УХВАЛА

про призначення заяви до розгляду

м. Київ

20.03.2024Справа № 910/9627/22

Господарський суд міста Києва у складі судді Селівона А.М., розглянувши матеріали

заяви представника стягувача Приватного підприємства "Гурметбек"

про виправлення помилки в наказі Господарського суду міста Києва від 05.02.2024 року

у справі № 910/9627/22

за позовом Приватного підприємства "Гурметбек" (вул. Заводська 2-в, м. Буча, Київська область, 08292)

до Приватного акціонерного товариства "Страхова компанія "Колоннейд Україна" (вул. Іллінська 8, м. Київ, 04070)

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача - Товариство з обмеженою відповідальністю «ВФС Україна» (вул. Кільцева дорога, 20/1а, м. Київ, 03134)

про стягнення 547 456,67 грн.

Представники сторін: не викликались.

ВСТАНОВИВ:

Приватне підприємство "Гурметбек" звернулося до Господарського суду міста Києва з позовними вимогами до Приватного акціонерного товариства "Страхова компанія "Колоннейд Україна" про стягнення 547 456,67 грн., а саме 478 057,11 грн. страхового відшкодування з урахуванням індексу інфляції, 60 428,44 грн. пені, 3 671,12 грн. процентів річних, 5 300,00 грн. витрат на проведення експертизи та витрат по сплаті судового збору в сумі 8 211,85 грн.

В обґрунтування позовних вимог в позовній заяві позивач посилається на неналежне виконання відповідачем своїх зобов`язань як страховиком за Договором добровільного страхування автотранспорту № СAS0053718 від 23.12.2021 року в частині виплати страхового відшкодування у зв`язку з настанням страхового випадку, внаслідок чого у відповідача утворилась заборгованість у вказаній сумі, за наявності якої позивачем нараховані пеня, проценти річних та втрати від інфляції.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 21.10.2022 року позовну заяву залишено без руху та встановлено позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви.

Через відділ діловодства суду 27.10.2022 року від позивача на виконання вимог ухвали суду від 21.10.2022 року надійшла заява б/н б/д про усунення недоліків позовної заяви, розглянувши яку суд встановив, що недоліки позовної заяви, які зумовили залишення її без руху, позивачем усунено.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 07.11.2022 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі № 910/9627/22 та приймаючи до уваги малозначність справи в розумінні частини 5 статті 12 Господарського процесуального кодексу України, враховуючи ціну позову, характер спірних правовідносин та предмет доказування, за відсутності клопотань будь-якої із сторін про інше та підстав для розгляду даної справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін з ініціативи суду, господарським судом на підставі частини 1 статті 247 Господарського процесуального кодексу України вирішено розгляд справи № 910/9627/22 здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Окрім цього, зазначеною ухвалою суду залучено за ініціативою останнього до участі у справі як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача - Товариство з обмеженою відповідальністю "ВФС Україна".

Рішенням Господарського суду міста Києва від 24.05.2023 року в задоволенні позовних вимог відмовлено.

За наслідками розгляду апеляційної скарги позивача постановою Північного апеляційного господарського суду від 02.10.2023 року скасовано рішення Господарського суду міста Києва від 24.05.2023 року та прийнято нове, яким позов Приватного підприємства "Гурметбек" до Приватного акціонерного товариства "Страхова компанія "Колоннейд Україна" про стягнення 547 456,67 грн. задоволено частково. Стягнуто з Приватного акціонерного товариства "Страхова компанія "Колоннейд Україна" на користь Приватного підприємства "Гурметбек" 460 467, 26 грн. страхового відшкодування, 60 428,44 грн. пені, 2 876,34 грн. 3 % річних, 17 589,85 грн. інфляційних втрат, 5 300 грн. витрат по проведенню експертизи, 8 199,53 грн. судового збору. У задоволенні решти позовних вимог відмовлено. Стягнуто з Приватного акціонерного товариства "Страхова компанія "Колоннейд Україна" на користь Приватного підприємства "Гурметбек" 12 299,30 грн. судового збору за подання апеляційної скарги. Видачу наказів доручено Господарському суду міста Києва.

На примусове виконання постанови Північного апеляційного господарського суду від 02.10.2023 року Господарським судом міста Києва 02.11.2023 року видано відповідні накази.

Також додатковою постановою Північного апеляційного господарського суду від 08.01.2024 року заяву позивача про встановлення порядку виконання постанови виконання постанови Північного апеляційного господарського суду від 02.10.2023 року у справі №910/9627/22 задоволено. Ухвалено органу (особі), що здійснюватиме примусове виконання постанови Північного апеляційного господарського суду від 02.10.2023 року у справі №910/9627/22, здійснювати нарахування пені на фактичну (не сплачену) суму основного боргу, починаючи з 06.09.2022 року до повної сплати суми основного боргу, але не довше ніж до 01.12.2022 року. Розрахунок пені здійснювати за формулою: С х 2ОСД х Д / 100, (С - сума основного боргу (станом на час ухвалення рішення суду - 460 467, 26 грн.; 2ОСД - подвійна облікова ставка НБУ в день прострочення; Д - кількість днів прострочення). Роз`яснено органу (особі), що здійснюватиме примусове виконання рішення суду, що в разі часткової сплати відповідачем основного боргу, пеня нараховуються на залишок боргу, що залишився. Ухвалено органу (особі), що здійснюватиме примусове виконання постанови Північного апеляційного господарського суду від 02.10.2023 року у справі №910/9627/22, здійснювати нарахування 3 % річних з 16.08.2022 року до повної сплати суми основного боргу. Нарахування 3% річних необхідно здійснювати за наступною формулою: Сума 3% річних = С х 3 х Д / 365 / 100, де: С - сума основного боргу (станом на час ухвалення рішення суду - 460 467, 26 грн.), Д - кількість днів прострочення. Роз`яснено органу (особі), що здійснюватиме примусове виконання рішення суду, що у випадку часткової сплати суми основного боргу, нарахування 3% річних повинно здійснюватись на залишок заборгованості.

На виконання додаткової постанови Північного апеляційного господарського суду від 08.01.2024 року судом першої інстанції 05.02.2024 року видано відповідний наказ.

В свою чергу, через систему "Електронний суд" 08.03.2024 року від представника позивача надійшла заява б/н від 08.03.2024 року про виправлення помилки в наказі суду, в якій ПП "Гурметбек" просить суд виправити помилку в наказі Господарського суду міста Києва від 05.02.2024 року в частині зазначення кода ЄДРПОУ боржника.

Відповідно до протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 08.03.2024 року вищевказана заява була передана на розгляд судді Селівону А.М.

Суд, який видав виконавчий документ, може за заявою стягувача або боржника виправити помилку, допущену при його оформленні або видачі, чи визнати виконавчий документ таким, що не підлягає виконанню (ч. 1 ст. 328 Господарського процесуального кодексу України).

Суд розглядає заяву в десятиденний строк з дня її надходження у судовому засіданні з повідомленням стягувача та боржника і постановляє ухвалу. Неявка стягувача і боржника не є перешкодою для розгляду заяви. До розгляду заяви суд має право своєю ухвалою зупинити виконання за виконавчим документом або заборонити приймати виконавчий документ до виконання (ч. 3 ст. 328 ГПК України).

Разом з тим суд зазначає, що в силу вимог частини 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

При цьому розумність тривалості судового розгляду має визначатися з огляду на обставини справи та наступні критерії: правова та фактична складність справи, поведінка заявника, інших учасників справи та компетентних органів, а також важливість предмета позову для заявника у справі (справи "Фрідлендер проти Франції", "Федіна проти України", "Матіка проти Румунії", "Літоселітіс проти Греції").

Європейський суд з прав людини в рішенні у справі "Броуган (Brogan) та інші проти Сполученого Королівства" зазначив, що очевидно, для кожної справи буде свій прийнятний строк, і встановлення кількісного обмеження, чинного для будь-якої ситуації, було б штучним. Суд неодноразово визнавав, що неможливо тлумачити поняття розумного строку як фіксовану кількість днів, тижнів тощо (рішення у справі "Штеґмюллер проти Авторії"). Таким чином, у кожній справі постає питання оцінки, що залежатиме від конкретних обставин.

Враховуючи вищевикладене, з метою недопущення порушення процесуальних прав сторін на участь у судовому засіданні, повного та всебічного з`ясування обставин справи та для подальшого розгляду заяви, а також для надання учасникам справи достатнього строку на вчинення певних процесуальних дій, суд вважає за доцільне на підставі ч. 3 ст. 328 ГПК України заяву позивача про виправлення помилки в наказі призначити до розгляду в судовому засіданні в межах розумного строку, про що повідомити сторін.

Поряд із цим суд зазначає, що Законом України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами" від 29.06.2023 року, який набрав чинності 21.07.2023 року та введений в дію 18.10.2023 року внесено зміни до ряду статей ГПК України.

Так, відповідно до частини 6 статті 6 ГПК України адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Якщо реєстрація електронного кабінету в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суперечить релігійним переконанням особи, яка зобов`язана його зареєструвати відповідно до цієї частини, передбачені цим Кодексом процесуальні наслідки звернення до суду такою особою без реєстрації електронного кабінету у вигляді залишення її документа без руху, його повернення або залишення без розгляду не застосовуються за умови, що особа заявила про такі обставини одночасно із поданням відповідного документа шляхом подання окремої обґрунтованої письмової заяви.

Тобто, Приватне акціонерне товариство "Страхова компанія "Колоннейд Україна" як юридична особа, а також адвокат, який представляє інтереси цього товариства, згідно з наведеними приписами цього Кодексу, зобов`язані зареєструвати свій електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі) в обов`язковому порядку.

Натомість, як встановлено судом зі сформованої засобами підсистеми ЄСІТС "Електронний суд" за запитом суду 19.03.2024 року відповіді № 624673 про відсутність зареєстрованого Електронного кабінету ЄСІТС у юридичної особи із ідентифікаційним кодом 25395057, Приватне акціонерне товариство "Страхова компанія "Колоннейд Україна" не має зареєстрованого електронного кабінету.

Відповідно з ч. 2 ст. 170 Господарського процесуального кодексу України письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником. До заяви, скарги, клопотання чи заперечення, які подаються на стадії виконання судового рішення, у тому числі в процесі здійснення судового контролю за виконанням судових рішень, додаються докази їх надіслання (надання) іншим учасникам справи (провадження), з урахуванням положень статті 42 цього Кодексу.

При цьому суд наголошує на приписах ч. 7 ст. 42 ГПК України, згідно якої якщо інший учасник справи відповідно до частини шостої статті 6 цього Кодексу зобов`язаний зареєструвати електронний кабінет, але не зареєстрував його, учасник справи, який подає документи до суду в електронній формі з використанням електронного кабінету, звільняється від обов`язку надсилання копій документів такому учаснику справи.

Суд, направляючи такому учаснику справи судові виклики і повідомлення, ухвали у випадках, передбачених цим Кодексом, зазначає у цих документах про обов`язок такої особи зареєструвати свій електронний кабінет та про можливість ознайомлення з матеріалами справи через Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему або її окрему підсистему (модуль), що забезпечує обмін документами.

Керуючись ст.ст. 120, 232-235, 328 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

1. Розгляд заяви призначити на 24.04.24 о 15:00 год. Засідання відбудеться у приміщенні Господарського суду міста Києва за адресою: м. Київ, вул. Богдана Хмельницького, 44- Б, зал № 3 .

2. Повідомити сторін про судове засідання по розгляду заяви.

3. Учасникам справи направити в судове засідання своїх представників, повноваження, яких повинні бути оформлені у відповідності з вимогами ст. 60 Господарського процесуального кодексу України, а також надати належним чином засвідчені копії документів, що підтверджують повноваження представників.

4. Попередити сторін, що неявка учасників справи та інших осіб не є перешкодою для вирішення питання про виправлення помилки в наказі.

5. Також суд наголошує відповідачеві на необхідності дотримання вимог частини 6 статті 6 ГПК України в частині обов`язкової реєстрації електронного кабінету в Єдиній судовій інформаційно - телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, та можливості ознайомлення з матеріалами справи через Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему або її окрему підсистему (модуль), що забезпечує обмін документами, а також зазначає про процесуальні наслідки, передбачені ГПК України, невчинення відповідних дій щодо реєстрації електронного кабінету.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя А.М.Селівон