ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 березня 2024 року

м. Київ

cправа № 922/1648/19

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Огородніка К.М.- головуючого, Жукова С.В., Картере В.І.,

розглянув у порядку письмового провадження касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Х1»

на ухвалу Господарського суду Харківської області від 23.02.2023

та на постанову Східного апеляційного господарського суду від 12.12.2023

у справі №922/1648/19

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ТДМ Стиль»

до Товариства з обмеженою відповідальністю «Рекламна агенція Х1»,

за участі третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача:

1.Товариства з обмеженою відповідальністю «Х1»,

2.Товариства з обмеженою відповідальністю «Оренда-Сервіс»,

про витребування майна та визнання права власності,

ВСТАНОВИВ:

ТОВ "ТДМ Стиль" звернулося до Господарського суду Харківської області з позовною заявою до ТОВ «Рекламна агенція Х1», в якій просив суд:

- витребувати з чужого незаконного володіння ТОВ «Рекламна агенція Х1» наступне нерухоме майно: нежитлова будівля літера А-2, загальною площею 3.270,4 кв. м, що знаходиться за адресою: м. Харків, просп. Перемоги, буд. 55Є; нежитлова будівля літера Б-1, загальною площею 398,2 кв. м, що знаходиться за адресою: вул. Котельниківська, буд. 2;

- визнати за ТОВ "ТДМ Стиль" право власності на таке майно: нежитлова будівля літера А-2, загальною площею 3.270,4 кв. м, що знаходиться за адресою: м. Харків, просп. Перемоги, буд. 55Є; нежитлова будівля літера Б-1, загальною площею 398,2 кв. м, що знаходиться за адресою: м. Харків, вул. Котельниківська, буд. 2.

Позовні вимоги обґрунтовано вибуттям спірних нежитлових будівель із власності ТОВ "ТДМ Стиль" поза його волею, що підтверджується обставинами, встановленими ухвалою Господарського суду Харківської області від 16.12.2015 у справі №922/952/13, постановою Харківського окружного адміністративного суду від 20.02.2017 у справі №820/6048/16, тому такі нежитлові будівлі згідно з положеннями статті 388 ЦК України слід витребувати від відповідача.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 02.12.2019 постановлено матеріали справи № 922/1648/19 передати для подальшого розгляду Господарським судом Харківської області в межах справи №922/2579/19 про банкрутство ТОВ "Рекламна Агенція Х1".

20.01.2022 ТОВ "Х1" звернулося до Господарського суду Харківської області із заявою про перегляд за нововиявленими обставинами ухвали Господарського суду Харківської області від 02.12.2019 у справі №922/1648/19.

В обґрунтування поданої заяви зазначає, що у зв`язку із закриттям провадження у справі № 922/2579/19 про банкрутство ТОВ "Рекламна Агенція X1", відпали обставини, що зумовили постановлення ухвали Господарського суду Харківської області від 02.12.2019 у справі №922/1648/19, якою було передано матеріали справи №922/1648/19 для подальшого розгляду Господарським судом Харківської області в межах справи №922/2579/19 про банкрутство ТОВ "Рекламна Агенція XI".

Господарський суд Харківської області ухвалою від 25.10.2022 заяву ТОВ "XI" про перегляд за нововиявленими обставинами ухвали Господарського суду Харківської області від 02.12.2019 у справі №922/1648/19 залишив без руху з наданням заявникові строку для усунення недоліків, а саме, подання доказів сплати судового збору.

Короткий зміст ухвали та постанови судів першої та апеляційної інстанції

Господарський суд Харківської області ухвалою від 23.02.2023 заяву ТОВ «Х1» про перегляд за нововиявленими обставинами ухвали Господарського суду Харківської області від 02.12.2019 у справі № 922/1648/19 повернув заявнику на підставі частини 4 статті 174 ГПК України з огляду на те, що не усунуті недоліки заяви у строк, встановлений судом.

ТОВ «Оренда-Сервіс», не погодившись з ухвалою суду першої інстанції від 23.02.2023, звернулось з апеляційної скаргою, в якій просило її скасувати та повернути справу до Господарського суду Харківської області на стадію усунення недоліків заяви ТОВ «Х1» про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами.

Східний апеляційний господарський постановою від 12.12.2023 апеляційну скаргу ТОВ «Оренда-Сервіс» на ухвалу Господарського суду Харківської області від 23.02.2023 у справі № 922/1648/19 залишив без задоволення, ухвалу Господарського суду Харківської області від 23.02.2023 у справі №922/1648/19 залишив без змін.

Короткий зміст вимог касаційної скарги

До Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду з касаційною скаргою звернулося ТОВ «Х1» (скаржник), просить скасувати ухвалу Господарського суду Харківської області від 23.02.2023 та постанову Східного апеляційного господарського суду від 12.12.2023 у справі №922/1648/19, справу повернути до Господарського суду Харківської області на стадію усунення недоліків заяви ТОВ «Х1» про перегляд за нововиявленими обставинами ухвали Господарського суду Харківської області від 02.12.2019.

Обґрунтовуючи підстави касаційного оскарження, скаржник зазначає:

- пункти 1, 4 частини 2 статті 287 ГПК України. Вважає, що оскаржувані судові рішення підлягають скасуванню як такі що прийняті з неправильним застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права, а саме статті 242 ГПК України, пунктів 116, 117 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 № 270, статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод;

- частину 2 статті 287 ГПК України, без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 25.02.2021 у справі №679/219/20 та за відсутності висновку Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах, а саме, коли відсутня правова позиція Верховного Суду чи є належним повідомленням відправлення судом поштової кореспонденції на дійсну адресу учасника судового розгляду, але зі штампом «з судової повісткою» судового рішення яке не є судовою повісткою та на яке не мав ставитися такий штамп, що значно скоротило термін з 30 днів до 5 днів протягом якого учасник судового розгляду міг отримати поштове відправлення з судовим рішенням, та вжити заходів щодо виправлення недоліків на його виконання або вжити інші процесуальні дії, надати пояснення.

Доводи, викладені у відзиві на касаційну скаргу

Відзиву на касаційну скаргу від інших учасників справи не надходило.

Позиція Верховного Суду

Керуючись вимогами статей 14, 300 ГПК України, Верховний Суд перевіряє правильність застосування судами першої та апеляційної інстанцій норм матеріального і процесуального права в межах доводів і вимог касаційної скарги та виходить з такого.

Предметом касаційного перегляду є постанова суду апеляційної інстанції, якою залишено без змін ухвалу суду першої інстанції від 23.02.2023 про повернення заяви ТОВ "Х1" про перегляд за нововиявленими обставинами ухвали Господарського суду Харківської області від 02.12.2019 у справі №922/1648/19 на підставі частини 4 статті 174 ГПК України.

Оцінивши доводи касаційної скарги, здійснивши перевірку правильності застосування судами першої та апеляційної інстанції норм процесуального права, колегія суддів Касаційного господарського суду дійшла таких висновків.

Відповідно до частини 1 статті 320 ГПК України рішення, постанови та ухвали господарського суду, Вищого суду з питань інтелектуальної власності, якими закінчено розгляд справи, а також ухвали у справах про банкрутство (неплатоспроможність), які підлягають оскарженню у випадках, передбачених Законом України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом", що набрали законної сили, можуть бути переглянуті за нововиявленими або виключними обставинами.

Згідно з частиною 1 статті 322 ГПК України заяви про перегляд судових рішень за нововиявленими або виключними обставинами за формою і змістом повинні відповідати вимогам цього Кодексу щодо оформлення позовних заяв до суду першої інстанції.

В частині 3 вказано статті (в редакції, чинній на дату виникнення спірних правовідносин) закріплено, що до заяви додаються:

1) документи, що підтверджують надсилання іншим учасникам справи копій заяви та доданих до неї документів;

2) документ про сплату судового збору;

3) докази, що підтверджують наявність нововиявлених або виключних обставин;

4) документ, який підтверджує повноваження представника особи, яка подає заяву, - якщо заява підписана таким представником;

5) клопотання особи про витребування копії рішення міжнародної судової установи, юрисдикція якої визнана Україною, в органу, відповідального за координацію виконання рішень міжнародної судової установи, якщо її немає у розпорядженні особи, яка подала заяву, - у разі подання заяви про перегляд судового рішення з підстави, передбаченої пунктом 2 частини третьої статті 320 цього Кодексу;

6) у разі пропуску строку на подання заяви - клопотання про його поновлення.

Відповідно до частини 3 статті 323 ГПК України до заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими чи виключними обставинами, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 322 цього Кодексу, застосовуються правила статті 174 цього Кодексу, приписами абзацу 1 частини першої якої унормовано, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху; в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За змістом частини 2 статті 174 ГПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки цієї заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху.

ТОВ "Х1" 20.01.2022 звернулося до суду першої інстанції із заявою (вх.№1 від 20.01.2022) про перегляд за нововиявленими обставинами ухвали господарського суду Харківської області від 02.12.2019 у справі №922/1648/19.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 25.10.2022 у справі №922/1648/19 вищевказану заяву ТОВ "Х1" залишено без руху з огляду на те, що матеріали заяви подані з порушенням пункту 2 частини 3 статті 322 ГПК України, а саме, до заяви не додано документ про сплату судового збору.

Названою ухвалою заявникові надано строк для усунення недоліків заяви та визначено наступний спосіб усунення недоліків - надати документ про сплату судового збору; попереджено заявника про те, що не усунення недоліків заяви у строк, встановлений судом, згідно з частиною 4 статті 174 ГПК України має наслідком визнання заяви не поданою і повернення її заявникові.

Зазначена ухвала суду першої інстанції від 25.10.2022 буда направлена ТОВ "Х1" на адресу, зазначену в ЄДРПОУ та у заяві про перегляд за нововивленими обставинами самим заявником, а саме: вул. Набережна, 2-А, село Вільхівка, Харківський район, Харківська область, 62431 (поштове відправлення № 619).

Утім 04.11.2022 це поштове відправлення № 439 повернулось на адресу суду без вручення адресату з відміткою ?адресат відсутній за вказаною адресою".

Із цього приводу слід вказати, що відповідно до статті 120 ГПК України суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної діє, якщо їх явка є не обов`язковою. Виклики і повідомлення здійснюються шляхом вручення ухвали в порядку, передбаченому цим Кодексом для вручення судових рішень. Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місцезнаходження чи місця проживання під час розгляду справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання ухвала про повідомлення чи виклик надсилається учасникам судового процесу, які не мають офіційної електронної адреси, та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, які забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, за останньою відомою суду адресою і вважається врученою, навіть якщо відповідний учасник судового процесу за цією адресою більше не знаходиться або не проживає.

Порядок вручення судових рішень визначено у статті 242 ГПК України, за змістом частини п`ятої якої учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, - у випадку наявності в особи офіційної електронної адреси, або рекомендованим листом з повідомленням про вручення, якщо така адреса відсутня.

Згідно з положеннями частини 6 статті 242 ГПК України, днем вручення судового рішення є: день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення (пункт 3); день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду (пункт 4); день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, яка зареєстрована у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси (пункт 5).

Частиною одинадцятою цієї статті Кодексу унормовано, що у випадку розгляду справи за матеріалами в паперовій формі судові рішення надсилаються в паперовій формі рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

Перехідних положеннях Господарського процесуального кодексу України, а саме у пункті 17 та підпункті 17.1 передбачено, що до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи подання, реєстрація, надсилання процесуальних та інших документів, доказів, формування, зберігання та надсилання матеріалів справи здійснюються в паперовій формі.

Положеннями статті 13 Закону України "Про поштовий зв`язок" (який є нормативним актом, що визначає правові, соціально-економічні та організаційні основи діяльності у сфері надання послуг поштового зв`язку, а також регулює відносини між органами державної влади та органами місцевого самоврядування, операторами поштового зв`язку і користувачами їх послуг) встановлено, що послуги поштового зв`язку надаються на договірній основі згідно з Правилами надання послуг поштового зв`язку, що затверджуються Кабінетом Міністрів України, та повинні відповідати встановленим нормам якості.

Порядок надання послуг поштового зв`язку, права та обов`язки операторів поштового зв`язку і користувачів послуг поштового зв`язку визначають Правила надання послуг поштового зв`язку, затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 № 270, і які регулюють відносини між ними.

Ці Правила (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) встановлюють, зокрема, окремі строки та процедури доставки, вручення та зберігання різних поштових відправлень, зокрема й рекомендованих листів з повідомленням про вручення та рекомендованих поштових відправлень з позначкою "Судова повістка", що відповідно, впливає на висновок про можливість отримання скаржником такого поштового відправлення, направленого судом за належною поштовою адресою, та, відповідно, ознайомлення з судовим рішенням.

Поштові відправлення залежно від технології приймання, обробки, перевезення, доставки/вручення поділяються на такі категорії: прості, рекомендовані, без оголошеної цінності, з оголошеною цінністю. Рекомендовані поштові картки, листи та бандеролі з позначкою «Вручити особисто», рекомендовані листи з позначкою «Судова повістка» приймаються для пересилання лише з рекомендованим повідомленням про їх вручення (пункти 11 та 17 Правил).

Згідно з пунктом 2 Загальної частини Правил повідомлення про вручення поштового відправлення, поштового переказу - це повідомлення, яким оператор поштового зв`язку доводить до відома відправника чи уповноваженої ним особи інформацію про дату вручення реєстрованого поштового відправлення, виплати коштів за поштовим переказом та прізвище одержувача.

Відповідно до пункту 94 Правил порядок доставки поштових відправлень, поштових переказів, повідомлень про вручення поштових відправлень, поштових переказів, періодичних друкованих видань юридичним особам узгоджується оператором поштового зв`язку разом з юридичною особою. Для отримання поштових відправлень юридична особа повинна забезпечити створення умов доставки та вручення поштових відправлень відповідно до вимог Закону України "Про поштовий зв`язок", цих Правил.

Прості та рекомендовані поштові відправлення, повідомлення про надходження поштових відправлень, поштових переказів, повідомлення про вручення поштових відправлень, поштових переказів, періодичні друковані видання, адресовані юридичним особам, можуть доставлятися з використанням абонентських поштових скриньок, що встановлюються на перших поверхах приміщень чи інших доступних для цього місцях або у канцелярії, експедиції тощо, розміщені на перших поверхах приміщень, чи видаватися в приміщеннях об`єкта поштового зв`язку представникам юридичних осіб, уповноваженим на одержання пошти.

У разі вручення рекомендованих поштових відправлень, рекомендованих повідомлень про вручення поштових відправлень, поштових переказів, повідомлень про надходження поштових відправлень з використанням абонентської поштової скриньки згідно з укладеним договором датою вручення вважається дата їх вкладення до скриньки.

Відправлення "EMS", адресовані юридичним особам, можуть видаватися їх представникам, уповноваженим на одержання пошти, у приміщенні адресата.

У разі відсутності або несправності абонентської поштової скриньки, невиконання вимог щодо її встановлення, відсутності договору юридичної особи з оператором поштового зв`язку про доставку пошти оператор поштового зв`язку зобов`язаний письмово повідомити користувача послуг поштового зв`язку про свою відмову від доставки адресованих йому поштових відправлень, періодичних друкованих видань (пункт 95 Правил).

Відповідно до пункту 99-2 Правил визначено, що рекомендовані поштові відправлення з позначкою "Судова повістка", адресовані юридичним особам, під час доставки за зазначеною адресою вручаються представнику юридичної особи, уповноваженому на одержання пошти, під розпис. У разі відсутності адресата за вказаною на рекомендованому листі адресою працівник поштового зв`язку робить позначку "адресат відсутній за вказаною адресою", яка засвідчується підписом з проставленням відбитку календарного штемпеля і не пізніше ніж протягом наступного робочого дня повертає його до суду.

У разі невручення рекомендованого листа з позначкою "Судова повістка" рекомендований лист разом з бланком повідомлення про вручення повертається за зворотною адресою у порядку, визначеному у пунктах 99, 99-1, 99-2, 106 та 114 цих Правил, із зазначенням причини невручення.

Отже Правила встановлюють окремі строки та процедури вручення рекомендованих листів та рекомендованих поштових відправлень з позначкою "Судова повістка".

Звідси, у разі якщо ухвалу про вчинення відповідної процесуальної дії або судове рішення направлено судом рекомендованим листом за належною поштовою адресою, яка була надана суду відповідною стороною, і судовий акт повернуто підприємством зв`язку з посиланням на відсутність (вибуття) адресата, відмову від одержання, закінчення строку зберігання поштового відправлення тощо, то необхідно вважати, що адресат повідомлений про вчинення відповідної процесуальної дії або про прийняття певного судового рішення у справі (аналогічний правовий висновок викладено у постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 13.01.2020 у справі № 910/22873/17 та від 14.08.2020 у справі № 904/2584/19).

Установлений порядок надання послуг поштового зв`язку, доставки та вручення рекомендованих поштових відправлень, строк зберігання поштового відправлення забезпечує адресату можливість вжити заходів для отримання такого поштового відправлення та, відповідно, ознайомлення з судовим рішенням.

Враховуючи відсутність в матеріалах касаційної скарги підтверджень наявності порушень оператором поштового зв`язку вимог Правил надання послуг поштового зв`язку, колегія суддів погоджується з висновком апеляційного господарського суду про те, що факт неотримання скаржником поштової кореспонденції, якою суд, з додержанням вимог процесуального закону, надсилав ухвалу для вчинення відповідних дій за належною адресою та яка повернулася до суду у зв`язку з її неотриманням адресатом, залежав від волевиявлення самого адресата, тобто мав суб`єктивний характер та є наслідком неотримання адресатом пошти під час доставки за вказаною адресою і не звернення самого одержувача кореспонденції до відділення пошти для отримання рекомендованого поштового відправлення.

Верховний Суд звертає увагу на те, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, у цьому випадку суду (аналогічний правовий висновок викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.04.2018 у справі № 800/547/17(П/9901/87/18), постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27.11.2019 у справі № 913/879/17, від 21.05.2020 у справі № 10/249-10/19 від 15.06.2020 у справі №24/260-23/52-б, від 27.02.2023 у справі №909/548/16(909/947/20).

Оскільки ухвалу суду першої інстанції від 25.10.2023 було направлено ТОВ "Х1" за адресою, зазначеною у заяві про перегляд за нововиявленими обставинами самим заявником та вказаною у ЄДРПОУ, то слід вважати, що її належним чином повідомлено про постановлення судом першої інстанції цієї ухвали.

Крім того, 28.10.2022 вказана ухвала була оприлюднена в Єдиному державному реєстрі судових рішень.

Відповідно до частини 1 статті 2 Закону України "Про доступ до судових рішень" кожен має право на доступ до судових рішень у порядку, визначеному цим Законом. Усі судові рішення є відкритими та підлягають оприлюдненню в електронній формі.

Відповідно до частини 1 статті 3 Закону України "Про доступ до судових рішень" для доступу до судових рішень судів загальної юрисдикції Державна судова адміністрація України забезпечує ведення Єдиного державного реєстру судових рішень. Нормами статті 4 цього Закону передбачено, що судові рішення, внесені до Реєстру, є відкритими для безоплатного цілодобового доступу на офіційному веб-порталі судової влади України. Для реалізації права доступу до судових рішень, внесених до Реєстру, користувачу надаються можливості пошуку, перегляду, копіювання та роздрукування судових рішень або їхніх частин.

Згідно з частиною 1 статті 9 ГПК України ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи або обмежений у праві отримання в суді усної або письмової інформації про результати розгляду його судової справи. Будь-яка особа, яка не є учасником справи, має право на доступ до судових рішень у порядку, встановленому законом.

Сторони мають цікавитися станом відомих їм судових проваджень, а особливо у випадку, коли скаржник зацікавлений у вирішенні питання про відкриття провадження у справі, оскільки саме він не погоджується з рішенням суду попередньої інстанції і ставить під сумнів його законність.

Відповідно до частини 1 статті 43 ГПК України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами, зловживання процесуальними правами не допускається.

За приписами частин 1-4 статті 13 ГПК України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Вжиття заходів для прискорення процедури розгляду є обов`язком не тільки для держави, а й усіх осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" (Case of Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain) зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (рішення у справах "Олександр Шевченко проти України" (Case of Aleksandr Shevchenko v. Ukraine) від 26.04.2007, № 8371/02 та "Трух проти України" (Trukh v.Ukraine) від 14.10.2003.

ТОВ «Х1», подавши 20.01.2022 заяву про перегляд за нововиявленими обставинами ухвали Господарського суду Харківської області від 02.12.2019, з метою добросовісного користування процесуальними правами учасника судового процесу згідно з вимогами статті 43 ГПК України, повинно було виявляти інтерес до відомого йому провадження, зокрема, щодо руху поданої ним заяви та результату розгляду її судом, а саме щодо усунення можливих недоліків на стадії відкриття провадження у справі чи вчинення інших процесуальних дій, зокрема за даними Єдиного державного реєстру судових рішень або ознайомившись з матеріалами справи.

Зважаючи на те, що станом на 20.02.2023 заявником ТОВ "Х1" не усунуто недоліків його заяви про перегляд за нововиявленими обставинами ухвали Господарського суду Харківської області від 02.12.2019 у справі №922/1648/19, місцевий господарський суд, з яким погодився апеляційний господарський суд, дійшов цілком правомірних висновків про повернення заяви ТОВ "Х1" про перегляд за нововиявленими обставинами ухвали на підставі частини 4 статті 174 ГПК України.

Суд зазначає, що доводи скаржника у кожній справі мають оцінюватись судами на предмет їх відповідності критеріям конкретності, доречності та важливості у рамках відповідних правовідносин з метою належного обґрунтування позиції суду.

З урахуванням обставин, встановлених у цій конкретній справі, касаційний суд вважає обґрунтованим висновки судів першої та апеляційної інстанції про наявність підстав для застосування положень частини 4 статті 174 ГПК України з підстав не усунення ТОВ "Х1" недоліків, визначених в ухвалі про залишення без руху його заяви про перегляд за нововиявленими обставинами ухвали Господарського суду Харківської області від 02.12.2019 у справі №922/1648/19, а саме ненадання доказів сплати судового збору.

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) зазначав, що відсутнє порушення, якщо відповідач у цивільній справі відсутній, при цьому його не було знайдено за адресою, яку надали позивачі, а місце його перебування неможливо було встановити, незважаючи на зусилля національних органів влади, зокрема, розміщення оголошень у газетах та подання запитів до поліції (рішення у справі "Нун`єш Діаш проти Португалії" - Nunes Dias - Portugal, від 10.04.2003, заяви №69829/01, №2672/03).

Наведеним спростовуються доводи заявника касаційної скарги про порушення місцевим та апеляційним господарським судом норм процесуального права.

Що стосується інших доводів касаційної скарги, то вони фактично зводяться до власного трактування норм права, не впливають на законність оскаржуваних судових рішень, та спростовуються сталою судовою практикою Верховного Суду щодо належного повідомлення учасника справи про вчинення відповідної процесуальної дії або про прийняття певного судового рішення у справі.

Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

Переглянувши у касаційному порядку в межах доводів та вимог касаційної скарги оскаржувану постанову, Верховний Суд не встановив порушення норм процесуального права, на які посилався скаржник.

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 308 ГПК України за результатами розгляду касаційної скарги суд касаційної інстанції має право залишити судові рішення судів першої інстанції та апеляційної інстанції без змін, а скаргу без задоволення.

Згідно зі статтею 309 ГПК України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо судове рішення, переглянуте в передбачених статтею 300 цього Кодексу межах, ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права. Не може бути скасоване правильне по суті і законне рішення з одних лише формальних міркувань.

На підставі викладеного та беручи до уваги межі перегляду справи судом касаційної інстанції в порядку статті 300 ГПК України, Верховний Суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення касаційної скарги та необхідність залишення оскаржуваних ухвали суду першої інстанції та постанови суду апеляційної інстанції без змін.

Розподіл судових витрат

У зв`язку з відмовою у задоволенні касаційної скарги витрати зі сплати судового збору за її подання залишаються за скаржником.

Керуючись статтями 300, 301, 306, 308, 309, 314, 315, 317 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Х1» залишити без задоволення.

2. Ухвалу Господарського суду Харківської області від 23.02.2023 та постанову Східного апеляційного господарського суду від 12.12.2023 у справі №922/1648/19 залишити без змін.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий К.М. Огороднік

Судді С.В.Жуков

В.І.Картере