ЗАХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"21" березня 2024 р. Справа №907/25/24

м.Львів

Західний апеляційний господарський суд у складі:

головуючого - судді МАТУЩАКА О.І.

суддів КРАВЧУК Н.М. ПЛОТНІЦЬКОГО Б.Д.

за участю секретаря судового засідання Телинько Я.П.

за участю представника апелянта - Войтович Л.В. (адвокат) - в режимі ВКЗ.

розглянувши апеляційну скаргу ОСОБА_1 №24/02/12-1П від12.02.2024 (вх.ЗАГС №01-05/420/24 від 12.02.2024)

на ухвалу Господарського суду Закарпатської області від

31.01.2024 (суддя Андрейчук Л.В. )

у справі №907/25/24

за заявою ОСОБА_1

про неплатоспроможність фізичної особи

ВСТАНОВИВ:

До Господарського суду Закарпатської області звернулася фізична особа ОСОБА_1 із заявою про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність фізичної особи, в якій зазначила, що сума її загальної заборгованості перед кредиторами складає 260 179, 03 грн. Просила прийняти таку заяву до розгляду і відкрити провадження у справі про свою неплатоспроможність; ввести процедуру реструктуризації боргів боржника; ввести мораторій на задоволення вимог кредиторів боржника; призначити керуючим реструктуризацією арбітражного керуючого Волторніста С.І.

Ухвалою суду від 19.01.2024 подану заяву ОСОБА_1 залишено без руху та встановлено строк п`ять днів з дня вручення ухвали на усунення недоліків поданої заяви у спосіб, який зазначений у мотивувальній частині ухвали. Зокрема, суд, задля усунення недоліків поданої заяви зобов`язав боржника подати до суду докази, які б підтверджували підстави для відкриття провадження у справі про неплатоспроможність.

Так, суд зобов`язав боржника для усунення недоліків заяви, зокрема, подати редаговану заяву про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність, де було б вказане актуальне вірне прізвище (ім`я) боржника та надати суду нові паспортні дані із зазначенням актуального зміненого прізвища боржника. Додатково, вказаною ухвалою суд зазначив, що боржнику необхідно надати інформаційні довідки, видані вказаними банківськими установами, які б підтверджували факт відкритого актуального банківського рахунку в такій установі і залишок коштів на них; інформацію про наявність (відсутність) непогашеної судимості саме за економічні злочини; повну копію трудової книжки, інформацію про всіх своїх роботодавців або докази, які спростовують наявність у боржника декількох роботодавців; уточнені і редаговані декларації про майновий стан боржника за 2020 - 2023 роки разом із доказами, які зазначені вище (докази звернення до відповідних офіційних джерел щодо отримання інформації про членів сім`ї, яка необхідна була йому для заповнення розділів декларацій про майновий стан боржника у справі про неплатоспроможність).

25.01.2024 на адресу суду надійшло клопотання від представника боржника (вх.№02.3.1-02/578/24 від 25.01.2024 року), в якому остання зазначила, що дійсно, 23.06.2023 ОСОБА_2 та ОСОБА_1 зареєстрували шлюб, що підтверджується копією свідоцтва про шлюб. Згідно даних такого свідоцтва, прізвище дружини ОСОБА_1 після реєстрації шлюбу - ОСОБА_3 . Разом з тим, актуальним прізвищем боржниці залишається прізвище " ОСОБА_4 ", оскільки паспорт боржницею після реєстрації шлюбу не змінювався.

Господарський суд Закарпатської області ухвалою від 31.01.2024 повернув заяву ОСОБА_1 про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність фізичної особи на підставі того, що боржником не було усунуто недоліків поданої заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність фізичної особи в повному обсязі та у встановлені строки.

Так, суд першої інстанції дійшов висновку, що боржником не подано редаговану версію заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність, де було б вказане актуальне вірне прізвище (ім`я) боржника - ОСОБА_3 та не надано суду новий дійсний паспорт із зазначенням актуального зміненого прізвища боржника - ОСОБА_3 .

Також боржниця долучила до матеріалів заяви не повну копію трудової книжки та зазначила, що станом на день звернення до суду із заявою про відкриття провадження про свою неплатоспроможність працювала та працює досі у КНП "УМПБ" Ужгородської міської ради, а у КНП "Перечинська лікарня" Перечинської міської ради вже не працювала. Однак у трудовій книжці не зроблено запису про роботу у КНП "Перечинська лікарня" Перечинської міської ради, так як КНП "УМПБ" Ужгородської міської ради відмовилася надавати боржниці її трудову книжку для того, щоб їй внесли запис про її роботу за сумісництвом. Разом з тим, належних і допустимих доказів на підтвердження таких доводів, боржницею не подано.

ОСОБА_1 через представника подала апеляційну скаргу на зазначену ухвалу суду першої інстанції, в якій просить її скасувати та направити справу для подальшого розгляду до місцевого господарського суду. В обґрунтування доводів апеляційної скарги покликається на те, що суд безпідставно дійшов висновку про недійсність паспорта боржниці та про неактуальність її прізвища - ОСОБА_4 , оскільки на паспорті останньої відсутні будь-які відмітки чи отвори наскрізь, що підтверджували б його недійсність. Водночас свідоцтво про реєстрацію шлюбу лише визначає, яке прізвище після реєстрації шлюбу буде в подружжя, а не тягне за собою недійсність паспорта.

Щодо висновку суду про відсутність повної копії трудової книжки вказує, що суду була надана інформація, що ОСОБА_1 працює у КНП "УМПБ" Ужгородської міської ради, натомість у КНП "Перечинська лікарня" Перечинської міської ради вже не працює.

Відзивів на апеляційну скаргу, а також інших клопотань та заяв в порядку ст. 207 Господарського процесуального кодексу України, не надходило.

21.03.2024 в судовому засіданні взяла участь представник апелянта, яка навела доводи по суті апеляційної скарги та просила її задовольнити.

Розглянувши матеріали справи, дослідивши доводи апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що така не підлягає задоволенню з огляду на таке.

Так, предметом апеляційного оскарження є ухвала суду, якою повернуто заяву про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність фізичної особи, оскільки боржником, у визначений судом строк, не усунуто недоліки поданої заяви - не надано доказів дійсного паспорту із актуальним прізвищем та повну копію трудової книжки.

Згідно положень ст. 2 Кодексу України з процедур банкрутства (КУзПБ), провадження у справах про банкрутство регулюється цим Кодексом, ГПК України, іншими законами України. Застосування положень ГПК України та інших законодавчих актів України здійснюється з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом.

Провадження у справах про неплатоспроможність боржника - фізичної особи, фізичної особи - підприємця здійснюється в порядку, визначеному цим Кодексом для юридичних осіб, з урахуванням особливостей, встановлених цією Книгою (ст. 113 КУзПБ).

Відповідно до ст. 116 КУзПБ заява про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність подається боржником за наявності підстав, передбачених цим Кодексом.

У заяві про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність зазначаються: найменування господарського суду, до якого подається заява; ім`я боржника, його місце проживання, реєстраційний номер облікової картки платника податків та номер паспорта (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання відмовляються від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та офіційно повідомили про це відповідний контролюючий орган і мають відмітку в паспорті), номер засобу зв`язку боржника, його адреса електронної пошти (за наявності); виклад обставин, що стали підставою для звернення до суду; перелік документів, що додаються до заяви.

Згідно із ч. 1, 2ст. 28 ЦК України фізична особа набуває прав та обов`язків і здійснює їх під своїм ім`ям. Ім`я фізичної особи, яка є громадянином України, складається із прізвища, власного імені та по батькові, якщо інше не випливає із закону або звичаю національної меншини, до якої вона належить.

Звертаючись із заявою про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність фізичної особи, боржниця вказала своє ім`я та прізвище як ОСОБА_5 .

Водночас судом першої інстанцій встановлено та не заперечується апелянтом, що 23.06.2023 ОСОБА_2 та ОСОБА_1 зареєстрували шлюб, що підтверджується копією свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 . Згідно даних такого свідоцтва, прізвище дружини ОСОБА_1 після реєстрації шлюбу - ОСОБА_3 .

Згідно п. 23 п. 2 "Державна реєстрація шлюбу" розділу 3 "Державна реєстрація окремих актів цивільного стану" Правил державної реєстрації актів цивільного стану в Україні, затверджених наказом Міністерства юстиції України №52/5 від 18.10.2000 (надалі - Правила), наречені мають право обрати прізвище одного з них як спільне прізвище подружжя, або надалі іменуватись дошлюбними прізвищами, або приєднати до свого прізвища прізвище нареченого (нареченої).

Згідно п. 24 п. 2 "Державна реєстрація шлюбу" розділу 3 "Державна реєстрація окремих актів цивільного стану" таких Правил, на підставі актового запису про шлюб кожному із подружжя видається свідоцтво про шлюб. Якщо особа під час державної реєстрації шлюбу змінила прізвище, то на першій сторінці паспорта у формі книжечки робиться відмітка про те, що зазначений документ підлягає обміну в місячний строк у зв`язку зі зміною прізвища при державній реєстрації шлюбу.

Як встановлено судом першої інстанції, боржницею додано до матеріалів заяви в якості документа, що посвідчує її особу - паспорт у формі книжечки серії НОМЕР_2 , який виданий Ужгородським РВ ГУДМС України в Закарпатській області 08.03.2014 ОСОБА_1 .

Заява про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність фізичної особи ОСОБА_1 надійшла на адресу суду 11.01.2024 та датується 27.12.2023. Разом з тим, шлюб було укладено боржницею 23.06.2023. Однак, долучений до матеріалів заяви паспорт у формі книжечки не є обміняним боржницею у зв`язку з реєстрацією шлюбу та відповідною зміною прізвища на - " ОСОБА_3 ".

Пунктом 1 Порядку оформлення, видачі, обміну, пересилання, вилучення, повернення державі, визнання недійсним та знищення паспорта громадянина України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25.03.2015 № 302 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 26.10.2016 № 745) (далі - Порядок),встановлено, що паспорт громадянина України (далі - паспорт) є документом, що посвідчує особу та підтверджує громадянство України.

Згідно п. 6 такого Порядку, обмін паспорта здійснюється зокрема у разі: зміни інформації, внесеної до паспорта, у тому числі у зв`язку із зміною написання латинськими літерами складових імені прізвище, ім`я у документах, що посвідчують особу та підтверджують громадянство України (крім додаткової змінної інформації).

Відповідно до п. 14 Порядку, до заяви-анкети вноситься така інформація про особу, на ім`я якої оформляється паспорт: 1) прізвище, власне ім`я та по батькові особи (далі - ім`я) українською мовою та латинськими літерами відповідно до правил транслітерації (складова по батькові латинськими літерами не зазначається); 2) дата народження; 3) місце народження (держава, область, район/місто, селище/село) українською мовою та латинськими літерами відповідно до правил транслітерації; 4) стать; 5) дата та підстави набуття громадянства; 6) унікальний номер запису в Реєстрі (у разі наявності); 7) відцифрований образ обличчя особи; 8) відцифрований підпис особи (крім осіб, які в установленому законом порядку визнані недієздатними). Підпис особи із стійкими фізичними, психічними, інтелектуальними або сенсорними порушеннями вноситься з урахуванням фізичної можливості вчинити таку дію. Підпис особи, яка не може пересуватися самостійно у зв`язку з тривалим розладом здоров`я, що підтверджується медичним висновком відповідного закладу охорони здоров`я, оформленим в установленому порядку, або особи, яка відбуває покарання в установах виконання покарань або стосовно якої обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, або яка перебуває на тривалому стаціонарному лікуванні в закладах МОЗ закритого типу, - вноситься із застосуванням засобів Реєстру шляхом сканування; 9) відомості про внесення до безконтактного електронного носія, що міститься у паспорті, засобів кваліфікованого електронного підпису; 10) відомості про згоду на внесення до безконтактного електронного носія, що міститься у паспорті, відцифрованих відбитків пальців рук; 11) місце проживання із зазначенням адреси (держава, область, район/місто, селище/село, вулиця, номер будинку, корпусу, квартири); 12) номер контактного телефону заявника та/або адреса електронної пошти; 13) реквізити документа, на підставі якого оформляється паспорт; 14) відомості про законного представника особи чи уповноважену особу (ім`я, дата народження, реквізити документа, що посвідчує особу, та документа, що підтверджує її повноваження); 15) додаткова змінна інформація (відомості про місце проживання, про народження дітей, про шлюб і розірвання шлюбу, про зміну імені, у разі наявності - про РНОКПП або повідомлення про відмову від його прийняття (для осіб, які через свої релігійні переконання відмовляються від прийняття зазначеного номера та офіційно повідомили про це відповідному контролюючому органу); 15-1) відомості про одночасну реєстрацію особи віком від 14 до 18 років під час оформлення паспорта вперше в Державному реєстрі фізичних осіб - платників податків з подальшим відображенням інформації про РНОКПП у паспорті; 16) відомості про сплату адміністративного збору або про звільнення від його сплати; 17) дата заповнення заяви-анкети.

Оскільки боржницею було змінено прізвище після реєстрації шлюбу з чоловіком ОСОБА_2 на прізвище - ОСОБА_3 , то її паспорт, згідно п. 6 Порядку, підлягав обміну у місячний термін згідно положень п. 24 Правил, тобто до 23.07.2023 включно. Разом з цим, заява про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність, яка датована 27.12.2023, надійшла від фізичної особи ОСОБА_1 на адресу суду 11.01.2024, тобто вже після спливу строку, протягом якого паспорт мав бути обміняний боржницею на новий із зазначення правильного прізвища боржниці - Рудюк.

Пунктом 108 зазначеного вище Порядку передбачено, що, паспорт визнається недійсним, вилучається, анулюється та знищується в разі зокрема: 1) якщо він підлягає обміну у зв`язку із зміною інформації, внесеної до паспорта, у тому числі у зв`язку із зміною написання латинськими літерами складових імені прізвище, ім`я у документах, що посвідчують особу та підтверджують громадянство України (крім додаткової змінної інформації).

У разі неподання особою протягом місяця з дати зміни інформації, внесеної до паспорта (крім додаткової змінної інформації), документів для його обміну за наявності в ДМС відомостей з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про зміну відповідної інформації або надходження такої інформації від відділів державної реєстрації актів цивільного стану паспорт, який підлягає обміну, визнається недійсним.

Враховуючи зазначене, суд вважає безпідставними доводи апелянта щодо дійсності паспорта, з підстав того, що на паспорті відсутні будь-які відмітки чи отвори наскрізь, що підтверджували б його недійсність, з огляду на те, що існують й інші підстави для визнання паспорта недійсним, які зазначає і сам апелянт в апеляційній скарзі (а.с. 54, т. 1).

Додатково суд апеляційної інстанції зазначає, що Постановою КМУ №1202 від 21.10.2022 визначено деякі питання реалізації актів законодавства у сфері міграції в умовах воєнного стану. Так, зокрема такою постановою передбачено, що паспорти громадян України у формі картки, строк дії яких закінчився за 30 днів до 24.02.2022 та після 24.02.2022, та паспорти громадянина України зразка 1994 року, до яких не вклеєно фотокартку особи у разі досягнення нею 25- чи 45-річного віку, строк вклеювання до яких настав за 30 днів до 24.02.2022 та після 24.02.2022, є документами, що посвідчують особу та підтверджують громадянство України та підлягають обміну або вклеюванню нових фотокарток відповідно до досягнутого віку протягом 30 календарних днів з дня припинення чи скасування воєнного стану.

Водночас, у вказаному переліку не йде мова про паспорти громадянина України зразка 1994 року (у формі книжечки), які підлягають обміну внаслідок зміни ПІБ.

Таким чином, суд апеляційної інстанції вважає обґрунтованими висновки суду першої інстанції, щодо того, що боржницею долучено до матеріалів заяви недійсний документ, який посвідчує її особу, а саме - паспорт у формі книжечки серії НОМЕР_2 , який виданий Ужгородським РВ ГУДМС України в Закарпатській області 08.03.2014 та зазначено неактуальне прізвище в реквізитах заяви. Інших документів, які посвідчують її особу, боржницею до матеріалів справи не долучено.

Окрім цього, апеляційний господарський суд зазначає, що розглядаючи заяву боржника у підготовчому засіданні, місцевий господарський суд, з урахуванням положень ч. 3 ст. 13, ст.ст. 74, 76, 77 ГПК України, повинен перевірити відповідність поданої заяви вимогам до її форми та змісту відповідно до ст.116 КУзПБ та з`ясувати на підставі поданих боржником доказів наявність підстав для відкриття провадження у справі про неплатоспроможність, визначених ч. 2 ст. 115 КУзПБ (правовий висновок, викладений в постанові Верховного Суду від 29.07.2021 у справі №909/1028/20).

Колегія суддів зауважує, що провадження у справах про неплатоспроможність є самостійним видом судового провадження і характеризується особливим процесуальним порядком розгляду справ, специфічністю цілей і завдань, особливим суб`єктним складом, тривалістю судового провадження, що істотно відрізняють це провадження від позовного.

На переконання суду, з огляду на положення процесуального закону, у справах позовного провадження господарський суд, здійснюючи правосуддя, обмежений принципами диспозитивності та змагальності сторін, водночас, у справах про банкрутство (неплатоспроможність) судовий контроль є невід`ємною складовою цього провадження.

У справах про неплатоспроможність фізичних осіб існує ризик ігнорування боржниками мети і завдань процедури реструктуризації боргів, який не відповідатиме вимогам ст. 124 КузПБ, пасивній участі боржника в цій процедурі.

З моменту подання заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність до суду, в особи, яка звернулась із відповідною заявою, виникають додаткові процесуальні обов`язки, незважаючи на наявність представника.

Суд апеляційної інстанції відзначає, що право на судовий захист не є абсолютним, та судовому захисту не підлягає право, яким особа зловживає.

Судом апеляційної інстанції також береться до уваги, що з моменту подання заяви про відкриття провадження у справі на заявника покладаються додаткові процесуальні обов`язки.

У цій частині колегія суддів враховує правовий висновок Верховного Суду, викладений у постанові від 08.11.2023 у справі № 926/1402-б/23, відповідно до якого на етапі ініціювання відкриття провадження у справі про банкрутство фізичної особи, та як наслідок, вирішення питання про наявність чи відсутність підстав для вжиття заходів для забезпечення вимог кредиторів обов`язкова особиста присутність боржника у підготовчому засіданні.

З метою участі в підготовчому засіданні, боржник зобов`язаний підтвердити свою особу належними, допустимими та достовірними доказами, вимоги до яких передбачено статтями 76-78 ГПК України.

Так, належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування.

Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Достовірними є докази, створені (отримані) за відсутності впливу, спрямованого на формування хибного уявлення про обставини справи, які мають значення для справи.

Враховуючи недійсність паспорта у боржника та не заміну документів, які б підтверджували особу боржника, у зв`язку із зміною її прізвища, суд буде позбавлений можливості встановити особу боржника.

Відповідно до п. 9 ч. 3 ст. 116 КУзПБ до заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність додається, зокрема, копія трудової книжки (за наявності).

В ухвалі від 19.01.2024 суд першої інстанції зобов`язав боржника повну копію трудової книжки, інформацію про всіх своїх роботодавців або докази, які спростовують наявність у боржника декількох роботодавців.

Боржниця у поданій заяві вказала, що станом на день звернення до суду із заявою про відкриття провадження про свою неплатоспроможність працювала та працює і досі у КНП "УМПБ" Ужгородської міської ради, а у КНП "Перечинська лікарня" Перечинської міської ради вже не працює.

Суд апеляційної інстанції вважає безпідставними доводи апелянта, що запис у трудовій книжці про роботу боржниці у КНП "Перечинська лікарня" Перечинської міської ради не зроблено тому, що КНП "УМПБ" Ужгородської міської ради відмовилася надавати боржниці її трудову книжку для того, щоб їй внесли запис про її роботу за сумісництвом. Так, вказані доводи не підтверджуються жодними належними та допустимими доказами, як-от письмова відмова установи.

При цьому, наявна в матеріалах справи довідка КНП "УМПБ" Ужгородської міської ради №8 від 25.01.2024, видана ОСОБА_1 про те, що вона дійсно там працює, не може бути доказом спростування наявності інших роботодавців боржника, оскільки належним доказом вказано може виступати лише повна копія трудової книжки, яку боржниця не надала ні до суду першої інстанції, ні разом із поданням апеляційної скарги.

Відтак, суд апеляційної інстанції вважає обґрунтованим висновок місцевого господарського суду, що боржником у встановлені строки не усунуто недоліки заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність фізичної особи, відтак, на підставі ч. 1 ст. 38 КУзПБ, така правомірно повернута судом.

Згідно із ст. 276 ГПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Враховуючи викладене вище, доводи апеляційної скарги не спростовують правомірних та обґрунтованих висновків суду першої інстанції, а також не доводять порушення судом першої інстанції норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права. Відтак відсутні правові підстави для задоволення апеляційної скарги, а тому оскаржувана ухвала підлягає залишенню без змін.

Керуючись ст. ст. 129, 269-270, 275-276, 281-284 ГПК України,

Західний апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну ОСОБА_1 залишити без задоволення, а оскаржувану ухвалу Господарського суду Закарпатської області від 31.01.2024 у справі №907/25/24 - без змін.

2. Судовий збір за розгляд справи в суді апеляційної інстанції залишити за апелянтом.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом двадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, що оскаржується, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Касаційна скарга подається безпосередньо до Верховного Суду.

Справу повернути до Господарського суду Закарпатської області.

Повний текст постанови складено 29.03.2024.

Головуючий (суддя-доповідач) О.І. МАТУЩАК

Судді Н.М. КРАВЧУК

Б.Д. ПЛОТНІЦЬКИЙ