РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

13.03.2024Справа № 910/125/24
За позовом ІНФОРМАЦІЯ_1" (АДРЕСА_1, ідентифікаційний код НОМЕР_1)

до ІНФОРМАЦІЯ_2 (АДРЕСА_2, ідентифікаційний код НОМЕР_2)

про стягнення штрафних санкцій у розмірі 28 022 102,03грн.

Суддя Мандичев Д.В.

секретар судового засідання Улахли О.М.

Представники сторін:

від позивача - ОСОБА_1,

від відповідача - ОСОБА_2

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

ІНФОРМАЦІЯ_1 звернулося до Господарського суду міста Києва з позовною заявою до ІНФОРМАЦІЯ_2 про стягнення 28 022 102,03грн. штрафних санкцій за неналежне виконання умов Державного контракту № НОМЕР_3 від ІНФОРМАЦІЯ_3.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 10.01.2024 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, розгляд справи постановлено здійснювати за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 16.02.2024.

25.01.2024 до суду від відповідача надійшов відзив на позов.

29.01.2024 від позивача до суду надійшла відповідь на відзив.

За наслідками підготовчого провадження 16.02.2024 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 13.03.2024.

У судовому засіданні 13.03.2024 представник позивача підтримав заявлені позовні вимоги, просив відмовити в зменшенні неустойки за клопотанням відповідача.

Представник відповідача проти задоволення позову заперечував частково, просив задовольнити клопотання про зменшення розміру неустойки.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Господарський суд міста Києва, -

ВСТАНОВИВ:

ІНФОРМАЦІЯ_3 між Позивачем та ІНФОРМАЦІЯ_2 (надалі - Виконавець/Відповідач) укладений Державний контракт № НОМЕР_3 (надалі - Контракт) на поставку товарів оборонного призначення, згідно з пунктом 1.1. якого Виконавець зобов`язується поставити Замовнику з дотриманням вимог законодавства України, умов і вимог Контракту товари, зазначені в Специфікації товарів оборонного призначення, що поставляються за державним контрактом (далі - Специфікація. Додаток 1 до Контракту), що постачаються з метою забезпечення відсічі і стримування збройної агресії російської федерації, усунення загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальної цілісності, обмеження конституційних прав і свобод людини, а Замовник - прийняти їх через Вантажоодержувача, який визначається окремою вказівкою Замовника, не пізніше ніж за три дні до дати поставки та оплатити такі товари.

Орієнтована вартість (ціна) Товарів відповідно до пункту 2.1 Контракту становить ІНФОРМАЦІЯ_4.

Відповідно до пункту 4.1 Контракту Виконавець зобов`язаний поставити Товари згідно з умовами цього Контракту не пізніше строку, визначеного в Специфікації, та надати Замовнику документи згідно з пунктом 2.7 цього Контракту.

Відповідно до пункту 3.4 Контракту датою виконання Виконавцем зобов`язань щодо поставки Товару є дата затвердження акта приймання-передачі Вантажоодержувачем. Датою виконання умов Контракту є дата підписання Сторонами Акта приймання-передачі товарів за Контрактом.

Пунктом 2.6 Контракту передбачено, що розрахунки за цим Контрактом проводяться шляхом оплати Замовником поставленого Товару (партія 1 пункту 1 Специфікації) протягом 15 (п`ятнадцяті) банківських днів після пред`явлення Виконавцем рахунку на оплату та документів, зазначених у пункті 2.7 Контракту, а також підписання Сторонами Акта приймання-передачі Товару (партії 1 пункту 1 Специфікації) за Контрактом (за умови наявності (надходження) бюджетних коштів на рахунки ІНФОРМАЦІЯ_1.

У пункті 10.1 Контракту вказано, що останній набирає чинності з моменту підписання додаткової угоди щодо взяття бюджетних зобов`язань і діє до 31.12.2023.

Згідно зі Специфікацією поставці підлягав товар за пунктом 1. - ІНФОРМАЦІЯ_5, вартістю за одну одиницю ІНФОРМАЦІЯ_6., загальною вартістю ІНФОРМАЦІЯ_7., у строк до 20.12.2022; - за пунктом 2. - ІНФОРМАЦІЯ_8, вартістю за одну одиницю ІНФОРМАЦІЯ_6., загальною вартістю ІНФОРМАЦІЯ_9., у строк до 25.01.2023; - за пунктом 3. - ІНФОРМАЦІЯ_10, вартістю за одну одиницю ІНФОРМАЦІЯ_6., загальною вартістю ІНФОРМАЦІЯ_11., у строк до 10.06.2023; - за пунктом 4. - ІНФОРМАЦІЯ_12, вартістю за одну одиницю ІНФОРМАЦІЯ_6. загальною вартістю ІНФОРМАЦІЯ_13., у строк до 10.06.2023; - за пунктом 5. - ІНФОРМАЦІЯ_14, вартістю за одну одиницю ІНФОРМАЦІЯ_15., загальною вартістю ІНФОРМАЦІЯ_16., у строк до 10.06.2023; - за пунктом 6. - ІНФОРМАЦІЯ_17, вартістю за одну одиницю ІНФОРМАЦІЯ_18., загальною вартістю ІНФОРМАЦІЯ_19., у строк до 10.06.2023; за пунктом 7. - ІНФОРМАЦІЯ_20, вартістю за одну одиницю ІНФОРМАЦІЯ_18., загальною вартістю ІНФОРМАЦІЯ_21., у строк до 10.06.2023; за пунктом 8. - ІНФОРМАЦІЯ_22, вартістю за одну одиницю ІНФОРМАЦІЯ_23., загальною вартістю ІНФОРМАЦІЯ_24.; у строк до 25.11.2022; - за пунктом 9. - ІНФОРМАЦІЯ_25, вартістю за одну одиницю ІНФОРМАЦІЯ_23., загальною вартістю ІНФОРМАЦІЯ_26. до 20.12.2022; - за пунктом 10. - ІНФОРМАЦІЯ_27, вартістю за одну одиницю ІНФОРМАЦІЯ_28., загальною вартістю ІНФОРМАЦІЯ_29 до 25.04.2023; - за пунктом 11. - ІНФОРМАЦІЯ_30, вартістю за одну одиницю ІНФОРМАЦІЯ_31., загальною вартістю ІНФОРМАЦІЯ_32. до 25.04.2023; за пунктом 12. - ІНФОРМАЦІЯ_33, вартістю за одну одиницю ІНФОРМАЦІЯ_34., загальною вартістю ІНФОРМАЦІЯ_35. до 10.06.2023.

Відповідно до актом приймання-передачі військового майна від 29.12.2022 НОМЕР_4 Вантажоодержувачем прийнято Товар кількістю ІНФОРМАЦІЯ_36 за ціною ІНФОРМАЦІЯ_6. за одиницю відповідно до пункту 1 зазначеної вище Специфікації товарів оборонного призначення, що постачається за державним контрактом, на загальну суму ІНФОРМАЦІЯ_37.

Таким чином, з урахуванням раніше поставленої продукції (відповідно до актів приймання-передачі № НОМЕР_5 від 08.11.2022, НОМЕР_6 від 26.11.2022 та № НОМЕР_7 від 11.12.2022) ІНФОРМАЦІЯ_38 продукції Відповідачем поставлено в порушення умов Контракту, кількість днів прострочення поставки товару зазначеної категорії складає 8 (вісім) днів (з 21.12.2022 по 28.12.2022).

Згідно з актом приймання-передачі військового майна від 13.06.2023 НОМЕР_9 Вантажоодержувачем прийнято Товар кількістю ІНФОРМАЦІЯ_39 за ціною ІНФОРМАЦІЯ_40. за одиницю відповідно до пункту 6 зазначеної вище Специфікації товарів оборонного призначення, що постачається за державним контрактом, на загальну суму ІНФОРМАЦІЯ_41.

Із урахуванням раніше поставленої продукції ІНФОРМАЦІЯ_42 продукції Відповідачем поставлено в порушення умов Контракту, кількість днів прострочення поставки товару зазначеної категорії складає 2 (два) дні (з 11.06.23 по 12.06.23).

Відповідно до акту приймання-передачі військового майна від 30.06.2023 № НОМЕР_8 Вантажоодержувачем прийнято Товар кількістю ІНФОРМАЦІЯ_43 за ціною ІНФОРМАЦІЯ_40. за одиницю відповідно до пункту 6 зазначеної вище Специфікації товарів оборонного призначення, що постачається за державним контрактом, на загальну суму ІНФОРМАЦІЯ_44.

Відтак, з урахуванням раніше поставленої продукції ІНФОРМАЦІЯ_48 продукції Відповідачем поставлено в порушення умов Контракту, кількість днів прострочення поставки товару зазначеної категорії складає 19 (дев`ятнадцять) днів (з 11.06.23 по 29.06.23).

Згідно з актом приймання-передачі військового майна від 07.07.2023 № НОМЕР_10 Вантажоодержувачем прийнято Товар кількістю ІНФОРМАЦІЯ_45 за ціною ІНФОРМАЦІЯ_40. за одиницю відповідно до пункту 6 зазначеної вище Специфікації товарів оборонного призначення, що постачається за державним контрактом, на загальну суму ІНФОРМАЦІЯ_46.

Таким чином, з урахуванням раніше поставленої продукції ІНФОРМАЦІЯ_47 продукції Відповідачем поставлено в порушення умов Контракту, кількість днів прострочення поставки товару зазначеної категорії складає 26 днів (з 11.06.23 по 06.07.23).

Відповідно до акту приймання-передачі військового майна від 30.09.2023 НОМЕР_11 Вантажоодержувачем прийнято Товар кількістю ІНФОРМАЦІЯ_43 за ціною ІНФОРМАЦІЯ_40. за одиницю відповідно до пункту 6 зазначеної вище Специфікації товарів оборонного призначення, що постачається за державним контрактом, на загальну суму ІНФОРМАЦІЯ_49.

Таким чином, з урахуванням раніше поставленої продукції ІНФОРМАЦІЯ_48 продукції Відповідачем поставлено в порушення умов Контракту, кількість днів прострочення поставки товару зазначеної категорії складає 111 днів (з 11.06.23 по 29.09.23).

За актом приймання-передачі військового майна від 04.10.2023 № НОМЕР_12 Вантажоодержувачем прийнято Товар кількістю ІНФОРМАЦІЯ_50 за ціною ІНФОРМАЦІЯ_40. за одиницю відповідно до пункту 6 зазначеної вище Специфікації товарів оборонного призначення, що постачається за державним контрактом, на загальну суму ІНФОРМАЦІЯ_51.

Таким чином, з урахуванням раніше поставленої продукції ІНФОРМАЦІЯ_52 продукції Відповідачем поставлено в порушення умов Контракту, кількість днів прострочення поставки товару зазначеної категорії складає 115 (сто п`ятнадцять) днів (з 11.06.23 по 03.10.23).

Відповідно до акту приймання-передачі військового майна від 07.10.2023 № НОМЕР_13 Вантажоодержувачем прийнято Товар кількістю ІНФОРМАЦІЯ_53 за ціною ІНФОРМАЦІЯ_40. за одиницю відповідно до пункту 6 зазначеної вище Специфікації товарів оборонного призначення, що постачається за державним контрактом, на загальну суму ІНФОРМАЦІЯ_54.

Отже, з урахуванням раніше поставленої продукції ІНФОРМАЦІЯ_55 продукції Відповідачем поставлено в порушення умов Контракту, кількість днів прострочення поставки товару зазначеної категорії складає 118 днів (з 11.06.23 по 06.10.23).

Відповідно до акту приймання-передачі військового майна від 13.10.2023 № НОМЕР_14 Вантажоодержувачем прийнято Товар кількістю ІНФОРМАЦІЯ_56. за ціною ІНФОРМАЦІЯ_40. за одиницю відповідно до пункту 6 зазначеної вище Специфікації товарів оборонного призначення, що постачається за державним контрактом, на загальну суму ІНФОРМАЦІЯ_58.

Таким чином, з урахуванням раніше поставленої продукції ІНФОРМАЦІЯ_57 продукції Відповідачем поставлено в порушення умов Контракту, кількість днів прострочення поставки товару зазначеної категорії складає 124 дня (з 11.06.23 по 12.10.23).

Відповідно до акту приймання-передачі військового майна від 20.10.2023 № НОМЕР_15 Вантажоодержувачем прийнято Товар кількістю ІНФОРМАЦІЯ_59. за ціною ІНФОРМАЦІЯ_40. за одиницю відповідно до пункту 6 зазначеної вище Специфікації товарів оборонного призначення, що постачається за державним контрактом, на загальну суму ІНФОРМАЦІЯ_60.

Таким чином, з урахуванням раніше поставленої продукції ІНФОРМАЦІЯ_61 продукції Відповідачем поставлено в порушення умов Контракту, кількість днів прострочення поставки товару зазначеної категорії складає 131 день (з 11.06.23 по 19.10.23).

Відповідно до акту приймання-передачі військового майна від 30.11.2022 № НОМЕР_16 Вантажоодержувачем прийнято Товар кількістю ІНФОРМАЦІЯ_62. за ціною ІНФОРМАЦІЯ_23. за одиницю відповідно до пункту 8 зазначеної вище Специфікації товарів оборонного призначення, що постачається за державним контрактом, на загальну суму ІНФОРМАЦІЯ_63.

Таким чином, з урахуванням раніше поставленої продукції ІНФОРМАЦІЯ_64 продукції Відповідачем поставлено в порушення умов Контракту, кількість днів прострочення поставки товару зазначеної категорії складає 4 дня (з 26.11.22 по 29.11.22).

Відповідно до акту приймання-передачі військового майна від 11.12.2022 № НОМЕР_7 Вантажоодержувачем прийнято Товар кількістю ІНФОРМАЦІЯ_65. за ціною ІНФОРМАЦІЯ_23. за одиницю відповідно до пункту 8 зазначеної вище Специфікації товарів оборонного призначення, що постачається за державним контрактом, на загальну суму ІНФОРМАЦІЯ_66.

Таким чином, з урахуванням раніше поставленої продукції ІНФОРМАЦІЯ_67 продукції Відповідачем поставлено в порушення умов Контракту, кількість днів прострочення поставки товару зазначеної категорії складає 15 днів (з 26.11.22 по 10.12.22).

Відповідно до акту приймання-передачі військового майна від 29.01.2023 № НОМЕР_17 Вантажоодержувачем прийнято Товар кількістю ІНФОРМАЦІЯ_65. за ціною ІНФОРМАЦІЯ_23. за одиницю відповідно до пункту 9 зазначеної вище Специфікації товарів оборонного призначення, що постачається за державним контрактом, на загальну суму ІНФОРМАЦІЯ_66.

Таким чином, з урахуванням раніше поставленої продукції ІНФОРМАЦІЯ_67 продукції Відповідачем поставлено в порушення умов Контракту, кількість днів прострочення поставки товару зазначеної категорії складає 39 днів (з 19.12.22 по 28.01.23).

Отже, відповідачем прострочено поставку товару за контрактом станом на: 29.12.2022 - ІНФОРМАЦІЯ_38 (8 днів протермінування); 30.06.2023 - ІНФОРМАЦІЯ_48 (19 днів протермінування); 07.07.2023 - ІНФОРМАЦІЯ_47 (26 днів протермінування); 30.09.2023 - ІНФОРМАЦІЯ_48 (111 днів протермінування); 04.10.2023 - ІНФОРМАЦІЯ_52 (115 днів протермінування); 07.10.2023 - ІНФОРМАЦІЯ_55 (118 днів протермінування); 13.10.2023 - ІНФОРМАЦІЯ_57 (124 днів протермінування); - 20.10.2023 - ІНФОРМАЦІЯ_61 (131 днів протермінування); - 30.11.2022 - ІНФОРМАЦІЯ_64 (4 дня протермінування); - 11.12.2022 - ІНФОРМАЦІЯ_67 (15 днів протермінування); - 29.01.2023 - ІНФОРМАЦІЯ_67 (39 днів протермінування).

У зв`язку з наведеним, позивачем направлено дві претензії № 403/6/2/10939 від 30.11.2022 та № 403/2/6/8665 від 15.06.2023, у яких останній просив відповідача сплатити штрафні санкції за порушення строків виконання зобов`язання, однак грошові кошти від відповідача не надійшли.

Оцінюючи подані докази та наведені обґрунтування за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, суд відзначає наступне.

Частинами 1 та 2 статті 509 ЦК України встановлено, що зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу.

Пунктом 1 частини 2 статті 11 ЦК України передбачено, що однією з підстав виникнення цивільних прав та обов`язків є договори та інші правочини.

Статтею 526 ЦК України встановлено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Статтею 712 ЦК України встановлено, що за договором поставки продавець (постачальник), який здійснює підприємницьку діяльність, зобов`язується передати у встановлений строк (строки) товар у власність покупця для використання його у підприємницькій діяльності або в інших цілях, не пов`язаних з особистим, сімейним, домашнім або іншим подібним використанням, а покупець зобов`язується прийняти товар і сплатити за нього певну грошову суму.

До договору поставки застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено договором, законом або не випливає з характеру відносин сторін (частина 2 статті 712 ЦК України).

Виходячи зі змісту статті 655 ЦК України за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму.

Стаття 663 ЦК України передбачає, що продавець зобов`язаний передати товар покупцеві у строк, встановлений договором купівлі-продажу, а якщо зміст договору не дає змоги визначити цей строк, - відповідно до положень статті 530 цього Кодексу.

Згідно з частиною 1 статті 530 ЦК України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк.

За частиною 1 статті 612 ЦК України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

Із матеріалів справи вбачається, що відповідач несвоєчасно та не в повному обсязі здійснював поставку товару за Державним контрактом від ІНФОРМАЦІЯ_3 № НОМЕР_3.

Частиною 1 статті 546 ЦК України передбачено, що виконання зобов`язання, зокрема, може забезпечуватися неустойкою.

За змістом частини 1 статті 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, яке боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання.

Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання (частини 2, 3 статті 549 ЦК України).

Розмір штрафних санкцій відповідно до частини 4 статті 231 ГК України встановлюється законом, а в разі якщо розмір штрафних санкцій законом не визначено, санкції застосовуються в передбаченому договором розмірі. При цьому розмір санкцій може бути встановлено договором у відсотковому відношенні до суми невиконаної частини зобов`язання або в певній, визначеній грошовій сумі, або у відсотковому відношенні до суми зобов`язання незалежно від ступеня його виконання, або у кратному розмірі до вартості товарів (робіт, послуг).

Частиною 2 статті 231 Господарського кодексу України передбачено, що у разі якщо порушено господарське зобов`язання, в якому хоча б одна сторона є суб`єктом господарювання, що належить до державного сектора економіки, або порушення пов`язане з виконанням державного контракту, або виконання зобов`язання фінансується за рахунок Державного бюджету України чи за рахунок державного кредиту, штрафні санкції застосовуються, якщо інше не передбачено законом чи договором, у таких розмірах: за порушення умов зобов`язання щодо якості (комплектності) товарів (робіт, послуг) стягується штраф у розмірі двадцяти відсотків вартості неякісних (некомплектних) товарів (робіт, послуг); за порушення строків виконання зобов`язання стягується пеня у розмірі 0,1 відсотка вартості товарів (робіт, послуг), з яких допущено прострочення виконання за кожний день прострочення, а за прострочення понад тридцять днів додатково стягується штраф у розмірі семи відсотків вказаної вартості.

Згідно з підпунктом 1 пункту 7.2 Контракту в разі порушення строків поставки Товару з Виконавця стягується пеня у розмірі 0.1 відсотка вартості Товару, з якого допущено прострочення виконання за кожний день прострочення, а за прострочення понад тридцять днів додатково стягується штраф у розмірі семи відсотків вказаної вартості.

Так, позивачем нараховано за прострочення відповідачем строків поставки товару ІНФОРМАЦІЯ_38 вартістю ІНФОРМАЦІЯ_68. за штуку на 8 днів - ІНФОРМАЦІЯ_69. пені; ІНФОРМАЦІЯ_42 вартістю ІНФОРМАЦІЯ_70. за штуку на 2 дня - ІНФОРМАЦІЯ_71.; ІНФОРМАЦІЯ_48 вартістю ІНФОРМАЦІЯ_70. за штуку на 19 днів - ІНФОРМАЦІЯ_72.; ІНФОРМАЦІЯ_73 вартістю ІНФОРМАЦІЯ_70. за штуку на 26 днів - ІНФОРМАЦІЯ_74.; ІНФОРМАЦІЯ_48 вартістю ІНФОРМАЦІЯ_75 за штуку на 111 днів - ІНФОРМАЦІЯ_76.; ІНФОРМАЦІЯ_52 вартістю ІНФОРМАЦІЯ_70. за штуку на 115 днів - ІНФОРМАЦІЯ_77.; ІНФОРМАЦІЯ_55 вартістю ІНФОРМАЦІЯ_70. за штуку на 118 днів - ІНФОРМАЦІЯ_78.; ІНФОРМАЦІЯ_57 вартістю ІНФОРМАЦІЯ_70. за штуку на 124 дня - ІНФОРМАЦІЯ_79.; ІНФОРМАЦІЯ_61 вартістю ІНФОРМАЦІЯ_70. за штуку на 131 день - ІНФОРМАЦІЯ_80.; ІНФОРМАЦІЯ_64 вартістю ІНФОРМАЦІЯ_81. за штуку на 4 дня - ІНФОРМАЦІЯ_82.; ІНФОРМАЦІЯ_67 вартістю ІНФОРМАЦІЯ_83. за штуку на 15 днів - ІНФОРМАЦІЯ_84.; ІНФОРМАЦІЯ_67 вартістю ІНФОРМАЦІЯ_81. за штуку на 39 днів - ІНФОРМАЦІЯ_85. Загальна сума нарахованої пені складає 17 720 936,85 грн.

Також, позивачем нарахований 7 % штрафу за прострочення строку поставки товару на понад 30 днів, а саме: на суму 147 159 502,56 грн. штраф у розмірі 10 301 165,18 грн.

Відповідно до арифметичного перерахунку суду нарахування позивачем за порушення строків поставки товару пені в розмірі 17 720 936,85 грн. та 7 % штрафу в розмірі 10 301 165,18 грн. здійснено правильно.

Одночасно, відповідач просив зменшити розмір штрафних санкцій на 99 %, пославшись на несвоєчасність здійснення позивачем попередньої оплати товару та наявність обставин форс-мажору.

За частиною другою статті 216 Господарського кодексу України застосування господарських санкцій повинно гарантувати захист прав і законних інтересів громадян, організацій та держави, в тому числі відшкодування збитків учасникам господарських відносин, завданих внаслідок правопорушення, та забезпечувати правопорядок у сфері господарювання.

Господарсько-правова відповідальність базується на принципах, згідно з якими: потерпіла сторона має право на відшкодування збитків незалежно від того, чи є застереження про це в договорі; передбачена законом відповідальність виробника (продавця) за недоброякісність продукції застосовується також незалежно від того, чи є застереження про це в договорі; сплата штрафних санкцій за порушення зобов`язання, а також відшкодування збитків не звільняють правопорушника без згоди другої сторони від виконання прийнятих зобов`язань у натурі; у господарському договорі неприпустимі застереження щодо виключення або обмеження відповідальності виробника (продавця) продукції (частина третя статті 216 ГК України).

За частинами першою та другою статті 217 Господарського кодексу України господарськими санкціями визнаються заходи впливу на правопорушника у сфері господарювання, в результаті застосування яких для нього настають несприятливі економічні та/або правові наслідки. У сфері господарювання застосовуються такі види господарських санкцій: відшкодування збитків; штрафні санкції; оперативно-господарські санкції.

Господарські санкції, що встановлюються відповідно до договору чи закону за несвоєчасне виконання зобов`язання, спрямовані передусім на компенсацію кредитору майнових втрат, яких він зазнає внаслідок несвоєчасного здійснення з ним розрахунку з боку боржника. Такі санкції не можуть розглядатися кредитором як спосіб отримання доходів, що є більш вигідним порівняно з надходженнями від належно виконаних господарських зобов`язань.

Відповідно до частини першої статті 233 Господарського кодексу України у разі якщо належні до сплати штрафні санкції надмірно великі порівняно із збитками кредитора, суд має право зменшити розмір санкцій. При цьому повинно бути взято до уваги: ступінь виконання зобов`язання боржником; майновий стан сторін, які беруть участь у зобов`язанні; не лише майнові, але й інші інтереси сторін, що заслуговують на увагу.

Вирішуючи питання про зменшення розміру неустойки (штрафу, пені), яка підлягає стягненню зі сторони, що порушила зобов`язання, господарський суд повинен оцінити, чи є даний випадок винятковим, виходячи з інтересів сторін, які заслуговують на увагу; ступеню виконання зобов`язання боржником; причини (причин) неналежного виконання або невиконання зобов`язання, незначності прострочення виконання, наслідків порушення зобов`язання, невідповідності розміру стягуваної неустойки (штрафу, пені) таким наслідкам, поведінки винної особи (в тому числі вжиття чи невжиття нею заходів до виконання зобов`язання, негайне добровільне усунення нею порушення та його наслідки) тощо.

Відповідно до пункту 7.3 контракту, Сторони звільняються від відповідальності за невиконання (часткове чи повне) або неналежне виконання зобов`язань за Державним контрактом у разі виникнення обставин непереборної сили (форс-мажорні обставини), які виникли поза волею Сторін і безпосередньо вплинули на виконання Державного контракту (аварія, катастрофа, стихійне лихо, тощо). Доказом виникнення обставин непереборної сили (форс-мажорних обставин) є сертифікат, який видається Торгово-промисловою палатою України, або регіональними торгово-промисловими палатами. Сторона, що не може виконувати зобов`язання за контрактом унаслідок дії обставин непереборної сили (форс-мажорних обставин), повинна не пізніше ніж протягом 5 календарних днів з моменту їх виникнення повідомити про це в письмовій формі іншу сторону. У разі не повідомлення в строк, який визначений в третьому абзаці цього пункту, у письмовій формі іншої сторони про настання обставин непереборної сили (форс-мажорних обставин), вона позбавляється права посилатися на ці обставини та не звільняється від відповідальності, передбаченої пунктом 7.2 цього контракту, навіть при наявності відповідного сертифікату, виданого Торгово-промисловою палатою України та/або регіональними торгово-промисловими палатами.

До матеріалів справи відповідачем долучено копію сертифікату від 28.0.2023 № НОМЕР_18 Київської обласної (регіональної) Торгово-промислової палати про засвідчення форс-мажорних обставин відповідачу щодо обов`язку постачання товару за Державним контрактом від ІНФОРМАЦІЯ_3 № НОМЕР_3 у період з 02.11.2022, та що тривають станом на 28.02.2023.

Форс-мажорними обставинами (обставинами непереборної сили) є надзвичайні та невідворотні обставини, що об`єктивно унеможливлюють виконання зобов`язань, передбачених умовами договору (контракту, угоди тощо), обов`язків, згідно із законодавчими та іншими нормативними актами, а саме: загроза війни, збройний конфлікт та ситуації, що з ним пов`язані (включаючи, але не обмежуючись ворожими атаками, блокадами, ембарго, діями іноземного ворога): загальна військова мобілізація, військові дії, оголошена та неоголошена війна, збурення, акти тероризму, диверсії, піратства, безлади, вторгнення, блокада, революція, заколот, повстання, масові заворушення, введення комендантської години, карантину, встановленого Кабінетом Міністрів, експропріація, примусове вилучення, захоплення підприємств, реквізиція, громадська демонстрація, страйк, аварія, протиправні дії третіх осіб, пожежа, вибухи, тривалі перерви в роботі транспорту, регламентовані положеннями відповідних рішень або актами державних органів влади, закриття морських проток, заборона (обмеження) експорту/імпорту тощо, а також обставини, викликані винятковими погодними умовами чи стихійним лихом - епідемія, сильний шторм, циклон, ураган, торнадо, буревій, повінь, нагромадження снігу, ожеледь, град, заморозки, замерзання моря, проток, портів, перевалів, землетрус, блискавка, пожежа, посуха, просідання і зсув ґрунту, інші стихійні лиха, тощо (ч. 2 ст. 14-1 Закону України "Про торгово-промислові палати України").

Статтею 617 ЦК України передбачено, що особа, яка порушила зобов`язання, звільняється від відповідальності за порушення зобов`язання, якщо вона доведе, що це порушення сталося внаслідок випадку або непереборної сили.

Згідно з положеннями ст. 218 ГК України у разі, якщо інше не передбачено законом або договором, суб`єкт господарювання за порушення господарського зобов`язання несе господарсько-правову відповідальність, якщо не доведе, що належне виконання зобов`язання виявилося неможливим внаслідок дії непереборної сили, тобто надзвичайних і невідворотних обставин за даних умов здійснення господарської діяльності.

У постанові Верховного Суду від 30.11.2021 у справі №913/785/17 визначено, що форс-мажорні обставини не мають преюдиційного характеру і при їх виникненні сторона, яка посилається на них як на підставу неможливості виконання зобов`язання, повинна довести наявність таких обставин не тільки самих по собі, але й те, що ці обставини були форс-мажорними саме для цього конкретного випадку виконання господарського зобов`язання.

Судом також ураховано, що сертифікат торгово-промислової палати, який підтверджує наявність форс-мажорних обставин, не може вважатися беззаперечним доказом про їх існування, а повинен критично оцінюватися судом з урахуванням встановлених обставин справи та у сукупності з іншими доказами, адже визнання сертифіката торгово-промислової палати беззаперечним та достатнім доказом про існування форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили) без надання судом оцінки іншим доказам суперечить принципу змагальності сторін судового процесу (подібні правові висновки викладено у постановах Верховного Суду від 14.02.2018 у справі № 926/2343/16, від 16.07.2019 у справі № 917/1053/18 та від 25.11.2021 у справі № 905/55/21).

Разом із цим, матеріали справи не містять доказів повідомлення позивача відповідачем у порядку та строки, встановлені пунктом 9.5 договору, про дію форс-мажорних обставин та неможливість виконати свої зобов`язання за договором.

Згідно з статтею 42 Господарського кодексу України, підприємництво - це самостійна, ініціативна, систематична, на власний ризик господарська діяльність, що здійснюється суб`єктами господарювання (підприємцями) з метою досягнення економічних і соціальних результатів та одержання прибутку.

Таким чином, здійснюючи свою господарську діяльність на власний ризик, відповідач повинен був перебачити свою можливість самостійно розрахуватися зі іноземним постачальником за зовнішньоекономічним контрактом, задля дотримання строків поставки товару позивачу за Державним контрактом від ІНФОРМАЦІЯ_3 № НОМЕР_3.

Відтак, посилання відповідача на неможливість своєчасного виконання ним зобов`язань за зовнішньоекономічним контрактом не можуть слугувати підставою для зменшення неустойки за прострочення відповідачем виконання зобов`язань перед позивачем за іншим договором.

До того ж, укладення сторонами Державного контракту від ІНФОРМАЦІЯ_3 № НОМЕР_3 мало місце вже під час дії воєнного стану, тобто відповідач мав усвідомлювати та передбачати відповідні ризики, пов`язані з належним виконанням зобов`язань.

Відповідно до правової позиції Верховного Суду, викладеної у постанові від 26.05.2020 у справі № 918/289/19, приймаючи рішення про зменшення неустойки, суд також повинен виходити із того, що одним із завдань неустойки є стимулювання належного виконання договірних зобов`язань, при цьому надмірне зменшення розміру пені фактично нівелює мету існування неустойки як цивільної відповідальності за порушення зобов`язання, що, у свою чергу, може розцінюватися як спосіб уникнення відповідальності та призведе до порушення балансу інтересів сторін.

Суд зауважує, що зменшення розміру заявленої до стягнення неустойки є правом суду, за відсутності у законі переліку обставин, які мають істотне значення, господарський суд, оцінивши надані сторонами докази та обставини справи у їх сукупності, на власний розсуд вирішує питання про наявність або відсутність у кожному конкретному випадку обставин, за яких можливе зменшення неустойки.

Отже, вирішення питання про зменшення неустойки та розмір, до якого вона підлягає зменшенню, закон відносить на розсуд суду (аналогічна позиція викладена у постановах Верховного Суду від 30.05.2019 у справі № 916/2268/18 та від 04.06.2019 у справі № 904/3551/18).

У постанові Верховного Суду від 09.06.2022 у справі № 910/8425/19 викладена правова позиція про те, спірні відносини стосуються забезпечення обороноздатності країни у період дії особливого періоду. Водночас, забезпечення Збройних Сил України, інших військових формувань, утворених відповідно до законів України, та правоохоронних органів підготовленими кадрами, озброєнням, військовою та іншою технікою, продовольством, речовим майном, іншими матеріальними та фінансовими ресурсами є одним з пріоритетних напрямів у забезпеченні оборони Держави. Тоді як неналежне виконання своїх зобов`язань Відповідачем, який вільно, діючи на власний ризик, усвідомлюючи і ту загальновідому обставину, яка не підлягає доведенню, про особливий період, в якому функціонують воєнні органи державної влади та Збройні Сили України, взяв на себе зобов`язання із визначеними в контракті умовами зі строкового ремонту та поставки військової техніки, що (неналежне виконання) має негативний вплив на обороноздатність країни та на репутацію ІНФОРМАЦІЯ_1, що також має бути враховано судом.

Зважаючи на наведене, оскільки спірні правовідносини стосуються поставки товарів оборонного призначення, виходячи з інтересів сторін, ступеня виконання зобов`язань, причин неналежного виконання зобов`язання, суд дійшов висновку відмовити в задоволенні клопотання відповідача про зменшення розміру неустойки (пені та штрафу).

Відповідно до статті 13 ГПК України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Статтею 86 ГПК України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Понесені позивачем витрати по оплаті судового збору відповідно до статті 129 ГПК України покладаються на відповідача в повному обсязі.

Керуючись ст.ст. 74, 76-80, 129, 236 - 242 Господарського процесуального кодексу України, суд -

ВИРІШИВ:

1. Позовні вимоги задовольнити повністю.

2. Стягнути з ІНФОРМАЦІЯ_2 (АДРЕСА_2, ідентифікаційний код НОМЕР_2) на користь ІНФОРМАЦІЯ_1 (АДРЕСА_1, ідентифікаційний код НОМЕР_1) штрафні санкції у розмірі 28 022 102 (двадцять вісім мільйонів двадцять дві тисячі сто дві) грн. 03 коп. та 420 331 (чотириста двадцять тисяч триста тридцять одну) грн. 53 коп. витрат по сплаті судового збору.

3. Видати наказ.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до апеляційного господарського суду протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складено 01.04.2024

Суддя Д.В. Мандичев