УХВАЛА

м. Київ

25.03.2024Справа № 910/14861/23

Господарський суд міста Києва у складі судді Грєхової О.А., за участю секретаря судового засідання Коверги П.П., розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали господарської справи

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Прикарпатенерготрейд"

до Державного підприємства "Гарантований покупець"

третя особа без самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача Кабінет Міністрів України

про стягнення 1 315 158 321,86 грн.

за участю представників сторін: згідно протоколу судового засідання.

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Прикарпатенерготрейд" звернулось до Господарського суду міста Києва із позовними вимогами до Державного підприємства "Гарантований покупець" про стягнення 1 315 158 321,86 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані порушенням відповідачем зобов`язань за Договором про забезпечення доступності електричної енергії для побутових споживачів постачальником універсальних послуг № 2308/02/21 від 15.09.2021, в частині здійснення розрахунків.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 22.09.2023 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі, поставлено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 23.10.2023.

13.10.2023 представником відповідача подано відзив на позовну заяву.

16.10.2023 представником позивача подано клопотання про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

23.10.2023 представником позивача подано заяву про зменшення розміру позовних вимог.

У судове засідання 23.10.2023 представники сторін з`явились.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 46 ГПК України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог - до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Дослідивши надану позивачем заяву про зменшення розміру позовних вимог, суд визнає її такою, що подана з дотриманням приписів чинного процесуального законодавства, зокрема положень ч. 5. ст. 46, ст. 170 ГПК України, тому, суд приймає до розгляду заяву позивача та визначає ціну позову з її урахуванням.

За результатами судового засідання судом оголошено перерву до 20.11.2023.

23.10.2023 представником позивача подано відповідь на відзив.

14.11.2023 представником позивача подано клопотання про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

16.11.2023 представником позивача відповідача подано заперечення на відповідь на відзив.

17.11.2023 представником відповідача подано клопотання про закриття провадження у справі в частині та клопотання про залучення до участі у справі третьої особи.

У судове засідання 20.11.2023 представники сторін з`явились

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 20.11.2023 залучено до участі у справі в якості третьої особи без самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача Кабінет Міністрів України, підготовче засідання відкладено на 18.12.2023.

21.11.2023 представником відповідача подано клопотання про долучення документів до матеріалів справи.

23.11.2023 представником позивача подано клопотання про долучення документів до матеріалів справи.

11.12.2023 представником позивача подано клопотання про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

13.11.2023 представником позивача подано клопотання про продовження строку на подання відповіді на пояснення третьої особи.

04.12.2023 представником відповідача подано клопотання про зменшення пені, 3% річних та інфляційних втрат.

05.12.2023 представником третьої особи подано письмові пояснення.

18.12.2023 представником позивача подано клопотання про стягнення з відповідача судових витрат у повному обсязі відповідно до ч. 3 ст. 130 ГПК України.

У судове засідання 18.12.2023 представники сторін з`явились, представник третьої особи не з`явився

За результатами судового засідання судом постановлено ухвали про продовження позивачу строку до 25.12.2023 для подання відповіді на пояснення третьої особи та про відкладення підготовчого судового засідання до 22.01.2024, які занесено до протоколу судового засідання.

25.12.2023 представником позивача подано відповідь на пояснення третьої особи.

28.12.2023 представником позивача подано клопотання про долучення документів до матеріалів справи.

19.01.2024 представником позивача подано клопотання про проведення судового засідання за відсутності представника позивача.

У судове засідання 22.01.2024 представник відповідача з`явився, інші учасники справи не з`явились.

За результатами судового засідання судом постановлено ухвалу про відкладення підготовчого засідання до 26.02.2024, яку занесено до протоколу судового засідання.

21.02.2024 представником позивача подано клопотання про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції..

У судове засідання 26.02.2024 представники сторін з`явились, представник третьої особи не з`явився.

За результатами судового засідання судом постановлено ухвалу про відкладення підготовчого засідання до 25.03.2024, яку занесено до протоколу судового засідання.

За результатами судового засідання судом оголошено перерву до 25.03.2024.

19.03.2024 представником позивача подано клопотання про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

25.03.2024 представником позивача подано заяву про зменшення розміру позовних вимог.

У судове засідання 25.03.2024 представники сторін з`явились, представник третьої особи не з`явився.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 46 ГПК України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог - до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Дослідивши надану позивачем заяву про зменшення розміру позовних вимог, суд визнає її такою, що подана з дотриманням приписів чинного процесуального законодавства, зокрема положень ч. 5. ст. 46, ст. 170 ГПК України, тому, суд приймає до розгляду заяву позивача та визначає ціну позову з її урахуванням.

В свою чергу, заслухавши пояснення представників сторін, суд дійшов висновку про необхідність зупинення провадження у справі до закінчення розгляду об`єднаною палатою Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду справи № 911/1359/22, з огляду на наступне.

Як вбачається з матеріалів справи, предметом спору у цій справі є в тому числі вирішення питання щодо нарахування та стягнення штрафних санкцій, передбачених договором, що укладений між учасниками ринку електричної енергії відповідно до Закону України "Про ринок електричної енергії".

Відповідач, заперечуючи проти позовних вимог зазначає із посилання на підпункту 16 пункту 1 Постанови НКРЕКП №332 від 25.02.2022 про зупинення нарахування та стягнення штрафних санкцій, передбачених договорами, що укладені відповідно до Закону України «Про ринок електричної енергії» між учасниками ринку електричної енергії до закінчення дії воєнного стану та протягом 30 днів після його припинення.

Як встановлено судом, ухвалою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду справу №911/1359/22 передано на розгляд об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду.

Підставою для передачі справи № 911/1359/22 на розгляд об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду стала необхідність відступлення від висновку Верховного Суду у справі № 922/1948/22 щодо правомірності відмови в задоволенні позову про стягнення штрафних санкцій на підставі підпункту 16 пункту 1 постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 25.02.2022 № 332.

Ухвалою об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду прийнято до розгляду справу №911/1359/22 за касаційною скаргою Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго" на рішення Господарського суду Київської області від 16.12.2022 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 27.04.2023.

Вирішуючи питання щодо подібності правовідносин, суд звертається до правового висновку Великої Палати Верховного Суду, викладеного у постанові від 12.10.2021 у справі № 233/2021/19.

Так, Велика Палата Верховного Суду у зазначеній постанові задля юридичної визначеності у застосуванні приписів процесуального закону, які зобов`язують визначати /подібність правовідносин, конкретизувала висновки Верховного Суду щодо тлумачення поняття "подібні правовідносини", що полягає у тому, що на предмет подібності слід оцінювати саме ті правовідносини, які є спірними у порівнюваних ситуаціях. Установивши учасників спірних правовідносин, об`єкт спору (які можуть не відповідати складу сторін справи та предмета позову) і зміст цих відносин (права й обов`язки сторін спору), суд має визначити, чи є певні спільні риси між спірними правовідносинами насамперед за їхнім змістом. А якщо правове регулювання цих відносин залежить від складу їх учасників або об`єкта, з приводу якого вони вступають у правовідносини, подібність слід також визначати за суб`єктним і об`єктним критеріями відповідно. Для встановлення подібності спірних правовідносин у порівнюваних ситуаціях суб`єктний склад цих відносин, предмети, підстави позовів і відповідне правове регулювання не обов`язково мають бути тотожними, тобто однаковими.

Водночас Велика Палата Верховного Суду зазначила, що термін "подібні правовідносини" може означати як такі, що мають лише певні спільні риси з іншими, так і ті, що є тотожними з ними, тобто такими самими, як інші. Таку спільність або тотожність рис слід визначати відповідно до елементів правовідносин. Із загальної теорії права відомо, що цими елементами є їх суб`єкти, об`єкти та юридичний зміст, яким є взаємні права й обов`язки цих суб`єктів. Отже, для цілей застосування приписів процесуального закону, в яких вжитий термін "подібні правовідносини" таку подібність слід оцінювати за змістовим, суб`єктним та об`єктним критеріями. З-поміж цих критеріїв змістовий (оцінювання спірних правовідносин за характером урегульованих нормами права та договорами прав і обов`язків учасників) є основним, а два інші - додатковими.

У кожному випадку порівняння правовідносин і їхнього оцінювання на предмет подібності слід насамперед визначити, які правовідносини є спірними. А тоді порівнювати права й обов`язки сторін саме цих відносин згідно з відповідним правовим регулюванням (змістовий критерій) і у разі необхідності, зумовленої цим регулюванням, - суб`єктний склад спірних правовідносин (види суб`єктів, які є сторонами спору) й об`єкти спорів.

Відповідно до п. 7 ч. 1 ст. 228 Господарського процесуального кодексу України суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадку перегляду судового рішення у подібних правовідносинах (в іншій справі) у касаційному порядку палатою, об`єднаною палатою, Великою Палатою Верховного Суду.

Згідно з п. 11 ч. 1 ст. 229 Господарського процесуального кодексу України провадження у справі зупиняється у випадку, встановленому пунктом 7 частини першої статті 228 цього Кодексу - до закінчення перегляду в касаційному порядку.

Отже, виходячи із вищевикладеного, з огляду на подібність правовідносин у цій справі із правовідносинами у справі № 911/1359/22, яка розглядається об`єднаною палатою Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду, суд дійшов висновку, що з метою дотримання єдності судової практики наявні підстави для зупинення провадження у даній справі до закінчення перегляду в касаційному порядку об`єднаною палатою Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду справи №911/1359/22.

Аналогічна правова позиція викладена в ухвалах Верховного Суду від 21.11.2023 у справі № 905/481/22, від 22.11.2023 у справі № 908/817/22, від 05.12.2023 у справі № 910/1925/23, від 05.12.2023 у справі № 910/4278/23, від 08.01.2024 у справі № 904/2812/22, від 29.02.2024 у справі 914/1122/23 та постанові Верховного Суду від 28.02.2024 у справі № 904/738/23

Керуючись ст. ст. 228, 229, 234 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва

УХВАЛИВ:

1. Зупинити провадження у справі №910/14861/23 до закінчення розгляду об`єднаною палатою Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду справи № 911/1359/22.

2. Згідно з ч. 1 ст. 235 Господарського процесуального кодексу України дана ухвала набирає законної сили негайно після її оголошення та відповідно до Господарського процесуального кодексу України може бути оскаржена в апеляційному порядку до Північного апеляційного господарського суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 10 днів з дня її складення повного тексту.

Повний текст ухвали складено: 25.03.2024.

Суддя О.А. Грєхова