ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

08 квітня 2024 року справа №925/893/23(925/419/24)

м. Черкаси

Суддя Господарського суду Черкаської області Дорошенко М.В., розглянувши позовну заяву Гаражно-будівельного кооперативу "Сирена" до Головного управління державної казначейської служби України у Черкаській області про стягнення 6356,00 грн.,

ВСТАНОВИВ:

Гаражно-будівельний кооператив "Сирена" (проспект Хіміків, 53, місто Черкаси, Черкаська область, 18028, ідентифікаційний код 22792088) звернувся до Господарського суду Черкаської області із позовною заявою від 01.04.2024 до Головного управління державної казначейської служби України у Черкаській області (вул. Хрещатик, 192, м. Черкаси, 18001, ) про стягнення судових витрат за виконавчими документами у справі №580/2874/21 на загальну суму 6356,00 грн.

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 164 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви мають бути додані документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною першою статті 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з підпунктом 1 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру позивачем сплачується судовий збір у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб

Станом на 1 січня 2024 року статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2024 рік" встановлений прожитковий мінімум для працездатних осіб у розмірі 3028,00 грн.

Отож позивач за подання вказаної вище позовної заяви мав сплатити 3028,00 грн. судового збору, що становить мінімальну ставку судового збору за подання позову майнового характеру в розмірі одного прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Фактично ж позивач додав до позову платіжну інструкцію від 01.04.2024 №17 на сплату лише 1000,00 грн. судового збору, що на 2028,00 грн. менше від встановленого чинним законодавством розміру.

Натомість позивач у позовній заяві заявив клопотання про відстрочення сплати судового збору до вирішення справи по суті.

В обґрунтування цього клопотання позивач вказав, що в порушення засад рівності сторін позивач поставлений перед процесуальним фактом у процедурі повернення судових витрат у спорі, вирішеному на користь позивача за рішенням суду, яке набрало законної сили, нести нові витрати на чергові судові збори в оскарженні очевидної протиправної діяльності органу стягнення.

Крім того, позивач зазначив у позовній заяві, що він є боржником у справі №925/893/23 про банкрутство Гаражно-будівельного кооперативу "Сирена", провадження у якій було відкрите за заявою державного органу ухвалою Господарського суду Черкаської області від 20.10.2023 і яка розглядається цим судом у процедурі розпорядженням майном.

Згідно з преамбулою Закону України "Про судовий збір" саме цей Закон визначає правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору.

Відповідно до статті 1 Закону України "Про судовий збір" судовий збір - це збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Питання відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати врегульоване статтею 8 Закону України "Про судовий збір", норма якої є спеціальною.

Як убачається зі змісту цієї норми, існує три умови, за яких суд, враховуючи майновий стан сторони та за її клопотанням, може відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення (частина перша статті 8 Закону України "Про судовий збір"), зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати (частина друга цієї ж статті):

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Також варто зауважити, що у статті 5 Закону України "Про судовий збір" визначено перелік осіб, які безумовно звільнені від сплати судового збору у всіх інстанціях в силу закону, який наділяє їх певним статусом, або виходячи із чітко визначеного предмета спору.

З аналізу ж статті 8 Закону України "Про судовий збір" чітко вбачається, що законодавець, застосувавши конструкцію "суд, враховуючи майновий стан сторони, може…", визначив, що питання звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору осіб, які не зазначені в статті 5, або у справах із предметом спору, не охопленим статтею 5, є правом, а не обов`язком суду навіть за наявності однієї з умов для такого звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення.

Що ж до самих умов, визначених статтею 8 Закону України "Про судовий збір", то вони диференційовані за суб`єктним та предметним застосуванням.

Так, умови, визначені у пунктах 1 та 2 частини першої статті 8 Закону України "Про судовий збір", можуть застосовуватися лише до фізичних осіб, котрі перебувають у такому фінансовому стані, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру їх річного доходу, та до фізичних осіб, що мають певний соціальний статус, підтверджений державою, - є військовослужбовцями, батьками, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокими матерями (батьками), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; особами, які діють в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена.

Щодо третьої умови, визначеної у пункті 3 частини першої статті 8 Закону України "Про судовий збір", то законодавець, застосувавши слово "або", не визначив можливості її застосування за суб`єктом застосування, в той же час визначив коло предметів спору, коли така умова може застосовуватись, - лише у разі, коли предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю, тобто особистих майнових та особистих немайнових прав фізичних осіб.

Окремо слід зазначити, що встановлений статтею 8 Закону України "Про судовий збір" перелік умов, за яких особа може бути звільнена від сплати судового збору, також є вичерпним.

Отже, із системного аналізу змісту норм статті 8 Закону України "Про судовий збір" убачається, що положення пунктів 1 та 2 її частини першої не поширюються на юридичних осіб, незалежно від наявності майнового критерію (майнового стану учасника справи - юридичної особи), а положення пункту 3 частини першої цієї ж статті Закону України "Про судовий збір" можуть бути застосовані до юридичної особи за наявності майнового критерію, але тільки у справах, визначених цим пунктом, тобто предметом позову у яких є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Аналогічні висновки щодо застосування норм статті 8 Закону України "Про судовий збір" викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 14.01.2021 у справі №0940/2276/18.

На підтвердження наявності майнового критерію для відстрочення сплати судового збору за подання позову до Головного управління державної казначейської служби України у Черкаській області про стягнення 6356,00 грн. Гаражно-будівельний кооператив "Сирена" як позивач вказав лише на те, що він є боржником у справі №925/893/23 про його банкрутство, яка розглядається Господарським судом Черкаської області у процедурі розпорядження майном.

Разом з тим, сам факт відкриття Господарським судом Черкаської області провадження у справі №925/893/23 про банкрутство Гаражно-будівельного кооперативу "Сирена" ї її розгляд у процедурі розпорядження майном не є таким, що беззаперечно (напевно) свідчить про такий майновий стан боржника, який унеможливлює сплату ним судового збору за подання позову.

До того ж з матеріалів справи №925/893/23 про банкрутство Гаражно-будівельного кооперативу "Сирена", в межах якої має розглядатися справа за позовом цього кооперативу до Головного управління державної казначейської служби України у Черкаській області про стягнення 6356,00 грн., вбачається, що станом на 11.03.2024 на банківському рахунку Гаражно-будівельного кооперативу "Сирена" обліковується залишок коштів в сумі 232000,00 грн.

Доказів того, що станом на день подання позову до Головного управління державної казначейської служби України у Черкаській області від 01.04.2024 залишок коштів на банківському рахунку Гаражно-будівельного кооперативу "Сирена" був недостатнім для сплати судового збору в повному розмірі позивач господарському суду не надав.

Предметом позову Гаражно-будівельного кооперативу "Сирена" до Головного управління державної казначейської служби України у Черкаській області про стягнення 6356,00 грн. не є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

За таких обставин господарський суд не убачає передбачених частиною першою статті 8 Закону України "Про судовий збір" підстав для відстрочення сплати Гаражно-будівельним кооперативом "Сирена" судового збору за його позовною заявою до Головного управління державної казначейської служби України у Черкаській області про стягнення 6356,00 грн.

Таким чином, позовна заява позивача подана ним без додержання вимог пункту 2 частини першої статті 164 Господарського процесуального кодексу України щодо обов`язковості додання до позовної заяви документів, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Відповідно до частини першої статті 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Отже, позовну заяву позивача як таку, що була подана без додержання вимог статті 164 Господарського процесуального кодексу України, слід за правилами частини першої статті 174 цього Кодексу залишити без руху для усунення її недоліків.

Керуючись статтями 174, 234 Господарського процесуального кодексу України, суддя

УХВАЛИВ:

1. Відмовити у задоволенні клопотання Гаражно-будівельного кооперативу "Сирена" про відстрочення сплати судового збору.

2. Залишити позовну заяву Гаражно-будівельного кооперативу "Сирена" без руху.

3. Установити Гаражно-будівельному кооперативу "Сирена" строк десять днів з дня одержання цієї ухвали для усунення недоліків його позовної заяви від 01.04.2024 шляхом надання (надсилання) Господарському суду Черкаської області документів на підтвердження доплати у встановленому порядку судового збору в сумі 2028,00 грн.

Ця ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і не може бути оскаржена.

Суддя М.В. Дорошенко