УХВАЛА

м. Київ

01.04.2024Справа № 910/2151/24
Господарський суд міста Києва у складі судді Грєхової О.А., розглянувши зустрічний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Казань-2018»

до Комунального підприємства Виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) "Київтеплоенерго"

про визнання дій протиправними

ВСТАНОВИВ:

Комунальне підприємство Виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» звернулось до Господарського суду міста Києва із позовними вимогами до Товариства з обмеженою відповідальністю «Казань-2018» про стягнення заборгованості в розмірі 50 867,22 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані порушенням відповідачем зобов`язань за Договором на постачання теплової енергії № 8 від 29.08.2019, в частині здійснення розрахунків.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 26.02.2024 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі, поставлено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження.

25.03.2024 Товариством з обмеженою відповідальністю «Казань-2018» подано зустрічний позов до Комунального підприємства Виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) "Київтеплоенерго" про визнання дій протиправними.

Відповідно до частин 1-4 ст. 180 ГПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

Зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 162, 164, 172, 173 цього Кодексу.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі

Згідно з п.п. 1, 2 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; а за подання позовної заяви немайнового характеру - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2024 рік" з 1 січня 2024 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 3 028 грн. 00 коп.

Частиною 3 ст. 6 Закон України «Про судовий збір» визначено, що у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

З огляду на положення Закону України «Про судовий збір», розмір судового збору за подання позивачем до Господарського суду міста Києва вказаної зустрічної позовної заяви має визначатись виходячи із двох немайнових вимог та становить 6 056,00 грн.

Натомість до зустрічної позовної заяви, поданої позивачем до Господарського суду міста Києва не додано доказів сплати позивачем судового збору у встановленому розмірі та порядку.

При цьому, в тексті позовної заяви позивач посилається на положення ч. 3 ст. 22 Закону України "Про захист прав споживачів", згідно з якими споживачі звільняються від сплати судового збору за позовами, що пов`язані з порушенням їх прав.

Частиною 3 ст. 22 Закону України "Про захист прав споживачів" встановлено, що споживачі звільняються від сплати судового збору за позовами, що пов`язані з порушенням їх прав.

Пунктом 22 ст. 1 Закону України "Про захист прав споживачів" визначено, що споживачем є фізична особа, яка придбаває, замовляє, використовує або має намір придбати чи замовити продукцію для особистих потреб, безпосередньо не пов`язаних з підприємницькою діяльністю або виконанням обов`язків найманого працівника.

У той же час, позивачем є юридична особа - Товариство з обмеженою відповідальністю «Казань-2018», а отже позивач за зустрічним позовом не є споживачем у розумінні Закону України "Про захист прав споживачів", а зазначені посилання не можуть бути підставою для звільнення від сплати судового збору.

Також, частиною 3 статті 162 Господарського процесуального кодексу України, передбачено, що позовна заява повинна містити 1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), вказівку на статус фізичної особи - підприємця (для фізичних осіб - підприємців); відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; 3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; 4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; правові підстави позову; 6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору - у випадку, якщо законом встановлений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; 7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; 8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; 9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи; 10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Однак, заявляючи вимоги про визнання дій відповідача щодо нарахування заборгованості за житлово-комунальні послуги за адресою: м. Київ, вул. Казанська, 18, ТОВ «Казань-2018» у розмірі 50 867,00 грн. незаконними та зобов`язання відповідача здійснити перерахунок заборгованості за житлово-комунальні послуги за адресою: м. Київ, вул. Казанська, 18, ТОВ «Казань-2018» у розмірі 50 867,00 грн. повністю виключивши всю суму заборгованості, позивач, в порушення п. 4 ч. 3 ст. 162 ГПК України, не зазначає закон або пункти договору, яким відповідає обраний спосіб захисту.

Крім того, відповідно до ч. 2 ст. 164 ГПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Проте, в порушення наведених приписів, позивач зазначаючи про те, що факт неспоживання підтверджується довідкою № 23 від 22.01.2022 начальника ОД-506 обслуговуючої дільниці КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Оболонського району м. Києва», не додає до зустрічної позовної заяви відповідної довідки.

Статтею 129 Конституції України, як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Відповідно до ч. 5 ст. 180 ГПК України до зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною четвертою цієї статті, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу.

Частиною 1 статті 174 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст.162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Оскільки зустрічний позов не відповідає вимогам господарського процесуального законодавства, суддя вважає необхідним залишити позовну заяву без руху, надавши позивачу строк для усунення зазначених недоліків.

За таких обставин, виходячи з викладеного у сукупності, господарський суд вважає за необхідне залишити зустрічну позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Казань-2018» без руху та надати позивачу за зустрічним позовом строк для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст. 174, 180, 234 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва

УХВАЛИВ:

1. Залишити без руху зустрічну позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Казань-2018».

2. Надати позивачу строк для усунення недоліків протягом п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

3. Встановити Товариству з обмеженою відповідальністю «Казань-2018» спосіб усунення недоліків зустрічної позовної заяви шляхом:

- подання доказів сплати судового збору у розмірі 6 056,00 грн.;

- подання заяви із виконанням приписів п. 4 ч. 3 ст. 162 ГПК України із доказами її направлення на адресу відповідача;

- подання всіх наявних доказів (засвідчених в порядку, встановленому чинним законодавством), що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

4. Роз`яснити позивачу, що якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із такою заявою.

Ухвала набирає чинності 01.04.2024 та оскарженню не підлягає.

Суддя О.А. Грєхова