УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

м. Київ

21.03.2024Справа № 910/3271/24
За позовом Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва» (02002, м. Київ, вул. П. Куліша, буд. 9-Г)

до Товариства з обмеженою відповідальністю «ДОНЕЦЬК-СЕРВІС» (02192, м. Київ, вул. А. Слов`яненко, буд. 7)

про стягнення 31 395, 93 грн

Суддя Бондаренко-Легких Г. П.

Без виклику представників сторін.

ВСТАНОВИВ:

Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва» звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «ДОНЕЦЬК-СЕРВІС» про стягнення 31 395, 93 грн.

Позовні вимогу обґрунтовані тим, що 11.02.2014 між Комунальним підприємством «Керуюча дирекція Дніпровського району м. Києва» (виконавець), Товариством з обмеженою відповідальністю «ДОНЕЦЬК-СЕРВІС» (споживач) та Товариством з обмеженою відповідальністю «Ліга ЛТД» (власник нежитлового приміщення) укладено договір № 591 про надання послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкової території, відповідно до якого виконавець зобов`язується надавати послуги з утримання будинку та прибудинкової території у житловому будинку № 7 по вул. О. Бойченка у місті Києві , в якому розташоване нежитлове приміщення загальною площею 81, 20 м2, яке займає ТОВ«ДОНЕЦЬК-СЕРВІС».

В подальшому, 01.04.2015 вище зазначені особи з Комунальним підприємством «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва» уклали договір про заміну сторони в договорі про надання послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкової території, відповідно до якого сторони погодили замінити первісного виконавця (Комунальне підприємство «Керуюча дирекція Дніпровського району м. Києва») по договору № 591 від 11.02.2014 на з Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва».

Відтак, заявник належним чином виконував умови договору, проте ТОВ «ДОНЕЦЬК-СЕРВІС» в період з червня 2017 по жовтень 2018 та з грудня 2021 по січень 2024 не здійснював оплати за надані послуги, у зв`язку з чим в останнього перед заявником утворилася заборгованість за зазначені періоди в розмірі 20 742, 64 грн.

У зв`язку з викладеним заявник просить стягнути з ТОВ«ДОНЕЦЬК-СЕРВІС» заборгованість у розмірі 31 395, 93 грн, з яких: 20 742, 64 грн - основний борг; 2 115, 72 грн - пеня; 6 799, 75 грн - інфляційні втрати; 1 737, 82 грн - 3% річних. Також заявник просить стягнути з ТОВ«ДОНЕЦЬК-СЕРВІС» судові витрати у вигляді судового збору.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення її без руху, зважаючи на наступне.

Згідно з частини 1 статті 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до частини 2 статті 174 Господарського процесуального кодексу України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

(1) Згідно з пунктом 1 частини 3 статті 162 Господарського процесуального кодексу України, позовна заява повинна містити, найменування суду першої інстанції, до якого подається заява.

З позовної заяви вбачається, що заявник звертається до Господарського суду м. Києва.

Проте, відповідно до інформації зазначеної в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань найменування суду першої інстанції, до якого позивач подав заяву є: Господарський суд міста Києва.

Отже, суд дійшов висновку, що заявником не дотримано вимог пункту 1 частини 3 статті 162 Господарського процесуального кодексу України.

(2) Відповідно до пункту 5 частини 3 статті 162 Господарського процесуального кодексу України, позовна заява повинна містити, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

На підтвердження заборгованості в розмірі 20 742, 64 грн в ТОВ«ДОНЕЦЬК-СЕРВІС» перед заявником, останній долучає до позовної заяви відповідні акти приймання-передачі наданих послуг за договором № 591 від 11.02.2014 за період з червня 2017 по жовтень 2018 та з грудня 2021 по січень 2024.

Зазначені акти заявник долучив в двох примірниках кожний і за підписом лише виконавця.

Пунктом 2.1. договору № 591 від 11.02.2014 сторони погодили, що виконавець своєчасно нараховує плату за послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, ПДІ пропорційно займаній площі та до 10-го числа поточного місяця надає споживачу платіжну вимогу-доручення, податкову накладну та акт приймання-передачі наданих послуг.

Проте, заявник не надає докази надсилання/надання актів ТОВ «ДОНЕЦЬК-СЕРВІС». Також заявник не надає обґрунтування чому додані до позовної акти підписані лише зі сторони заявника.

Окрім цього, позовна заява не містить зазначення чи надавались ТОВ «ДОНЕЦЬК-СЕРВІС» податкові накладні, у випадку надання, заявник не долучив до позовної заяви податкові накладні.

Отже, суд дійшов висновку, що заявником не дотримано вимог пункту 5 частини 3 статті 162 Господарського процесуального кодексу України.

(3) У відповідності до пункту 3 частини 3 статті 162 Господарського процесуального кодексу України, позовна заява повинна містити, обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Як вбачається з розрахунку пені, заявник здійснює нарахування пені за період з червня 2017 по липень 2023 (окремо щодо кожного періоду) без урахування приписів частини 6 статті 232 Господарського кодексу України.

Проте, позивач не обґрунтовує підстав за якими в розрахунку пені він не застосовує вимоги частини 6 статті 232 Господарського кодексу України.

Окрім цього, заявник в позовній заяві зазначає, що оскільки пунктом 7 додаткової угоди не встановлено розмір пені, а міститься лише зазначення: «що пеня нараховується відповідно до чинного законодавства». Заявник для нарахування пені взяв за основу положення частини 1 статті 26 Закону України № 2189-VIII («Про житлово-комунальні послуги»).

Таким чином заявник нараховує пеню за період з червня 2017 по квітень 2019 в розмірі, який зазначений в частині 1 статті 26 Закону України № 2189-VIII.

Проте, заявник не обґрунтовує на яких підставах він нараховує пеню на підставі зазначеної статті в період з червня 2017 по квітень 2019, в той час коли Закон України № 2189-VIII набув чинності 10.12.2017, а введений в дію 01.05.2019.

Разом з цим, Законом України № 533-ІХ дію частини 1 статті 26 Закону України № 2189-VIII зупинено до 01.07.2020.

Також, заявник не надає пояснення чому він для нарахування пені використовує пункт 7 додаткової угоди від 04.09.2015 до договору про заміну сторони в договорі про надання послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій від 01.04.2015, яким замінено виконавця договору № 591 від 11.02.2014, в той час коли пунктом 2.2. договору № 591 від 11.02.2014 встановлена ставка нарахування пені в розмірі подвійної облікової ставки НБУ від суми заборгованості.

Отже, суд дійшов висновку, що заявником не дотримано вимог пункту 3 частини 3 статті 162 Господарського процесуального кодексу України.

(4) Згідно з пункту 1 частини 1 статті 164 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують направлення іншим учасникам справи копій позовної заяви і доданих до неї документів з урахуванням положень статті 42 цього Кодексу.

Правилами надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 № 270, а саме абзацом 27 пункту 2 передбачено, що документом, який підтверджує надання послуг поштового зв`язку є розрахунковий документ встановленої відповідно до Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» форми та змісту (касовий чек, розрахункова квитанція тощо), що підтверджує надання послуг поштового зв`язку.

Отже, на підтвердження направлення учасникам справи позовної заяви з додатками до позову обов`язково мають додаватися описи вкладення, чеки (квитанції) поштового відділення, що підтверджують факт оплати відправником та надання відділенням зв`язку послуг з пересилання листів з описом вкладення.

За змістом пункту 61 Правил надання поштового зв`язку, затверджених Постановою №270 від 05.03.2009 Кабінету Міністрів України, у разі приймання внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладення бланк опису заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв`язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові. На примірнику опису, що видається відправникові, працівник поштового зв`язку повинен зазначити номер поштового відправлення. За бажанням відправника на примірнику опису, що вкладається до поштового відправлення, вартість предметів може не зазначатися.

Із наведених норм вбачається, що належним доказом направлення копії позовної заяви та доданих до неї документів відповідачеві у справі є бланк опису вкладення з номером поштового відправлення, завірений відповідним відділенням зв`язку, разом з фіскальним чеком/квитанцією про відправлення. За таких обставин, належним доказом надіслання копії позовної заяви з доданими до неї документами відповідачу є оригінал опису вкладення відправленої поштової кореспонденції, в якому перелічені всі документи, які надсилаються одержувачу та який засвідчений підписом працівника відділення поштового зв`язку та відбитком календарного штемпеля цього відділення, а також розрахунковий документ поштової установи, а саме оригінал поштової квитанції (чеку).

Відповідно, якщо копію позовної заяви надіслано поштою, то документом, який підтверджує надсилання, є фіскальний чек поштового відділення, опис вкладення у цінний лист. Крім того, підтвердженням, що відправлення надіслано на адресу одержувача є саме накладна (службовий чек), в якому зазначено номер накладної, інформацію про відправника та одержувача, інформацію про відправлення, а також міститься підтвердження (підпис) відправника з підтвердженням, що інформація у даній накладній зазначена правильно.

В перліку додатків до пзовної заяви, заявник зазначає, що надає фіскальний чек на пдтвердження відправлення відповідачу позовної заяви, проте фактично до матеріалів позовної заяви заявник не долучив фіскальний чек поштового відділення. Окрім цього, заявник не надав також накладні (службовий чек).

Таким чином, в матеріалах позовної заяви відсутні підтвердження відправлення копії позовної заяви з додатками іншим учасникам справи.

(5) Згідно з частиною 2 статті 162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Оскільки позовну заяву підписано представником, то у відповідності до частини 5 статті 164 Господарського процесуального кодексу України, до позовної заяви повинно бути додано довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника.

Згідно положень частини 4, 6, 7 статті 60 Господарського процесуального кодексу України повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

Як встановлено судом, позовну заяву підписано та подано представником позивача - адвокатом, на підтвердження повноважень якого було надано копію свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю серії КС №5259/10 від 19.12.2014 та ордер серії АІ №1446046 від 21.08.2023. Копія договору про надання правової допомоги № б/н від 17.10.2022 на виконання якого виписаний вказаний ордер до матеріалів позовної заяви додана не була.

За відсутності в матеріалах позовної заяви копії договору про надання правової допомоги, суд дійшов висновку, що адвокат за ордером серії АІ №1446046 від 21.08.2023 наділений повноваженнями, перелік яких визначений статтею 20 «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», наділення адвоката будь - якими іншими повноваження доданими до матеріалів справи документами не підтверджено.

Стаття 20 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» не визначає серед професійних прав адвоката права підпису позовної заяви, вказана норма наділяє адвоката повноваженнями лише щодо складання заяв та їх подання, при цьому відсутні підстави ототожнювати наведене формулювання із наданням адвокату права підписувати позовні заяви.

Отже, представником позивача, відповідно до статті 60 Господарського процесуального кодексу України, не було надано документів, що підтверджують його повноваження на підписання позовної заяви.

Враховуючи вказане суд дійшов висновку, що повноваження представника, який підписав заяву не підтверджені.

З наведених підстав позовна заява підлягає залишенню її без руху.

Суд звертає увагу позивача на те, що відповідно до частини 3 статті 174 Господарського процесуального кодексу України позовна заява вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом.

На підставі викладеного та керуючись статтями 162, 174, 232, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Залишити позовну заяву Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва» без руху.

1.1. Суд повідомляє позивача, що згідно частини 7 статті 6 Господарського процесуального кодексу України в редакції Закону №3200-ХІ, що введений в дію 18.10.2023, оскільки, судом встановлено, що позивач має зареєстрований електронний кабінет у підсистемі Електронний суд ЄСІТС - суд вручає дану ухвалу та вручатиме будь-які інші документи у даній справі позивачу виключно в електронній формі шляхом їх направлення до електронного кабінету такої особи, що не позбавляє позивача права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

2. Встановити позивачу строк на усунення недоліків позовної заяви п`ять днів з дня вручення цієї ухвали.

3. Встановити позивачу спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом:

(1) подання до суду письмової заяви на виконання ухвали із зазначенням правильного найменування суду у відповідності до даних, які містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань.

(2) подання до суду письмової заяви на виконання ухвали із зазначенням доказів, що підтверджують обставини, якими позивач обґрунтовує свої позовні вимоги (надати пояснення чому долучені акти підписані лише зі сторони заявника; чи надсилалися/надавалися акти відповідачу та надати докази щодо даного питання; чи надавалися відповідачу податкові накладні та долучити їх до матеріалів справи).

(3) подання до суду письмової заяви на виконання ухвали із обґрунтованим розрахунком сум, що стягується (надати пояснення причини не урахування в розрахунку пені приписів частини 6 статті 232 Господарського кодексу України або надати розрахунок пені з урахуванням приписів частини 6 статті 232 Господарського кодексу України; надати обґрунтування підстав нарахування пені у відповідності до частини 1 статті 26 Закону України № 2189-VIII за період, коли даний закон та норма не була введена в дію та в період зупинення дію зазначеної статті та надати пояснення застосування пункту 7 додаткової угоди від 04.09.2015, а не пункту 2.2. договору № 591 від 11.02.2014).

(4) подання до суду письмової заяви із долученням документів, які підтверджують надіслання відповідачу позову з додатками у порядку визначеному ГПК України або мотивувати підстави звільнення від обов`язку надіслання відповідачу позовної заяви з додатками, у випадку якщо наявні підстави передбачені статтею 42 ГПК України.

(5) подання до суду письмової заяви на виконання ухвали із доданням до неї доказів наявності у особи, яка підписала позовну заяву, відповідних повноважень (договір про надання правової допомоги).

4. Попередити позивача, що відповідно до частини 4 статті 174 Господарського процесуального кодексу України, у разі якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

5. Ухвала набирає законної сили в день підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Г.П. Бондаренко - Легких