ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЛЬВІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

26.03.2024 р. Справа № 914/2140/23

Суддя Господарського суду Львівської області Гоменюк З.П., розглянувши матеріали

за зустрічним позовом Приватного акціонерного товариства Стебницьке гірничо-хімічне підприємство «Полімінерал», м. Дрогобич, м. Стебник, Львівська область

до відповідача за зустрічним позовом Воєнізованої гірничорятувальної (аварійно-рятувальної) частини Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій в Івано-Франківський області, м. Калуш, Івано-Франківська область

про визнання недійсною додаткову угоду №5 до договору на постійне та обов`язкове обслуговування №1 від 23.12.2019 року

у справі № 914/2140/23

за первісним позовом Воєнізованої гірничорятувальної (аварійно-рятувальної) частини Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій в Івано-Франківський області, м. Калуш, Івано-Франківська область

до відповідача 1 за первісним позовом Приватного акціонерного товариства «Стебницьке гірничо-хімічне підприємство «Полімінерал», м. Стебник, Львівська область

до відповідача 2 за первісним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Трейд Агро», м. Київ

про солідарне стягнення 378530,46 грн заборгованості та

за зустрічним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Трейд Агро», м. Київ

до відповідача 1 за зустрічним позовом Воєнізованої гірничорятувальної (аварійно-рятувальної) частини Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій в Івано-Франківський області, м. Калуш, Івано-Франківська область

до відповідача 2 за зустрічним позовом Приватного акціонерного товариства «Стебницьке гірничо-хімічне підприємство «Полімінерал», м. Стебник, Львівська область

про визнання недійсний договору поруки №197-11-22 від 28.11.2022 року

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Господарського суду Львівської області перебуває справа за позовом Воєнізованої гірничорятувальної (аварійно-рятувальної) частини Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій в Івано-Франківський області до відповідача 1 Приватного акціонерного товариства «Стебницьке гірничо-хімічне підприємство «Полімінерал», відповідача 2 Товариства з обмеженою відповідальністю «Трейд Агро» про стягнення заборгованості у розмірі 378530,46грн та зустрічна позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю «Трейд Агро» до відповідача 1 за зустрічним позовом Воєнізованої гірничорятувальної (аварійно-рятувальної) частини Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій в Івано-Франківський області, відповідача 2 за зустрічним позовом Приватного акціонерного товариства «Стебницьке гірничо-хімічне підприємство «Полімінерал» про визнання недійсний договору поруки №197-11-22 від 28.11.2022 року.

31.08.2023 засобами поштового зв`язку від відповідача 1 за первісним позовом надійшла зустрічна позовна заява за вих.№295 від 28.08.2023 року.

Ухвалою від 05.09.2023 суд повернув Приватному акціонерному товариству «Стебницьке гірничо-хімічне підприємство «Полімінерал» зустрічну позовну заяву та додані до неї документи.

Ухвалою від 25.09.2023 Західний апеляційний господарський суд відмовив у задоволенні клопотання Приватного акціонерного товариства «Стебницьке гірничо-хімічне підприємство «Полімінерал» про відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги та залишив таку без руху, встановивши строк для надання доказів сплати судового збору у розмірі 2684,00 грн.

Ухвалою Західного апеляційного господарського суду від 09.10.2023 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Приватного акціонерного товариства «Стебницьке гірничо-хімічне підприємство «Полімінерал» на ухвалу Господарського суду Львівської області від 05.09.2023 у справі №914/2140/23.

Ухвалою від 18.10.2023, занесеною до протоколу судового засідання від 18.10.2023, суд зупинив провадження у справі №914/2140/23 до повернення матеріалів до Господарського суду Львівської області та супровідним листом від 31.10.2023 №914/2140/23/1/23 скерував на адресу Західного апеляційного господарського суду матеріали справи №914/2140/23.

Постановою Західного апеляційного господарського суду від 29.02.2024 апеляційна скарга Приватного акціонерного товариства «Стебницьке гірничо-хімічне підприємство «Полімінерал» задоволена, ухвала Господарського суду Львівської області від 05.09.2023 у справі №914/2140/23 - скасована, а справа №914/2140/23 в частині розгляду зустрічної позовної заяви повернута до суду першої інстанції на стадію вирішення питання про прийняття до розгляду зустрічної позовної заяви.

Супровідним листом від 21.03.2024 за вих.№914/2140/23 Західний апеляційний господарський суд повернув матеріали справи №914/2140/23 на адресу Господарського суду Львівської області.

Вирішуючи питання про прийняття зустрічної позовної заяви до спільного розгляду із первісним позовом, судом встановлено наявність підстав для залишення її без руху, зважаючи на наступне.

Згідно із ч.ч. 1, 4, 5 ст. 180 Господарського процесуального кодексу України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 162, 164, 172, 173 цього Кодексу. До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною четвертою цієї статті, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу.

Відповідно до пункту 2 частини 3 статті 162 Господарського процесуального кодексу України, позовна заява повинна містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), вказівку на статус фізичної особи - підприємця (для фізичних осіб - підприємців); відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

18.10.2023 введено в дію положення Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами «№3200-IX від 29.06.2023».

Зазначеним законом внесено зміни до Господарського процесуального кодексу України, згідно із якими осіб, визначених частиною 6 статті 6 Господарського процесуального кодексу України, в обов`язковому порядку зобов`язано зареєструвати свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами.

Відповідно до частини 6 статті 6 Господарського процесуального кодексу України, адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Таким чином, суд зазначає позивачу про доцільність зазначити про наявність та/або відсутність електронного кабінету в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами.

Згідно з пунктом 3 частини 3 статті 162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Враховуючи викладене, суд повідомляє позивачу про те, що матеріали зустрічної позовної заяви не містять зазначення про цінну позову та/або зазначення щодо позову немайнового характеру.

Згідно з п. п. 4, 5 ч. 3 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; правові підстави позову.

Враховуючи наведене, з поданої зустрічної позовної заяви судом не вбачається, на які нормативно-правові акти покликається ПАТ Стебницьке гірничо-хімічне підприємство «Полімінерал» при зверненні до суду з позовними вимогами про визнання недійсною додаткову угоду.

Таким чином, суд повідомляє позивачу про те, що останньому необхідно належним чином обґрунтувати спосіб захисту прав та інтересів ПАТ Стебницьке гірничо-хімічне підприємство «Полімінерал» із зазначенням законодавства та правові підстави позову, на які останній покликається за захистом порушеного права.

Відповідно до п. п. 6-9 ч. 3 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява повинна містити: відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору - у випадку, якщо законом встановлений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи.

Таким чином, суд зазначає позивачу про те, що останньому необхідно зазначити про те, чи вживались заходи досудового врегулювання спору; повідомити суд про те, чи вживались заходи забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви; зазначити про наявність та/або відсутність доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою, а також зазначити про наявність оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до зустрічної позовної заяви, а також надати суду попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи.

Згідно з п. 10 ч. 3 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України, позовна заява повинна містити підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Однак, всупереч наведеному, позивач у зустрічній позовній заяві не надав такої інформації.

Зважаючи на наведені обставини, відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України, до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно ст. 1 Закону України «Про судовий збір» судовий збір це збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Частиною 2 ст. 4 цього ж Закону передбачено, що за подання до господарського суду позовної заяви: майнового характеру розмір судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; немайнового характеру розмір судового збору становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб; позовної заяви немайнового характеру 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2023 рік» було визначено, що прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2023 року дорівнює 2684,00 грн.

Проте, позивач доказів сплати судового збору суду не надав.

Однак, ПАТ Стебницьке гірничо-хімічне підприємство «Полімінерал» у прохальній частині зустрічної позовної заяви просив суд відстрочити оплату судового збору за подання такої до моменту ухвалення рішення у справі №914/2140/23.

Розглянувши подане клопотання, суд зазначає наступне.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Вказаний перелік умов відстрочення, розстрочення сплати судового збору або звільнення від його сплати є вичерпним і редакція зазначеної статті передбачає право суду з урахуванням майнового стану сторони відстрочити сплату судового збору за наявності викладених вище умов, а не лише виходячи з майнового стану сторони.

Однак, наявність передбачених ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» умов, за яких суд враховуючи майновий стан сторони, може звільнити її від сплати судового збору, відповідачем у клопотанні про відстрочення сплати судового збору не наведено за змістом ст. 8 Закону України Про судовий збір умов, за наявності, яких суд відстрочує сплату судового збору.

Суд зазначає, що положеннями статті 8 Закону України «Про судовий збір» передбачено право, а не обов`язок суду щодо відстрочення сплати судового збору. При цьому таке право надається суду лише за наявності виключних обставин. Так, у законі прямо визначений вичерпний перелік осіб, яким може бути надано відстрочення та розстрочення сплати судового збору на певний строк та підстави вчинення таких дій.

Однак, позивач не є таким суб`єктом, а тому дія ч. 1 ст. 8 цього Закону на нього не поширюється.

Враховуючи викладене, суд приходить до переконання, про те що ПАТ Стебницьке гірничо-хімічне підприємство «Полімінерал» звернулось до суду у 2023 році, про що свідчить наявний у матеріалах справи витяг з протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду у справі №914/2140/23 від 31.08.2023, а відтак позивач має надати суду докази сплати судового збору у розмірі 2684,00 грн за звернення до Господарського суду Львівської області з вимогою немайнового характеру.

Згідно з ч. 1 та ч. 2 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на вищенаведене, відповідно до вказаних норм ГПК України позовну заяву слід залишити без руху, встановивши позивачеві спосіб і строк для усунення недоліків.

Керуючись статтями 2, 162, 164, 172, 173, 180, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Відмовити у задоволенні клопотання Приватного акціонерного товариства Стебницьке гірничо-хімічне підприємство «Полімінерал» про відстрочення сплати судового збору за звернення зі зустрічною позовною заявою у справі №914/2140/23.

2. Зустрічну позовну заяву Приватного акціонерного товариства Стебницьке гірничо-хімічне підприємство «Полімінерал» залишити без руху.

3. Надати Приватному акціонерному товариству Стебницьке гірничо-хімічне підприємство «Полімінерал» десятиденний строк з дня вручення цієї ухвали на усунення допущених недоліків, зазначених у мотивувальній частині цієї ухвали.

У випадку невиконання цієї ухвали у встановлений судом строк, позовна заява вважається неподаною і підлягає поверненню позивачу зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала набирає законної сили в порядку ст. 235 ГПК України та не підлягає оскарженню.

Суддя Гоменюк З.П.