УХВАЛА

08.04.2024Справа № 910/5717/17
Суддя Господарського суду міста Києва Чинчин О.В., розглянувши матеріали

за заявою про за позовом ОСОБА_1 перегляд судового рішення Господарського суду міста Києва від 24.05.2017 року за нововиявленими обставинами Регіонального відділення Фонду державного майна України по Київській області
до про ОСОБА_1 розірвання договору купівлі - продажу

ВСТАНОВИВ:

Регіональне відділення Фонду державного майна України по Київській області (надалі також - «Позивач») звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до ОСОБА_1 (надалі також - «Відповідач») про розірвання договору купівлі - продажу.

Рішенням Господарського суду міста Києва від 24.05.2017 року по справі №910/5717/17 позов Регіонального відділення Фонду державного майна України по Київській області задоволено повністю. Розірвано Договір купівлі - продажу державного майна - об`єкта незавершеного будівництва, який продано на аукціоні, "Площадка РБЦ" №5-НБ-ЗД від 08.01.2003 року укладений між Регіональним відділенням Фонду державного майна України по Київській області (01032, м.Київ, ВУЛИЦЯ СИМОНА ПЕТЛЮРИ, будинок 15, Ідентифікаційний код юридичної особи 19028107) та громадянином України ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ). Стягнуто з ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер - НОМЕР_1 ) на користь Регіонального відділення Фонду державного майна України по Київській області (01032, м.Київ, ВУЛИЦЯ СИМОНА ПЕТЛЮРИ, будинок 15, Ідентифікаційний код юридичної особи 19028107) судовий збір у розмірі 1 600 (одна тисяча шістсот) грн. 00 коп.

06.07.2017 року на виконання рішення Господарського суду міста Києва від 24.05.2017 року по справі №910/5717/17 видано Наказ.

Постановою Київського апеляційного господарського суду від 24.10.2017 рішення Господарського суду міста Києва від 24.05.2017 залишено без змін.

Постановою Верховного Суду від 28.03.2018 року постанову Київського апеляційного господарського суду від 24.10.2017 та рішення Господарського суду міста Києва від 24.05.2017 у справі №910/5717/17 залишено без змін.

05.04.2024 року через систему «Електронний суд» від ОСОБА_1 надійшла заява про перегляд судового рішення Господарського суду міста Києва від 24.05.2017 року за нововиявленими обставинами, у якій просить переглянути за нововиявленими обставинами рішення. Крім того, просить поновити строк на подання заяви про перегляд рішення Господарського суду міста Києва від 24.05.2017 року за нововиявленими обставинами.

Відповідно до ч. 1 ст. 320 Господарського процесуального кодексу України, рішення, постанови та ухвали господарського суду, Вищого суду з питань інтелектуальної власності, якими закінчено розгляд справи, а також ухвали у справах про банкрутство (неплатоспроможність), які підлягають оскарженню у випадках, передбачених Законом України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом", що набрали законної сили, можуть бути переглянуті за нововиявленими або виключними обставинами.

За приписами ч. 2 ст. 320 Господарського процесуального кодексу України, підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є:

1) істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи;

2) встановлений вироком або ухвалою про закриття кримінального провадження та звільнення особи від кримінальної відповідальності, що набрали законної сили, факт надання завідомо неправильного висновку експерта, завідомо неправдивих показань свідка, завідомо неправильного перекладу, фальшивості письмових, речових чи електронних доказів, що потягли за собою ухвалення незаконного рішення у цій справі;

3) скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення судового рішення, що підлягає перегляду.

Відповідно до частини 1 статті 321 Господарського процесуального кодексу України заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами може бути подано:

1) з підстави, визначеної пунктом 1 частини другої статті 320 цього Кодексу, - учасниками справи протягом тридцяти днів з дня, коли особа дізналася або могла дізнатися про існування обставин, що стали підставою для перегляду судового рішення;

2) з підстави, визначеної пунктом 2 частини другої статті 320 цього Кодексу, - учасниками справи протягом тридцяти днів з дня, коли вирок (ухвала) у кримінальному провадженні набрав (набрала) законної сили;

3) з підстави, визначеної пунктом 3 частини другої статті 320 цього Кодексу, - учасниками справи протягом тридцяти днів з дня набрання законної сили судовим рішенням, яким скасовано судове рішення, що стало підставою для ухвалення судового рішення, яке підлягає перегляду;

4) з підстави, визначеної пунктом 1 частини третьої статті 320 цього Кодексу, - учасниками справи протягом тридцяти днів з дня офіційного оприлюднення відповідного рішення Конституційного Суду України;

5) з підстави, передбаченої пунктом 2 частини третьої статті 320 цього Кодексу, - особою, стосовно якої постановлено рішення міжнародною судовою установою, юрисдикція якої визнана Україною, не пізніше тридцяти днів з дня, коли така особа дізналася або могла дізнатися про набуття цим рішенням статусу остаточного;

6) з підстави, передбаченої пунктом 3 частини третьої статті 320 цього Кодексу, - учасниками справи протягом тридцяти днів з дня, коли вирок у кримінальному провадженні набрав законної сили.

Статтею 113 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом.

Таким чином, строк, передбачений пунктом 1 частини 1 статті 321 Господарського процесуального кодексу України, є процесуальним строком, встановленим законом, який суд може поновити, якщо визнає причини його пропуску поважними.

Установлення законом процесуальних строків передбачено з метою дисциплінування учасників господарського судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Господарським процесуальним кодексом України певних процесуальних дій.

Відповідно до частини 1 статті 116 Господарського процесуального кодексу України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

Отже, строк подання учасниками справи заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами безпосередньо пов`язаний із днем, коли особа дізналася або могла дізнатися про існування обставин, що стали підставою для перегляду судового рішення.

В обґрунтування поданого клопотання про поновлення строку на подання заяви про перегляд рішення Господарського суду міста Києва від 24.05.2017 року за нововиявленими обставинами ОСОБА_1 посилається на те, що нововиявлені обставини стали йому відомі 24.01.2024, коли ним було отримано рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 22.08.2023 року по справі №761/37319/21. Окрім цього, ОСОБА_1 перебував на лікарняному.

За приписами ст. 118 Господарського процесуального кодексу України право на вчинення процесуальних дій втрачається із закінченням встановленого законом або призначеного судом строку. Заяви, скарги і документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч.ч.1, 2 статті 119 Господарського процесуального кодексу України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Господарський процесуальний кодекс України не пов`язує право суду поновити пропущений процесуальний строк лише з певним колом обставин, що спричинили пропуск строку. Поважними причинами пропуску процесуального строку визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, незалежними від волевиявлення сторони та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для вчинення процесуальної дії. Отже, у кожному випадку суд повинен з урахуванням конкретних обставин пропуску строку оцінити доводи, що наведені на обґрунтування клопотання про його поновлення, та зробити мотивований висновок щодо поважності чи неповажності причин пропуску строку.

Відповідно до частини 1 статті 2 Господарського процесуального кодексу України, завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Основними засадами (принципами) господарського судочинства, зокрема, є верховенство права; рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; змагальність сторін; диспозитивність.

Статтями 42, 46 Господарського процесуального кодексу України визначено, що сторони у справі користуються рівними процесуальними правами, серед яких право на ознайомлення з матеріалами справи, подання заяв та клопотань. Учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Згідно зі ст. 73, 74 Господарського процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

З рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 22.08.2023 року по справі №761/37319/21 за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Сабті» про відшкодування збитків, вбачається, що ОСОБА_1 був присутній у судовому засіданні 22.08.2023 року. Крім того, повний текст вказаного рішення суду було надіслано для оприлюднення до Єдиного державного реєстру судових рішень 29.08.2023, зареєстровано 30.08.2023 та забезпечено надання загального доступу 30.08.2023. Отже, ОСОБА_1 було відомо про результат вирішення спору у справі №761/37319/21, починаючи з дати його прийняття, та було відомо про повний текст рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 22.08.2023 року по справі №761/37319/21 з моменту надання загального доступу в Єдиному державному реєстрі судових рішень - 30.08.2023.

При цьому, Суд звертає увагу, що матеріали заяви не містять жодних належних, допустимих та достовірних доказів в розумінні ст.ст. 76, 77, 78, 79, 91 Господарського процесуального кодексу України на підтвердження отримання Відповідачем рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 22.08.2023 року по справі №761/37319/21 саме 24.01.2024, а також перебування на лікарняному до моменту подання заяви про перегляд судового рішення Господарського суду міста Києва від 24.05.2017 року за нововиявленими обставинами.

За таких підстав, Суд зазначає, що заявником не наведено поважних та обґрунтованих причин пропуску процесуального строку звернення заявою про перегляд рішення за нововиявленими обставинами.

Таким чином, Відповідач мав право звернутися до суду з заявою про перегляд судового рішення Господарського суду міста Києва від 24.05.2017 року за нововиявленими обставинами у строк по 29.09.2023 року, проте звернувся з вказаною заявою лише 05.04.2024 року, тобто поза межами строку, встановленого законом.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини щодо застосування статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визнає, що доступ до суду не є абсолютним і національним законодавством може обмежуватись, зокрема для дотримання правил судової процедури і це не є порушенням права на справедливий суд (рішення у справі "Станков проти Болгарії" від 12.07.2007).

Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 03.04.2008 у справі "Пономарьов проти України" зазначив, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією з таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Таким чином, заява ОСОБА_1 про перегляд судового рішення Господарського суду міста Києва від 24.05.2017 року по справі №910/5717/17 за нововиявленими обставинами подана із пропуском встановленого пунктом 1 частини 1 статті 321 Господарського процесуального кодексу України тридцятиденного строку з дня, коли ОСОБА_1 дізнався про існування обставин, що стали підставою для перегляду судового рішення, та за відсутністю поважних причин його пропуску.

Можливість перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами протягом тридцяти днів пов`язується саме із днем, коли особа дізналася або могла дізнатися про існування певних обставин, а не з днем отримання паперового тексту судового рішення, в якому такі обставини встановлені.

З огляду на викладене, клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку на подання заяви про перегляд рішення Господарського суду міста Києва від 24.05.2017 року за нововиявленими обставинами задоволенню не підлягає, а заява ОСОБА_1 про перегляд судового рішення Господарського суду міста Києва від 24.05.2017 року по справі №910/5717/17 за нововиявленими обставинами підлягає залишенню без розгляду на підставі статті 118 Господарського процесуального кодексу України.

Враховуючи вищевикладене та керуючись статями 118, 119, 233, 234, 235, 320, 321 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва, -

ПОСТАНОВИВ:

1. У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку на подання заяви про перегляд рішення Господарського суду міста Києва від 24.05.2017 року по справі №910/5717/17 за нововиявленими обставинами - відмовити.

2. Заяву ОСОБА_1 про перегляд судового рішення Господарського суду міста Києва від 24.05.2017 року по справі №910/5717/17 за нововиявленими обставинами - залишити без розгляду.

3. Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та може бути оскаржена в апеляційному порядку до Північного апеляційного господарського суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 10 днів з дня її підписання.

Дата складання та підписання повного тексту ухвали: 08 квітня 2024 року.

Суддя О.В. Чинчин