ЦЕНТРАЛЬНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07.03.2024 року м.Дніпро

Справа № 904/5725/21

Центральний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого судді Коваль Л.А. (доповідач),

суддів: Мороза В.Ф., Чередка А.Є.

секретар судового засідання: Зелецький Р.Р.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Міністерства економіки України на постанову Господарського суду Дніпропетровської області від 21.08.2023 (прийняту суддею Мартинюком С.В., повний текст складено 24.08.2023) у справі № 904/5725/21

за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "Промисловий альянс"

до боржника Акціонерного товариства "Науково-дослідний та проектно-конструкторський інститут гірничорудного машинобудування з дослідним заводом"

про визнання банкрутом

ВСТАНОВИВ:

1. Короткий зміст заявлених вимог.

16.06.2023 до суду від ТОВ "ТЕРРА-ІНКОГНІТО" надійшло клопотання про перехід до процедури ліквідації.

2.Короткий зміст оскаржуваного судового рішення у справі та мотиви його прийняття.

Постановою Господарського суду Дніпропетровської області від 21.08.2023 у цій справі, припинено процедуру розпорядження майном Акціонерного товариства "Науково-дослідний та проектор-конструкторський інститут гірничорудного машинобудування з дослідним заводом"; припинено повноваження розпорядника майна арбітражного керуючого Лінкевича Олега Миколайовича; визнано Акціонерне товариство "Науково-дослідний та проектор-конструкторський інститут гірничорудного машинобудування з дослідним заводом" - банкрутом; відкрито ліквідаційну процедуру у справі строком на 12 місяців, до 21.08.2024; ліквідатором Акціонерного товариства "Науково-дослідний та проектор-конструкторський інститут гірничорудного машинобудування з дослідним заводом" призначено арбітражного керуючого Вербицького Олексія Вікторовича.

3. Короткий зміст вимог апеляційної скарги.

Не погоджуючись з прийнятим судовим рішенням, Міністерство економіки України звернулось до Центрального апеляційного господарського суду із апеляційною скаргою на постанову Господарського суду Запорізької області від 21.08.2023 у справі № 904/5725/21, в якій просить оскаржувану постанову скасувати та направити справу до Господарського суду Дніпропетровської області для подальшого розгляду на стадію розпорядження майном.

4. Узагальнені доводи особи, яка подала апеляційну скаргу.

В обґрунтування апеляційної скарги скаржник зазначає, що в матеріалах справи наявні докази проведення розпорядником майна АТ "КРИВОРІЖНДПІРУДМАШ" Лінкевичем О.М. інвентаризації майна АТ "КРИВОРІЖНДПІРУДМАШ", а саме: інвентаризаційні описи від 22.02.2022.

Також, в матеріалах справи наявний висновок експерта за результатами проведення експертного економічного дослідження № 36477/1012-1016 від 21.01.2022, складений 21.01.2022, який охоплює лише період з 2019 року по 2020 рік.

При цьому, матеріали справи не містять інформації про фінансовий, майновий, господарський стан боржника, стан інвестиційної та іншої діяльності боржника та його становище на ринках за останні три роки до винесення постанови про визнання боржника банкрутом.

Апелянт звертає увагу, що матеріали справи також не містять доказів виконання розпорядником майна Лінкевичем О. М. обов`язків, визначених частиною третьою статті 44 Кодексу, в частині проведення аналізу фінансово-господарського стану, інвестиційної та іншої діяльності боржника та становища на ринках боржника, тощо.

Натомість, до матеріалів справи розпорядником майна Лінкевичем було додано "Акти контрольної перевірки інвентаризації цінностей 22 лютого 2022р., що знаходяться на відповідальному зберіганні". Зазначені акти було складено 22 лютого 2022 року, тобто за 4 (чотири) місяці до звернення до Суду з вказаним клопотанням та за 5 (п`ять) місяців до його задоволення.

На переконання скаржника, враховуючи те, що постанова Суду про визнання АТ "КРИВОРІЖНДПІРУДМАШ" банкрутом була прийнята у серпні 2023 році, то й відповідно, висновки надані розпорядниками майна АТ "КРИВОРІЖНДПІРУДМАШ" Лукашуком В.В. та Лінкевичем О.М. не відповідають реальному фінансово-господарському стану Товариства на момент прийняття оскаржуваної постанови, а лише відображають відомості щодо фінансово-господарського стану Товариства за період 2019 - 2020 років, тобто за 3 (три) роки до ухвалення оскаржуваної постанови.

На думку Мінекономіки, вирішувати питання щодо визнання АТ "КРИВОРІЖНДПІРУДМАШ" банкрутом та відкриття ліквідаційної процедури було передчасним, у зв`язку з тим, що станом на момент подання відповідного клопотання не було актуалізовано реєстр вимог кредиторів, хоча відповідно до приписів Кодексу це є одним із головних обов`язків розпорядника майна.

Водночас, з моменту винесення ухвали Суду від 06.10.2023 у справі № 904/5725/21 та до прийняття постанови Суду від 21.08.2023 у справі № 904/5725/21 розпорядником майна АТ "КРИВОРІЖНДПІРУДМАШ" арбітражним керуючим Лінкевичем О.М. не здійснювались дії щодо актуалізації вимог реєстру кредиторів.

На переконання Мінекономіки, ухвалення Судом постанови від 21.08.2023 про визнання АТ "КРИВОРІЖНДПІРУДМАШ" банкрутом та відкриття ліквідаційної процедури є помилковим, враховуючи те, що у реєстрі вимог кредиторів не було відображено реальну заборгованість підприємства станом на момент прийняття відповідного рішення.

5. Узагальнений виклад позиції інших учасників справи.

Акціонерне товариство "Банк Інвестицій та Заощаджень" згідно відзиву просить залишити апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржуване судове рішення без змін. В обґрунтування відзиву зазначає, що аналіз показників фінансово-господарської діяльності, свідчить проте, що ознак неплатоспроможності підприємства та ознак дій з приховування банкрутства, фіктивного банкрутства чи доведення до банкрутства не встановлено, ознак дій з приховування банкрутства, фіктивного банкрутства чи доведення до банкрутства не виявлено.

Фінансовий стан підприємства має наявність ознак неплатоспроможності у вигляді наявності значної суми непогашених боргових зобов`язань та недостатності активів для їх погашення.

За результатами вищевказаного аналізу, розпорядник майна прийшов до висновків, що АТ "Науково-дослідний та проектно-конструкторський інститут гірничорудного машинобудування з дослідним заводом" є фінансово залежним, неліквідним, неприбутковим та нерентабельним.

Акціонерне товариство вказує, що досліджуючи поточну платоспроможність боржника, розпорядник майна дійшов до висновку, що станом на початок ІІІ кварталу 2021 року вона становить - 66 490, 00 тис. грн. Від`ємне значення показника свідчить про поточну неплатоспроможність підприємства.

Коефіцієнт забезпечення власними засобами складає -3,3 відн. од. При цьому граничне значення показника складає 0,1. Зменшення показника не дозволяє забезпечити неплатоспроможному підприємству можливість використання позасудових заходів відновлення платоспроможності. Попри такі показники, розпорядник майна вбачав можливість переорієнтації підприємства на інші ринки, а також зазначав про зростаючу тенденцію розміру активів.

За доводами Акціонерного товариства, боржником не надано доказів того, що товариство має позитивний характер фінансових показників та у свою чергу не зможе забезпечити відновлення платоспроможності та повернення Кредиторам заборгованості.

Згідно поданих пояснень ліквідатор вважає апеляційну скаргу необґрунтованою з огляду на те, що до матеріалів справи було надано всі необхідні документи на підтвердження виконання приписів ст. 49 КУзПБ.

Так, в процедурі розпорядження майном аналіз фінансово-господарської діяльності боржника проводився, як арбітражним керуючим Лукашуком В.В., так і арбітражним керуючим Лінкевичем О.М.

При цьому, аналіз проводився за 2018-2020 роки. Тобто за три роки до порушення провадження у справі про банкрутство.

На переконання ліквідатора, скаржник помилково вважає, що цей строк обліковується до дати винесення постанови.

6. Рух справи у суді апеляційної інстанції.

Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 26.09.2023 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Міністерства економіки України на постанову Господарського суду Дніпропетровської області від 21.08.2023 у справі № 904/5725/21; розгляд апеляційної скарги призначено в судове засідання на 23.11.2023 о 17:00 год.

В судовому засіданні 23.11.2023 колегія суддів, порадившись на місці, оголосила перерву в судове засідання на 01.02.2024 о 16:00 год.

В судовому засіданні 01.02.2024 колегія суддів, порадившись на місці, оголосила перерву в судове засідання на 07.03.2024 о 16:15 год.

Товариством з обмеженою відповідальністю "Терра-Інкогніто" подано клопотання про відкладення розгляду справи, у зв`язку з тим, що Фонд державного майна України не повідомлено про дату проведення судового засідання.

Колегія суддів не вбачає підстав для задоволення вказаного клопотання, оскільки Фонд державного майна України отримав ухвалу про призначення дати та часу наступного судового засідання для розгляду апеляційної скарги Міністерства економіки України на постанову Господарського суду Дніпропетровської області від 21.08.2023 у справі № 904/5725/21, 08.02.2024 в системі "Електронний суд", а відтак є повідомленим належним чином.

У судовому засіданні 07.03.2024 оголошено вступну та резолютивну частини постанови.

7. Встановлені судом обставини справи.

Ухвалою господарського суду 29.06.2021 відкрито провадження у справі №904/5725/21 за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "Промисловий альянс" про визнання банкрутом Акціонерного товариства "Науково-дослідний та проектно-конструкторський інститут гірничорудного машинобудування з дослідним заводом"; розпорядником майна боржника - Акціонерного товариства "Науково-дослідний та проектно-конструкторський інститут гірничорудного машинобудування з дослідним заводом" призначено арбітражного керуючого Лукашука Віталія Васильовича.

29.06.2021 на офіційному сайті Вищого господарського суду опубліковано оголошення про відкриття провадження у справі про банкрутство Акціонерного товариства "Науково-дослідний та проектно-конструкторський інститут гірничорудного машинобудування з дослідним заводом" №66722.

За результатами попереднього засідання було винесено ухвалу від 06.10.2021 відповідно до якої:

1. Визнано Товариство з обмеженою відповідальністю "ТЕРРА-ІНКОГНІТО" кредитором Акціонерного товариства "Науково-дослідний та проектно-конструкторський інститут гірничорудного машинобудування з дослідним заводом" на суму 4540,00 грн (витрати по сплаті судового збору) - 1 черга задоволення вимог кредиторів, на суму 17758822,99грн. (основна заборгованість, 3% річних, інфляційні) - 4 черга задоволення вимог кредиторів, на суму 1 149 948, 00 грн (штраф, пеня) - 6 черга задоволення вимог кредиторів;

2. Визнано Комунальне підприємство теплових вимереж "Криворіжтепломережа" кредитором Акціонерного товариства "Науково-дослідний та проектно-конструкторський інститут гірничорудного машинобудування з дослідним заводом" на суму 4540, 00 грн (витрати по сплаті судового збору) - 1 черга задоволення вимог кредиторів, на суму 1 044 532,96 грн. (заборгованість) - 4 черга задоволення вимог кредиторів, 46324,90грн. (штраф, пеня) - 6 черга задоволення вимог кредиторів;

3. Визнано Головне управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області кредитором Акціонерного товариства "Науково-дослідний та проектно-конструкторський інститут гірничорудного машинобудування з дослідним заводом" 1 черга - 4 540, 00 грн (витрати по сплаті судового збору); 3 черга 3 459 742, 62 грн. (зобов`язання щодо сплати податків і зборів (обов`язкових платежів);

4. Визнано Акціонерне товариство "Покровський гірничо-збагачувальний комбінат" кредитором Акціонерного товариства "Науково-дослідний та проектно-конструкторський інститут гірничорудного машинобудування з дослідним заводом" 4 540,00 грн (судовий збір) - 1 черга задоволення вимог кредиторів; 2 531 980, 39 грн (штраф) - 6 черга задоволення вимог кредиторів;

5. Визнано Акціонерне товариства "Південний гірничо-збагачувальний комбінат" кредитором Акціонерного товариства "Науково-дослідний та проектно-конструкторський інститут гірничорудного машинобудування з дослідним заводом" на суму 4 540,00 грн (судовий збір) - 1 черга задоволення вимог кредиторів, на суму 1 089 728, 64грн (штрафні санкції) - 6 черга задоволення вимог кредиторів;

6. Визнано Акціонерне товариство "Марганецький гірничо-збагачувальний комбінат" кредитором Акціонерного товариства "Науково-дослідний та проектно-конструкторський інститут гірничорудного машинобудування з дослідним заводом" на суму 4 540,00 грн (судовий збір) - 1 черга задоволення вимог кредиторів, на суму 7 288 016, 59 грн (штрафні санкції) - 6 черга задоволення вимог кредиторів;

7. Визнано Акціонерне товариство "Банк інвестицій та заощаджень" кредитором Акціонерного товариства "Науково-дослідний та проектно-конструкторський інститут гірничорудного машинобудування з дослідним заводом" на суму 4 540, 00 грн (судовий збір) - 1 черга задоволення вимог кредиторів, на суму 901 962, 60 грн (основна заборгованість) - 4 черга задоволення вимог кредиторів, на суму 21 486,02грн. (пеня) - 6 черга задоволення вимог кредиторів;

8. Визнано Фізичну особу-підприємця Філоненко Юрія Станіславовича кредитором Акціонерного товариства "Науково-дослідний та проектно-конструкторський інститут гірничорудного машинобудування з дослідним заводом" на суму 4 540, 00 грн. (судовий збір) - 1 черга задоволення вимог кредиторів, на суму 653 737, 20 грн (основна заборгованість) - 4 черга задоволення вимог кредиторів;

9. Визнано Головне управління ДПС у Дніпропетровській області кредитором Акціонерного товариства "Науково-дослідний та проектно-конструкторський інститут гірничорудного машинобудування з дослідним заводом" - 1 черга - 4 540, 00 грн (витрати по сплаті судового збору); 2 черга - 1 832 315, 41 грн (зобов`язання із сплати страхових внесків на загальнообов`язкове державне пенсійне страхування та інше соціальне страхування); 3 черга - 8 093 784, 79 грн (вимоги щодо сплати податків і зборів (обов`язкових платежів);

10. Визнано Товариство з обмеженою відповідальністю "Промисловий альянс" кредитором Акціонерного товариства "Науково-дослідний та проектно-конструкторський інститут гірничорудного машинобудування з дослідним заводом" в розмірі 76 700 грн витрат на сплату судового збору та авансування винагороди арбітражному керуючому - (1 черга), 664 224,89 грн заборгованості витрат по сплаті судового збору по справі №6/274-08, №904/962/19 (4 черга);

11.Зобов`язано розпорядника майна арбітражного керуючого Лукашука В.В. у 10-ти денний строк після проведення попереднього засідання відповідно до статті 48 Кодексу України з процедур банкрутства повідомити кредиторів згідно з реєстром вимог кредиторів про місце і час проведення зборів кредиторів та організувати їх проведення.

12. Рішення зборів кредиторів подати до суду протягом п`яти днів після його проведення.

Ухвалою господарського суду від 08.11.2021 відсторонено арбітражного керуючого Лукашука В.В. від виконання повноважень розпорядника майна АТ "КРИВОРІЖНДПІРУДМАШ" у справі №904/5725/21 та призначено розпорядником майна АТ "КРИВОРІЖНДПІРУДМАШ" у справі №904/5725/21 арбітражного керуючого Лінкевича Олега Миколайовича.

16.06.2023 до суду від ТОВ "ТЕРРА-ІНКОГНІТО" надійшло клопотання про перехід до процедури ліквідації.

8. Оцінка аргументів учасників справи і висновків суду першої інстанції.

Припиняючи процедуру розпорядження майном Акціонерного товариства "Науково-дослідний та проектно-конструкторський інститут гірничорудного машинобудування з дослідним заводом", визнаючи останнє банкрутом та відкриваючи ліквідаційну процедуру у справі, місцевий господарський суд виходив з того, що жодних доказів можливості відновлення платоспроможності боржника суду не надано. За таких обставин погашення вимог кредиторів може мати місце тільки в межах ліквідаційної процедури за рахунок реалізації знайдених активів боржника.

Згідно статті 1 Кодексу України з процедур банкрутства, банкрутство - визнана господарським судом неспроможність боржника відновити свою платоспроможність за допомогою процедури санації та реструктуризації і погасити встановлені у порядку, визначеному цим Кодексом, грошові вимоги кредиторів інакше, ніж через застосування ліквідаційної процедури.

Відповідно до частин першої - третьої, дев`ятої статті 44 Кодексу України з процедур банкрутства, під розпорядженням майном розуміється система заходів щодо нагляду та контролю за управлінням і розпорядженням майном боржника з метою забезпечення збереження, ефективного використання майнових активів боржника, здійснення аналізу його фінансового стану, а також визначення наступної процедури (санації чи ліквідації). Про призначення розпорядника майна господарський суд постановляє ухвалу. Процедура розпорядження майном боржника вводиться строком до 170 календарних днів. Розпорядник майна зобов`язаний: розглядати заяви кредиторів з грошовими вимогами до боржника, що надійшли в установленому цим Кодексом порядку; вести реєстр вимог кредиторів; повідомляти кредиторів про результати розгляду їхніх вимог; вживати заходів для захисту майна боржника; проводити аналіз фінансово-господарського стану, інвестиційної та іншої діяльності боржника та становища на ринках боржника; виявляти (за наявності) ознаки фіктивного банкрутства, доведення до банкрутства, приховування стійкої фінансової неспроможності, незаконних дій у разі банкрутства; скликати збори і комітет кредиторів та організовувати проведення їх засідань; надавати державному реєстратору в електронній формі через портал електронних сервісів юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань відомості, необхідні для ведення Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, у порядку, встановленому державним органом з питань банкрутства; надавати господарському суду та комітету кредиторів звіт про свою діяльність, а також здійснювати розкриття кредиторам інформації щодо фінансового стану боржника та ходу провадження у справі; не пізніше двох місяців з дня відкриття провадження у справі про банкрутство провести інвентаризацію майна боржника та визначити його вартість; за можливості проведення санації боржника розробити план санації боржника та подати його на розгляд зборам кредиторів; виконувати інші повноваження, передбачені цим Кодексом. Розпорядник майна має право на подання до господарського суду позову щодо визнання недійсними правочинів, у тому числі укладених боржником з порушенням порядку, встановленого цим Кодексом, а також позовів щодо визнання недійсними актів, прийнятих у процедурі розпорядження майном щодо зміни організаційно-правової форми боржника.

Згідно пункту 4 частини п`ятої статті 48 Кодексу України з процедур банкрутства, прийняття рішення про звернення до господарського суду з клопотанням про введення наступної процедури у справі про банкрутство належить до компетенції зборів кредиторів.

Відповідно до частин першої - третьої, шостої статті 49 Кодексу України з процедур банкрутства, у підсумковому засіданні суду у процедурі розпорядження майном боржника здійснюється перехід до наступної судової процедури (процедури санації, ліквідації) або закривається провадження у справі. До закінчення процедури розпорядження майном боржника збори кредиторів приймають одне з таких рішень: схвалити план санації та подати до господарського суду клопотання про введення процедури санації і затвердження плану санації; подати до господарського суду клопотання про визнання боржника банкрутом та відкриття ліквідаційної процедури. У разі наявності обставин, що не дають зборам кредиторів можливості у встановлені строки прийняти одне з таких рішень, збори кредиторів можуть прийняти рішення про звернення до господарського суду з клопотанням про продовження строку процедури розпорядження майном у межах граничних строків, визначених цим Кодексом. У підсумковому засіданні господарський суд ухвалює одне з таких судових рішень: ухвалу про продовження строку процедури розпорядження майном у межах граничних строків, визначених цим Кодексом; ухвалу про введення процедури санації та затвердження плану санації у разі схвалення плану санації боржника зборами кредиторів та погодження його забезпеченими кредиторами в порядку, встановленому цим Кодексом; постанову про визнання боржника банкрутом і відкриття ліквідаційної процедури; ухвалу про закриття провадження у справі про банкрутство. З дня визнання господарським судом боржника банкрутом та відкриття ліквідаційної процедури або введення процедури санації процедура розпорядження майном та повноваження розпорядника майна припиняються.

Статтею 58 Кодексу України з процедур банкрутства встановлено, що у випадках, передбачених цим Кодексом, господарський суд у судовому засіданні за участю сторін ухвалює постанову про визнання боржника банкрутом і відкриває ліквідаційну процедуру. Суд визначає строк, протягом якого ліквідатор зобов`язаний здійснити ліквідацію боржника. Цей строк не може перевищувати 12 місяців. Неявка у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про час і місце такого засідання, не перешкоджає провадженню у справі.

Виходячи з вищенаведених норм Кодексу України з процедур банкрутства, боржник визнається банкрутом, коли господарським судом встановлено його неспроможність відновити свою платоспроможність та задовольнити визнані вимоги кредиторів інакше, як через застосування ліквідаційної процедури.

Постанова господарського суду про визнання боржника банкрутом та відкриття ліквідаційної процедури є, за своєю правовою природою, судовим рішенням, яке повинно прийматись у цілковитій відповідності з нормами матеріального і процесуального права та фактичними обставинами справи, з достовірністю встановленими господарським судом, тобто з`ясованими шляхом дослідження та оцінки судом належних і допустимих доказів у конкретній справі.

Ухваленню такої постанови передує судова процедура розпорядження майном боржника, порядок проведення якої врегульований у розділі IІ Кодексу України з процедур банкрутства.

Під розпорядженням майном згідно частини першої статті 44 Кодексу України з процедур банкрутства розуміється система заходів щодо нагляду та контролю за управлінням і розпорядженням майном боржника з метою забезпечення збереження, ефективного використання майнових активів боржника, здійснення аналізу його фінансового стану, а також визначення наступної процедури (санації чи ліквідації).

Задля досягнення наведеної мети розпорядник майна зобов`язаний, зокрема: проводити аналіз фінансово-господарського стану, інвестиційної та іншої діяльності боржника та становища на ринках боржника; виявляти (за наявності) ознаки фіктивного банкрутства, доведення до банкрутства, приховування стійкої фінансової неспроможності, незаконних дій у разі банкрутства; надавати господарському суду та комітету кредиторів звіт про свою діяльність, а також здійснювати розкриття кредиторам інформації щодо фінансового стану боржника та ходу провадження у справі; не пізніше двох місяців з дня відкриття провадження у справі про банкрутство провести інвентаризацію майна боржника та визначити його вартість (частина третя статті 44 Кодексу України з процедур банкрутства).

Зокрема, інвентаризація проводиться з метою забезпечення достовірності даних бухгалтерського обліку та фінансової звітності підприємства. Під час інвентаризації активів і зобов`язань перевіряються і документально підтверджуються їх наявність, стан, відповідність критеріям визнання і оцінка. При цьому забезпечуються: виявлення фактичної наявності активів та перевірка повноти відображення зобов`язань, коштів цільового фінансування, витрат майбутніх періодів; установлення лишку або нестачі активів шляхом зіставлення фактичної їх наявності з даними бухгалтерського обліку; виявлення активів, які частково втратили свою первісну якість та споживчу властивість, застарілих, а також матеріальних та нематеріальних активів, що не використовуються, невикористаних сум забезпечення; виявлення активів і зобов`язань, які не відповідають критеріям визнання.

До закінчення процедури розпорядження майном боржника збори кредиторів приймають одне з таких рішень: схвалити план санації та подати до господарського суду клопотання про введення процедури санації і затвердження плану санації; подати до господарського суду клопотання про визнання боржника банкрутом та відкриття ліквідаційної процедури (частина друга статті 49 Кодексу України з процедур банкрутства).

Завданням підсумкового засідання суду на стадії розпорядження майном полягає у з`ясуванні ознак банкрутства та наявності можливості визначення наступної судової процедури і подальшого здійснення провадження у справі, виходячи, зокрема, з клопотання комітету кредиторів. Проте остаточна оцінка зазначених обставин надається господарським судом, який здійснює провадження у справі про банкрутство, виходячи з того, чи є можливим відновлення платоспроможності боржника без введення його ліквідаційної процедури, чи не приймалось рішення про введення ліквідаційної процедури комітетом кредиторів на шкоду більшості кредиторів членів комітету кредиторів та чи є реальна можливість відновити платоспроможність боржника через застосування до нього процедури санації за наявності інвестора, чи наявні ознаки фіктивного банкрутства, доведення до банкрутства, приховування стійкої фінансової неспроможності тощо.

Відтак, за своєю правовою природою постанова господарського суду про визнання боржника банкрутом та відкриття ліквідаційної процедури є судовим рішенням, яке повинно прийматись у цілковитій відповідності з нормами матеріального і процесуального права та фактичними обставинами справи, з достовірністю встановленими господарським судом, тобто з`ясованими шляхом дослідження та оцінки судом, належних і допустимих доказів у конкретній справі, які господарський суд оцінює за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді в судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом.

При цьому при ухваленні постанови про визнання боржника банкрутом та відкриття ліквідаційної процедури, має бути доведено факт неплатоспроможності боржника, як того вимагає стаття 205 Господарського кодексу України, відповідно до положень частини четвертої якої суб`єкт господарювання може бути оголошений банкрутом за рішенням суду, у разі неспроможності суб`єкта господарювання через недостатність його майна задовольнити вимоги кредиторів.

Тобто, враховуючи положення частини четвертої статті 205 Господарського кодексу України, визнаючи боржника банкрутом, суд має встановити його неоплатність, а саме, недостатність майна для задоволення вимог кредиторів, у зв`язку з чим при винесенні постанови про визнання боржника банкрутом та при відкритті ліквідаційної процедури суд в обов`язковому порядку повинен з`ясувати як актив, так і пасив боржника та порівняти їх дані.

Аналогічні правові висновки викладено в постанові Верховного Суду від 19.11.2020 у справі № 908/2755/19.

Верховний Суд неодноразово наголошував, що, визнаючи боржника банкрутом, суд має встановити його неплатоспроможність, тобто недостатність майна для задоволення вимог кредиторів, шляхом здійснення аналізу повноти проведених розпорядником майна заходів, які передбачені в процедурі розпорядження майном, та дослідити надані розпорядником майна належні та допустимі докази на підтвердження повноти проведення процедури розпорядження майном, зокрема, передбаченої у частині третій статті 44 Кодексу України з процедур банкрутства.

При цьому суд має з`ясувати актив і пасив боржника та співставити відомості щодо обох величин. Розмір пасиву боржника підлягає визначенню відповідно до затвердженого судом у порядку статті 47 Кодексу України з процедур банкрутства реєстру вимог кредиторів. Відомості про актив боржника має містити звіт розпорядника майна про фінансово-майновий стан боржника. Зазначений звіт має бути предметом розгляду зборів кредиторів (комітету кредиторів), які на його підставі приймають рішення клопотати про перехід до наступної судової процедури.

Однак рішення суду не може ґрунтуватися лише на клопотанні комітету кредиторів, оскільки відомості про фінансово-майновий стан боржника (актив) повинні бути предметом розгляду в судовому засіданні у справі про банкрутство.

Якщо встановлення пасиву боржника відбувається у попередньому засіданні суду, то остаточна правова оцінка активу і пасиву боржника та можливість відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом надається у підсумковому засіданні суду з огляду на перебування провадження у справі у процедурі розпорядження майном боржника. Подібні за змістом висновки викладені, зокрема, у постановах Верховного Суду від 14.04.2021 у справі № 904/1693/19, від 23.01.2020 у справі № 924/1155/18, від 08.12.2022 у справі № 908/2415/21.

Згідно протоколу засідання зборів кредиторів АТ "Науково-дослідний та проектно-конструкторський інститут гірничорудного машинобудування з дослідним заводом" від 15.06.2023 встановлено, що останніми прийнято рішення про визнання АТ "Науково-дослідний та проектно-конструкторський інститут гірничорудного машинобудування з дослідним заводом" банкрутом, відкриття ліквідаційної процедури та призначення ліквідатором арбітражного керуючого Вербицького Олексія Вікторовича.

В матеріалах справи містяться Акт контрольної перевірки інвентаризації цінностей від 13.08.2021 (т. 2, а.с. 168-245) та звіт за результатами проведення аналізу фінансово-господарської діяльності боржника станом на 30.08.2021 (т. 2, а.с. 246-250, т. 3, а.с. 1-26).

З метою виявлення та збереження майна боржника розпорядником майна направлені запити до реєстраційних органів та отримано відповіді на них.

В ході проведеної розпорядником майна інвентаризації активів боржника з`ясовано, що за боржником обліковуються основні засоби, залишкова вартість яких складає 1818 тис. грн, транспортні засоби, також на обліку підприємства знаходяться два сховища та три земельні ділянки, інших належних боржнику активів не виявлено.

За результатами проведеного аналізу фінансово-господарської діяльності встановлено показники ознак фіктивного банкрутства, доведення до банкрутства. Фінансовий стан боржника характеризується ознаками надкритичної неплатоспроможності.

Також за результатами вищевказаного аналізу, розпорядник майна Лукашук В.В. прийшов до висновків, що АТ "Науково-дослідний та проектно-конструкторський інститут гірничорудного машинобудування з дослідним заводом" є фінансово залежним, неліквідним, неприбутковим та нерентабельним. Досліджуючи поточну платоспроможність боржника, розпорядник майна дійшов до висновку, що станом на початок ІІІ кварталу 2021 року вона становить - 66 490, 00 тис. грн. Від`ємне значення показника свідчить про поточну неплатоспроможність підприємства.

Коефіцієнт забезпечення власними засобами складає -3,3 відн. од. При цьому граничне значення показника складає 0,1. Зменшення показника не дозволяє забезпечити неплатоспроможному підприємству можливість використання позасудових заходів відновлення платоспроможності. Попри такі показники, розпорядник майна вбачав можливість переорієнтації підприємства на інші ринки, а також зазначав про зростаючу тенденцію розміру активів.

При цьому, матеріали справи свідчать, що розпорядник майна звертався до Міністерства економічного розвитку і торгівлі України із запитом про надання інформації про вжиття Кабінетом міністрів України заходів для запобігання банкрутства АТ "КРИВОРІЖНДПІРУДМАШ"; щодо доцільності надання державної підтримки АТ "КРИВОРІЖНДПІРУДМАШ"; щодо розроблення заходів, спрямованих на забезпечення захисту інтересів держави і вибір оптимальних шляхів реструктуризації та погашення боргових зобов`язань АТ "КРИВОРІЖНДПІРУДМАШ"; щодо проведення аналізу фінансового стану АТ "КРИВОРІЖНДПІРУДМАШ".

Міністерство економіки України листом № 2812-11/8334 від 21.02.2022 повідомлено про те, що Законом України "Про державний бюджет України на 2022 рік" Міністерству не передбачені бюджетні асигнування на надання фінансової підтримки АТ "КРИВОРІЖНДПІРУДМАШ" та вирішення питання щодо його заборгованості; АТ "КРИВОРІЖНДПІРУДМАШ" відповідає за своїми зобов`язаннями в межах належному йому майна (пункт 4.9. розділу 4 Статуту АТ "КРИВОРІЖНДПІРУДМАШ", затвердженого наказом Мінекономіки від 11.10.2019 № 205); інформація щодо вжиття заходів Кабінетом Міністрів України стосовно запобігання банкрутства АТ "КРИВОРІЖНДПІРУДМАШ" та застосування Урядом поруки до боржника відповідно до частини п`ятої статті 96 Кодексу у Мінекономіки відсутня.

Із матеріалів справи вбачається, що процедура розпорядження майном АТ "КРИВОРІЖНДПІРУДМАШ" триває понад 170 днів, при цьому, на дату винесення судом оскаржуваного судового рішення, зборами комітету кредиторів рішення щодо схвалення плану санації та переходу до відповідної процедури прийнято не було.

Також матеріали справи містять інформацію щодо збільшення розміру заборгованості із заробітної плати, яка з 01.01.2019 виросла з 1 295 012, 56 грн до 7 350 213, 60 грн станом на 01.07.2023.

Як вірно встановлено судом першої інстанції, учасниками справи не надано доказів покращення фінансового стану підприємства станом на серпень 2023 року, більш того, матеріалами справи підтверджується його погіршення, за таких обставин колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції про наявність підстав для визнання його банкрутом і відкриття ліквідаційної процедури.

Колегія суддів відхиляє доводи скаржника стосовно того, що розпорядником майна Лінкевичем О.М. не було проведено нової інвентаризації та аналізу фінансово-господарської діяльності боржника, оскільки матеріали справи містять матеріали проведення інвентаризації майна боржника та звіт за результатами проведення аналізу фінансово-господарської діяльності боржника станом на 30.08.2021.

При цьому, Аналіз фінансово-господарського стану суб`єктів господарювання щодо наявності ознак фіктивного банкрутства, доведення до банкрутства, приховування стійкої фінансової неспроможності, незаконних дій у разі банкрутства здійснюється за період 3 (три) роки до порушення справи про банкрутство боржника.

Період звіту за результатами проведення аналізу фінансово-господарської діяльності боржника з 2018 по 2020 роки. Скаржник помилково вважає, що не строк обліковується до дати винесення постанови.

Також колегія суддів відхиляє доводи скаржника щодо неоновлення розпорядником майна даних реєстру вимог кредиторів в частині розміру заборгованості із заробітної плати, оскільки відповідно до ч. 3 ст. 44 КУзПБ розпорядник майна зобов`язаний, зокрема, вести реєстр вимог кредиторів, проте КУзПБ не передбачає оновлення даних реєстру вимог кредиторів в судовому порядку.

9. Висновки за результатами розгляду апеляційної скарги.

Відповідно до частини 1 статті 269 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права (частина 4 статті 269 Господарського процесуального кодексу України).

Відповідно до статті 276 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

За встановлених обставин справи, апеляційна скарга не підлягає задоволенню, а оскаржуване судове рішення місцевого господарського суду зміні або скасуванню.

Відповідно до статті 129 Господарського процесуального кодексу України судові витрати по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги покладаються на скаржника.

Керуючись статтями 129, 269, 275, 276, 281-283 Господарського процесуального кодексу України, апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Міністерства економіки України на постанову Господарського суду Дніпропетровської області від 21.08.2023 у справі № 904/5725/21 залишити без задоволення.

Постанову Господарського суду Дніпропетровської області від 21.08.2023 у справі № 904/5725/21 залишити без змін.

Витрати з оплати судового збору за подання апеляційної скарги віднести на Міністерство економіки України.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, порядок і строки оскарження визначені ст.ст. 286-289 Господарського процесуального кодексу України.

Повне судове рішення складено 25.03.2024.

Головуючий суддя Л.А. Коваль

Суддя В.Ф. Мороз

Суддя А.Є. Чередко