7 серпня 1996 року, п.58 "При вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими".

Суд вважає, що побоювання заявника у безсторонності не є обґрунтованими об`єктивно та не ґрунтуються на нормах законодавства.

Право Товариства з обмеженою відповідальністю "ІНЖЕНІРИНГ-АНАЛІТИКА" на захист його прав, свобод та інтересів незалежним і неупередженим судом не є порушеним.

Відповідно до частини 3 статті 39 ГПК України, якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 32 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

З урахуванням наведеного, суд дійшов висновку про необґрунтованість заявленого ТОВ "ІНЖЕНІРИНГ-АНАЛІТИКА" відводу судді Сулімовській М.Б. при розгляді справи №916/770/24 та про передачу справи іншому судді для вирішення питання про відвід.

Керуючись статтями 35, 36, 38, 39, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд, -

у х в а л и в:

1. Визнати необґрунтованим заявлений ТОВ "ІНЖЕНІРИНГ-АНАЛІТИКА" відвід судді Сулімовській М.Б. при розгляді справи №916/770/24.

2. Передати матеріали заяви у справі №916/770/24 для вирішення питання про відвід судді Сулімовської М.Б. від розгляду справи №916/770/24, у порядку, встановленому статтею 32 Господарського процесуального кодексу України.

Суддя М.Б. Сулімовська

Ухвала суду набрала законної сили 29.03.2024, оскарженню не підлягає.