УХВАЛА

02 квітня 2024 року

м. Київ

cправа № 910/75/23

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Кондратової І.Д. - головуючої, суддів - Вронської Г.О., Губенко Н.М.,

розглянув касаційну скаргу Міністерства внутрішніх справ України

на рішення Господарського суду міста Києва

(суддя - Нечай О.В.)

від 16.08.2023

та постанову Північного апеляційного господарського суду

(головуючий - Гаврилюк О.М., судді - Сулім В.В., Ткаченко Б.О.)

від 16.01.2024

у справі за позовом 1) Міністерства внутрішніх справ України,

2) Державного підприємства Міністерства внутрішніх справ України "Інформ-Ресурси"

до 1)Товариства з обмеженою відповідальністю "Персевбуд",

2) Товарної біржі "Універсальна товарно-сировинна біржа"

за участі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивачів: Фонду державного майна України

про визнання недійсними аукціонів та договору купівлі-продажу,

ВСТАНОВИВ:

1. У січні 2023 року Міністерство внутрішніх справ України (далі - МВС, позивач 1) та Державне підприємство Міністерства внутрішніх справ України "Інформ-Ресурси" (далі - Державне підприємство, позивач 2) звернулись до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Персевбуд" (далі - Товариство, відповідач) про визнання недійсним Договору купівлі-продажу нерухомого майна від 28.08.2018, укладеного між Державним підприємством та Товариством (далі - Договір), на підставі якого було відчужено державне нерухоме майно, що знаходиться за адресою: м. Київ, проїзд Військовий, 8, а саме: нежитлові будівлі загальною площею 3 760,4 кв.м (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000).

2. Позов обґрунтовано тим, що оспорюваний договір було укладено з урахуванням погодження уповноважених органів, отриманого на підставі підробленого документа.

3. 07.04.2023 до відділу діловодства Господарського суду міста Києва від позивачів надійшла заява про зміну предмета позову, яка була прийнята судом, відповідно до якої просили:

- визнати недійним повторний аукціон, проведений 27.07.2018 Товарною біржею "Універсальна товарно-сировинна біржа", за адресою: м. Київ, вул. Бульварно-Кудрявська, 51, оф. 11, з продажу державного майна, що обліковується на балансі Державного підприємства, а саме лоту № 1 - нежитлова будівля виробничих майстерень із підсобними приміщеннями (Літ. 2Г) загальною площею 1 025 кв.м, інвентарний № 10300027, розташованих за адресою: м. Київ, Військовий проїзд, 8, та оформленого протоколом № 1;

- визнати недійним повторний аукціон, проведений 27.07.2018 Товарною біржею "Універсальна товарно-сировинна біржа", за адресою: м. Київ, вул. Бульварно-Кудрявська, 51, оф. 11, з продажу державного майна, що обліковується на балансі Державного підприємства, а саме лоту № 2 - нежитлових будівель виробничої бази (Літ. 2А, 2Б, 2В, 2Д, 2Є, 2Ж, 2З) загальною площею 2 735,4 кв.м, інвентарний № 10300026, розташованих за адресою: м. Київ, Військовий проїзд, 8, та оформленого протоколом № 2;

- визнати недійсним Договір.

4. Рішенням Господарського суду міста Києва від 16.08.2023, яке залишено без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 16.01.2024, у задоволенні позову відмовлено.

5. Суд першої інстанції дійшов висновку, з яким погодився суд апеляційної інстанції, що оскільки оспорюваний Договір виконано, а позивачами у цій справі не було заявлено вимогу про застосування наслідків недійсності правочину, то обраний ними спосіб захисту прав не є ефективним, так як не відновить їх порушених прав, позовна вимога про визнання недійсним Договору, укладеного за наслідком цих торгів, не відповідають належному способу захисту у цій справі, тому у задоволенні позову слід відмовити.

6. 01.03.2024 МВС подало до Верховного Суду через систему "Електронний суд" касаційну скаргу, в якій просить рішення суду першої інстанції та постанову суду апеляційної інстанції скасувати і передати справу на новий розгляд до суду першої інстанції.

7. Верховний Суд ухвалою від 21.03.2024 касаційну скаргу залишив без руху на підставі пункту 5 частини другої статті 290 ГПК України, для необхідності уточнення підстав касаційного оскарження судових рішень.

8. 29.03.2024 скаржник надіслав через систему "Електронний Суд" до Верховного Суду заяву про усунення недоліків касаційної скарги, до якої додав уточнену редакцію касаційної скарги.

9. На виконання вимог пункту 5 частини другої статті 290 ГПК України підставами касаційного оскарження судових рішень скаржник визначає пункти 1 та 4 частини другої статті 287 цього Кодексу.

10. Обґрунтовуючи наявність підстави касаційного оскарження, передбаченої пунктом 1 частини другої статті 287 ГПК України, скаржник зазначає, що суди першої та апеляційної інстанцій дійшли помилкового висновку щодо відмови у задоволенні позову, не сприяли в реалізації позивачами прав передбачених господарським процесуальним законодавством, буквально витлумачили позовні вимоги, формально підійшли до розгляду справи, чим порушили права позивачів на справедливий суд та неправильно застосували норми права, зокрема:

- частин першої статей 4 та 5 ГПК України, частини першої та пункту 2 частини другої статті 16 Цивільного кодексу України, і не врахували висновків Верховного Суду, викладених у постановах від 20.06.2023 у справі № 906/129/21, від 01.10.2019 у справі № 910/3907/18, від 15.12.2021 у справі № 910/8209/19, щодо способу захисту порушеного права;

- абзацу 2 частини першої статті 216 Цивільного кодексу України, частини другої статті 208 Господарського кодексу України, і не врахували висновку Верховного Суду, викладеного у постанові від 11.12.2018 у справі № 908/602/16, що недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю, і будь-яка заінтересована особа може, але не зобов`язана пред`явити вимоги про застосування відповідних наслідків, тобто вимога про визнання недійсним правочину може бути заявлена як одночасно з вимогою про застосування наслідків його недійсності, так і окремо.

11. В обґрунтування підстави касаційного оскарження, передбаченої пунктом 4 частини другої статті 287 ГПК України скаржник зазначає, що суди першої та апеляційної інстанцій обмежившись посиланням щодо обрання позивачем неналежного способу захисту порушеного права, не досліджували відповідні обставини, не встановили наявність порушених прав позивачів та не визначили, який спосіб захисту прав позивачів у такому разі відповідно до викладеної в позові вимоги є ефективним, чим допустили порушення норм процесуального законодавства, а саме статті 2, частин першої статей 86 та 210, частини першої-п`ятої статті 236, пункту 1 частини першої статті 237 ГПК України, оскільки не дослідили зібрані у справі докази, зокрема, лист Фонду державного майна України від 01.02.2018 № 10-24-2259 про відмову у наданні погодження на відчуження зазначеного нерухомого майна; лист ДП "Інформ-Ресурси" від 13.11.2017 № 717; лист ДП "Інформ-Ресурси" від 10.01.2018 № 10; листи ГУ ДФС у м. Києві від 16.11.2017 вих. № 37067/10/26-15-17-02-40, від 19.01.2018 вих. № 2321/10/26-15-17-02-39, від 02.02.2018 вих. № 4883/10/26-15-17-02-39, від 16.11.2017 № 37067/10/26-15-17-02-40 (за підписом заступника начальника Брицької Л.Є.); лист Фонду державного майна України від 30.05.2018 № 10-24-10577, яким надано погодження на відчуження нерухомого майна за адресою: м. Київ, проїзд Військовий, 8; протокол № 1 проведення повторного аукціону з продажу нерухомого майна, що обліковується на балансі ДП "Інформ-Ресурси"; протокол № 1 проведення повторного аукціону з продажу нерухомого майна, що обліковується на балансі ДП "Інформ-Ресурси"; висновок експертів КНДІСЕ за результатами проведення судово-почеркознавчої експертизи від 15.12.2020 № 20850-20853/20-32; договір купівлі-продажу нерухомого майна від 28.08.2018 (пункт 1 частини третьої статті 310 ГПК України).

12. МВС також посилається на висновки Верховного Суду, викладені у постановах від 12.07.2023 у справі № 915/1097/20, від 27.11.2018 у справі № 905/1227/17, стосовно обов`язку суду при розгляді справи дотримання вимог щодо всебічності, повноти й об`єктивності з`ясування обставин справи та оцінки доказів.

13. Скаржник у касаційній скарзі заявив клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень.

14. Верховний Суд залишає клопотання без розгляду, оскільки строк на касаційне оскарження не пропущений. Касаційна скарга подана 01.03.2024, протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення (12.02.2024), що передбачено абзацом 2 частини першої статті 288 ГПК України.

15. З огляду на зміст касаційної скарги та доданих до неї матеріалів, ураховуючи її відповідність вимогам параграфу 1 глави 2 Розділу IV ГПК України, Верховний Суд дійшов висновку, що підстави для залишення касаційної скарги без руху, повернення касаційної скарги чи відмови у відкритті касаційного провадження відсутні, тому відкриває касаційне провадження у справі з підстав, передбачених пунктами 1 та 4 частини другої статті 287 ГПК України.

Керуючись нормами статей 234, 288, 290, 294, частини четвертої статті 197, пунктами 1, 4 частини другої статті 287, частини третьої статті 301 ГПК України, Верховний Суд

У Х В А Л И В:

1. Відкрити касаційне провадження у справі № 910/75/23 за касаційною скаргою Міністерства внутрішніх справ України на рішення Господарського суду міста Києва від 16.08.2023 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 16.01.2024.

2. Призначити до розгляду касаційну скаргу Міністерства внутрішніх справ України у справі № 910/75/23 на 23 квітня 2024 року об 11:00 год у відкритому судовому засіданні у приміщенні Касаційного господарського суду за адресою: м. Київ, вул. О. Копиленка, 6, в залі судових засідань № 2 (кабінет № 209).

3. Явка учасників справи в судове засідання не є обов`язковою.

4. Встановити учасникам справи строк для подання відзиву на касаційну скаргу з доказами надсилання копій відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам з урахуванням положень статті 42 ГПК України до 17 квітня 2024 року.

5. Роз`яснити учасникам справи, що вони мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, в тому числі поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів та електронного підпису згідно з вимогами Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положень, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

6. Повідомити Державне підприємство Міністерства внутрішніх справ України "Інформ-Ресурси", Товариство з обмеженою відповідальністю "Персевбуд", Товарну біржу "Універсальна товарно-сировинна біржа" та їх представникам, що з 18 жовтня 2023 року введено в дію Закон від 29.06.2023 №3200-IX щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами (надалі - в ЄСІТС). Відповідно до статей 6, 42, 170, 242 ГПК України:

- адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, зобов`язані реєструвати свої електронні кабінети в ЄСІТС. Інші - реєструють свої електронні кабінети в добровільному порядку;

- касаційна скарга, відзив на касаційну скаргу та будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити відомості про наявність або відсутність електронного кабінету. Особа, яка подає до суду процесуальний документ в електронній формі через електронний кабінет, звільняється від обов`язку зазначення таких відомостей;

- особа, яка зареєструвала електронний кабінет, може подавати документи до суду в електронній формі виключно в ЄСІТС. Однак це не позбавляє її права на подання документів до суду в паперовій формі;

- особа, яка подала касаційну скаргу в електронній формі, заяви по суті справи, клопотання має подавати до суду виключно в електронній формі, крім випадків, коли судом буде надано дозвіл на їх подання в паперовій формі;

- учасникам справи, які мають електронний кабінет, суд надсилає всі судові рішення в електронній формі виключно в ЄСІТС, що не позбавляє права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою;

- в умовах воєнного чи надзвичайного стану у разі знеструмлення електромережі суду чи настання інших обставин, які унеможливлюють функціонування ЄСІТС, суд може вручати особі, яка зареєструвала електронний кабінет, будь-які документи у справах, в яких така особа бере участь, у паперовій формі;

- Кодексом встановлені процесуальні наслідки звернення до суду особи без реєстрації електронного кабінету у вигляді залишення її документа без руху, його повернення або залишення без розгляду. Такі наслідки застосовуються судом також, якщо інтереси особи, яка зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, представляє адвокат.

7. Витребувати з Господарського суду міста Києва або Північного апеляційного господарського суду матеріали справи № 910/75/23.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Головуючий І. Кондратова

Судді Г. Вронська

Н. Губенко

До уваги учасників судового процесу!

Суди продовжують працювати. Проте в умовах воєнного стану проведення відкритих судових засідань має певні особливості щодо належного повідомлення учасників процесу про час та місце судових засідань, явки до суду та забезпечення безпеки відвідувачів. Неявка сторін з невідомих причин може завадити своєчасному розгляду справи навіть за умови явки представників інших сторін.

Просимо дотримуватися процесуальних норм, виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу:

- максимально реалізувати право на участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду, передбачене статтею 197 Господарського процесуального кодексу України;

- за відсутності нагальної потреби в участі в судовому засіданні в приміщенні Касаційного господарського суду подати клопотання про розгляд справи без участі учасників справи, а за наявності такої потреби - повідомити про це суд.

Про свій вибір просимо завчасно повідомити суд поштою чи в електронному вигляді із застосуванням для цього підсистеми Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи "Електронний суд".

Звертаємо увагу на особливості розгляду справи в особливий період (на період дії правового режиму воєнного стану) та порядок дій учасників судового процесу під час сигналу "Повітряна тривога":

- після надходження сигналу "Повітряна тривога" розгляд справ, призначених до розгляду у відкритому судовому засіданні, не здійснюється. У судовому засіданні буде оголошуватися перерва;

- розгляд справ відбудеться через 30 хвилин після відбою тривоги у порядку черговості відповідно до переліку справ, призначених до розгляду у відкритому судовому засіданні. У разі, якщо повітряна тривога триватиме після 15:00 год, судові справи будуть зняті з розгляду. Про дату, час і місце наступного судового засідання учасники справи будуть повідомлені ухвалою;

- найближча до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду (вул. О. Копиленка, 6) захисна споруда, визначена Київською міською державною адміністрацією, для укриття населення під час сигналу "Повітряна тривога", розташована на: вул. Лейпцизька,2 (2-ий під`їзд). Захисними спорудами визначено також станції метро "Печерська" та "Арсенальна";

- до повідомлення про закінчення повітряної тривоги заборонено пропуск учасників судового процесу на територію Верховного Суду;

- якщо за об`єктивних обставин учасник справи не може прибути в судове засідання після відбою тривоги, рекомендовано подати клопотання про відкладення судового засідання з наведенням поважних причин або про проведення відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

Касаційний господарський суд