ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ДОНЕЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
_____________________________________________________________________________
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

19.03.2024р. Справа №905/1742/23

Господарський суд Донецької області, у складі судді Демідової П.В., при секретарі судового засідання Курило Є.П., розглянувши в судовому засіданні матеріали справи №905/1742/23

за позовом: Заступника керівника Донецької обласної прокуратури, м.Маріуполь, Донецька область, в інтересах держави в особі Східного офісу Державної аудиторської служби України, м.Дніпро,

до відповідача-1: Комунального підприємства «Компанія «Вода Донбасу», м.Маріуполь, Донецька область, в особі Покровського регіонального виробничого управління Комунального підприємства «Компанія «Вода Донбасу», м.Покровськ, Донецька область,

до відповідача-2: Товариства з обмеженою відповідальністю «Хімреагент», м.Дніпро

про припинення правовідносин за нікчемним правочином, -

За участю представників сторін:

прокурор: Лахтюк Л.В. - прокурор (на підставі посвідчення);

від відповідача 1: не з`явився;

від відповідача 2: не з`явився.

СУТЬ СПРАВИ:

Заступник керівника Донецької обласної прокуратури в інтересах держави в особі Східного офісу Державної аудиторської служби України, звернувся до Господарського суду Донецької області, з позовом, до відповідачів Комунального підприємства «Компанія «Вода Донбасу» в особі Покровського регіонального виробничого управління Комунального підприємства «Компанія «Вода Донбасу та Товариства з обмеженою відповідальністю «Хімреагент» про припинення правовідносин за нікчемним правочином.

В обґрунтування позовних вимог прокурор посилається на те, що укладений між відповідачами договір про закупівлю, укладений з порушенням п.5 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою Кабінету Міністрів України №1178 від 12 жовтня 2022, у зв`язку з чим є нікчемним, що є підставою для припинення правовідносин.

Обґрунтовуючи своїх вимоги, прокурор посилається на загрозу порушення інтересів держави, які полягають у забезпеченні ефективного використання бюджетних коштів і порушення порядку проведення публічних закупівель. Щодо визначення позивачем по справі Східного офісу Державної аудиторської служби України, то прокурор зазначив, що саме цей орган здійснює фінансовий контроль за дотримання законодавства про державні закупівлі у формі моніторингу, однак Службою не вжито належних заходів з метою самостійного захисту інтересів держави в суді. За змістом частини 3 статті 4 ГПК України до господарського суду у справах, віднесених законом до його юрисдикції, мають право звертатися також особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

За змістом частин 3-5 статті 53 ГПК України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами.

Частиною 4 статті 53 ГПК України передбачено, що прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Питання представництва інтересів держави прокурором у суді врегульовано у статті 23 Закону України від 14 жовтня 2014 року № 1697-VII Про прокуратуру. Ця стаття визначає, що представництво прокурором держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів держави, у випадках та порядку, встановлених законом (частина перша). Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження (далі - компетентний орган), а також у разі відсутності такого органу (частина третя). Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень.

Звертаючись до правової позиції Великої Палати Верховного Суду, викладеній у постанові від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18, суд зазначає, що системне тлумачення положень статті 53 ГПК України та статті 23 Закону України "Про прокуратуру" дозволяє дійти висновку, що прокурор здійснює представництво у суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави у двох випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати такий захист у спірних правовідносинах; 2) якщо немає органу державної влади, органу місцевого самоврядування чи іншого суб`єкта владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах.

Прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва.

Звертаючись до відповідного компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.

Якщо прокурору відомо причини не звернення компетентним органом самостійно до суду із позовом за захистом інтересів держави, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові, (правові висновки Великої Палати Верховного Суду, викладені у пунктах 38-40, 42, 43 постанови від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18).

Законом України Про публічні закупівлі встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування при здійсненні закупівель товарів, робіт та послуг зобов`язані дотримуватися принципів здійснення публічних закупівель, установлених цим Законом.

Правовідносини, пов`язані з використанням бюджетних коштів, становлять суспільний інтерес, а незаконність (якщо така буде встановлена) рішення комітету та договору про закупівлю, на підставі яких ці кошти витрачаються, такому суспільному інтересу не відповідають.

Отже, звертаючись до суду з позовом, який випливає з обставин, які свідчать про порушення Закону України "Про публічні закупівлі", які призводять до недосягнення мети Закону та проведення публічної закупівлі із порушенням його вимог можуть бути підставою для висновку про загрозу порушення економічних інтересів держави внаслідок укладення незаконного правочину, чим завдається шкода інтересам держави у вигляді незаконних витрат.

Таким чином, у зазначеному випадку може бути як державний, так і суспільний інтерес.

Моніторинг закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю). Положенням про Державну аудиторську службу України, яке зареєстроване постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 №43, передбачено, що Державна аудиторська служба є центральним органом виконавчої влади, який забезпечує реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю, відповідно до покладених на неї завдань здійснює державний фінансовий контроль за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, дотриманням законодавства про державні закупівлі.

Відповідно до вказаного Положення, Державна аудиторська служба України вживає в установленому порядку заходів до усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства та притягнення до відповідальності винних осіб, зокрема звертається до суду в інтересах держави у разі незабезпечення виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів.

Управління Східного офісу Державної аудиторської служби у своєму листі №040525-17/5506-2023 від 14.11.2023 зазначило, що норми статті 8 Закону України Про публічні закупівлі не передбачають вжиття таких заходів як звернення органами державного фінансового контролю до суду чи звернення до інших правоохоронних органів щодо спонукання до вчинення певний дій.

Згідно з п.3 ч.4 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України №43 від 03.02.2016 (зі змінами та доповненнями) Держаудитслужба відповідно до покладених на неї завдань реалізує державний фінансовий контроль через здійснення державного фінансового аудиту; перевірки закупівель; інспектування (ревізії); моніторингу закупівель.

Статтею 5 Закону України Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні передбачено, що контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України "Про публічні закупівлі", проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.

Порядок та підстави проведення органом державного фінансового контролю перевірок закупівель встановлюється Кабінетом Міністрів України. Так, Постановою КМУ від 1 серпня 2013 р. № 631 затверджено Порядок проведення перевірок закупівель Державною аудиторською службою, її міжрегіональними територіальними органами, за змістом якого перевірки закупівель проводяться за письмовим рішенням керівника органу державного фінансового контролю або його заступника за наявності виникнення потреби у документальній та фактичній перевірці питань, які не можуть бути перевірені під час моніторингу процедури закупівлі, а саме укладення договору (договорів) до/без проведення процедур закупівель/спрощених закупівель відповідно до вимог законодавства.

За змістом норм ст.3 Закону України Про публічні закупівлі укладення договору без використання електронної системи закупівель підпадає під сферу дії Закону України Про публічні закупівлі.

Управліннями проведено моніторинг закупівлі, за результатами якого складено висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2023-09-23-000091-a від 02.11.2023, відповідно до якого встановлено порушення пункту 5, підпункту 2 пункту 13 Особливостей (в редакції яка діяла на дату укладання договору) та пункту 1 частини першої статті 43 Закону та зобов`язано здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень в установленому законодавством порядку, проте в умовах неусунення замовником виявлених порушень, ним не вжито всіх належних заходів з метою усунення порушень законодавства, у зв`язку з чим прокурор процесуально правомірно подав зазначений позов в інтересах держави в особі Східного офісу Державної аудиторської служби України та представництво прокурора в межах справи №905/1742/23 відповідає вимогам Закону України "Про прокуратуру" та ГПК України.

Господарський суд ухвалою від 03.01.2024 прийняв позовну заяву до розгляду та відкрив провадження у справі 905/1742/23, визначив здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження; підготовче засідання призначив на 30.01.2024 року.

09.01.2024 від Управління Східного офісу Державної аудиторської служби України в Донецькій області через підсистему «Електронний суд» надійшли пояснення №040525-17/34-2024 від 05.01.2024, в яких він зазначає, що відповідач-1 не знаходився на території активних бойових дій і не мав підстав проводити публічні закупівлі без відкритих торгів, що підтверджено результатами моніторингу зафіксованого у висновку про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2023-09-23-000091-a від 02.11.2023, у зв`язку з чим укладений договір є нікчемним.

16.01.2024 від відповідача-2 через підсистему «Електронний суд» надійшов відзив на позовну заяву, в якому він просить відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі посилаючись на те, що прокурором не доведено, що в разі припинення правовідносин за нікчемним договором майнові права особи, в інтересах якої подано позов, буде захищено та відновлено; до того ж, оскільки недійсний правочин не створює юридичних наслідків, вимога щодо припинення зобов`язань є неналежним та неефективним способом захисту порушених прав.

19.01.2024 від відповідача-1 до суду надійшов відзив на позовну заяву №0.02/21 від 18.01.2024, в якому він просить відмовити у задоволенні позовних вимог в повному обсязі посилаючись на те, що виробничі дільниці Покровського регіонального виробничого управління Комунального підприємства «Компанія «Вода Донбасу» знаходяться на території Мар`їнської міської територіальної громади та Очеретинської селищної територіальної громади, які відповідно до Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією, затвердженого Наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 22.12.2022 №309, є територіями активних бойових дій; підприємство відповідача-1 є критично важливою організацією для функціонування економіки та забезпечення життєдіяльності населення в особливий період на території Донецької області; у разі розірвання договору з відповідачем-2 у компанії буде відсутня можливість проводити відповідне знезараження та очистку води, що призведе до екологічної катастрофи у Донецькому регіоні, у зв`язку з чим наслідки припинення зобов`язань є непропорційними з виявленими недоліками.

Господарський суд ухвалою від 30.01.2024 відклав підготовче засідання на 27.02.2024 року.

07.02.2024 від позивача через підсистему «Електронний суд» надійшла відповідь на відзив відповідача-1 №040525-17/396-2024 від 05.04.2024, в якому позивач не погоджується з доводами відповідача-1, викладеними у відзиві з огляду на те, що: виробничі одиниці Управління, відповідно до ст.66 ГК України є майном підприємства та не можуть виступати у якості замовників закупівлі відповідно до вимог закону; Закон України «Про публічні закупівлі» містить пряму заборону на укладення договорів до/без проведення процедур закупівель, що робить укладання договору неможливим, внаслідок чого у разі дотримання відповідачами вимог вказаного закону відносини між ними взагалі б не виникли.

13.02.2024 від Заступника керівника Донецької обласної прокуратури через підсистему «Електронний суд» надійшли наступні документи:

- відповідь на відзив відповідача-1, в якій вона просить не враховувати доводи відповідача-1 посилаючись на те, що його відокремлений підрозділ не перебуває на території активних бойових дій, у зв`язку з чим підстави для незастосування відкритих торгів відсутні; юридично відповідач-1 проводив закупівлю у м.Покровську, а фактично у м.Одесі, про що свідчать данні IP-адреси завантажених ним на веб-порталі «Прозорро» документів; віднесення підприємства до критично важливих в особливий період на території Донецької області не передбачено Особливостями здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою Кабінету Міністрів України №1178 від 12 жовтня 2022, в якості підстави для укладення договорів про закупівлю без проведення відповідних торгів.

-відповідь на відзив відповідача-2, в якій прокурор просить не брати до уваги, викладені у відзиві доводи, з наступних підстав: КП «Компанія «Вода Донбасу» не визнає нікчемності укладеного договору, що, в свою чергу, свідчить про наявність ризиків порушення державних інтересів у виді витрачання бюджетних коштів; враховуючи, що договір є нікчемним, а сторони договору помилково вважають, що між ними існують права та обов`язки, які виникли підставі вказаного договору і у подальшому вони планують їх використовувати у прокурора наявні всі необхідні підстави для застосування такого ефективного способу захисту, як припинення правовідносин.

Господарський суд ухвалою від 27.02.2024 закрив підготовче провадження та призначив розгляд справи по суті на 19.03.2024 року.

11.03.2024 від Заступника керівника Донецької обласної прокуратури через підсистему «Електронний суд» надійшло клопотання про витребування доказів.

Прокурор в судове засідання з`явився, підтримав заявлені позовні вимоги та наполягав на їх задоволенні.

Представник позивача та відповідачів в судове засідання не з`явились, про дату та час розгляду справи сторони були повідомлені шляхом направлення ухвали суду від 27.02.2024 до електронних кабінетів, та відповідно до довідок, сформованих у системі «Діловодство спеціалізованого суду» ухвала доставлена до електронних кабінетів сторін 05.03.2024.

Згідно з п.2 ч.6 ст.242 ГПК України днем вручення судового рішення є день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення до електронного кабінету особи.

Отже, враховуючи доставлення сторонам копії ухвали суду через сервіс електронного кабінету, що підтверджується відповідними довідками, сторони є такими, що належним чином повідомлені про розгляд справи.

Розглянувши клопотання Заступника керівника Донецької обласної прокуратури про витребування доказів судом встановлено наступне.

В поданому клопотанні прокурор просить: 1)повернутись до стадії підготовчого судового засідання з метою вирішення питання про витребування та долучення до матеріалів доказів щодо виконання або невиконання договору №23-102 від 21.09.2023; 2)витребувати у КП «Вода Донбасу» та ТОВ «Хімреагент» докази щодо поставки товару за договором №23-102 від 21.09.2023.

Обґрунтовуючи подане клопотання прокурор зазначає, що необхідність у витребуванні доказів поставки предмета договору та його оплати, виконання умов договору або спростування цих відомостей обумовлена різними позиціями відповідачів, викладених у відзивах, щодо виконання договору та відповідно до практики Верховного суду, зокрема у постановах від 16.12.2021 у справі №910/7103/21, від 26.01.2022 у справі №907/651/18, враховуючи певні обставини суди можуть прийняти рішення про повернення до стадії підготовчого провадження задля вчинення процесуальних дій, які можуть бути реалізовані лише на цій стадії.

В зазначеній постановах Верховний суд, зокрема, зазначає про можливість повернення до стадії підготовчого провадження після його закриття, у випадку якщо судом встановлено замовчування важливого питання, яке мало б бути вирішено саме на стадії підготовчого провадження, крім того обставини такого повернення мають бути вагомими.

Тобто, виходячи з зазначеного, суд після закриття підготовчого провадження у справі може повернутись до стадії підготовчого провадження за наявності обставин, які мали місце проте не дослідженні з тих чи інших причин під час підготовчого провадження у справі, натомість необхідність такого повернення в межах даної справи обумовлена поданням прокурором клопотання про витребування доказів виконання/невиконання договору, правовідносини щодо якого він просить суд припинити. Прокурор зазначає, що подання зазначеного клопотання обумовлено різними позиціями відповідачів щодо виконання договору, при цьому він ніяким чином не обґрунтовує, яке значення має встановлення вказаних обставин для справи, враховуючи, що предметом позову є припинення правовідносин за означеним договором. Створення для прокурора "особливих" умов за відсутності будь яких процесуальних виправдувань, ставить під загрозу принципи рівності, змагальності та пропорційності.

Суд зауважує, що реалізація сторонами своїх прав та обов`язків обумовлена відповідними процесуальними строками, повернення до стадії підготовчого провадження не може бути зумовлена бажанням сторони використати надане законом право поза межами таких строків за відсутності об`єктивних обставин, та доказів в їх підтвердження, які підлягають дослідженню судом.

З огляду на зазначене, суд не вбачає підстав для повернення до стадії підготовчого судового засідання з метою вирішення питання про витребування доказів, у зв`язку з чим відмовляє у задоволенні клопотання Заступника керівника Донецької обласної прокуратури від 11.03.2024.

Заслухавши в судовому засіданні прокурора, з`ясувавши фактичні обставини справи, докази на їх підтвердження, виходячи з фактів, встановлених у процесі розгляду справи, суд,-

ВСТАНОВИВ:

21.09.2023 між Товариством з обмеженою відповідальністю «Хімреагент» (постачальник, відповідач-2) та Комунальним підприємством «Компанія «Вода Донбасу» в особі директора Покровського регіонального виробничого управління Комунального підприємства «Компанія «Вода Донбасу» (покупець, відповідач-1) укладено договір поставки №23-102.

Умови цього договору визначаються відповідно до положень Цивільного кодексу України, Господарського кодексу України та Закону України «Про публічні закупівлі» №922-VII від 25 грудня 2015 року (у редакції Закону №114-ІХ від 19.09.2019) (далі - Закон) із урахуванням положень Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 №1178 (надалі - Особливості).

Відповідно до п.п.1.1, 1.2 договору, постачальник зобов`язується передати товар покупцеві, а покупець зобов`язується прийняти і сплатити товар по найменуванню, цінам, і в кількості, вказаним в Специфікації, яка є невід`ємним додатком до цього договору (додаток №1). Предметом поставки за цим договором є визначена родовими ознаками продукція виробничо-технічного призначення реагент Pro-Oxi-HardChlorine-20 (код CPV за ДК 021:2015-24450000-3 Агрохімічна продукція), іменований надалі «Товар».

Специфікацією №1 від 21 вересня 2023 до договору передбачено, що предметом закупівлі є Pro-Oxi-HardChlorine-20 у загальній кількості 46,08т загальною вартістю 13 547 520,00 грн, з ПДВ, з розрахунку 294 000,00грн, з ПДВ за одиницю.

21.09.2023 у системі публічних закупівель «Прозорро» Комунальним підприємством «Компанія «Вода Донбасу» опубліковано звіт про договір про закупівлю, укладений без використання системи закупівель UA-2023-09-23-000091-a.

Згідно з обґрунтування підстави для здійснення закупівлі згідно з підпунктом 2 пункту 13 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 №1178, долученого до тендерної документації, Комунальним підприємством «Компанія «Вода Донбасу» зазначено, що Покровське РВУ КП «Компанія «Вода Донбасу» перебуває в зоні проведення активних бойових дій, що підтверджується витягом з Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією, затвердженого наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України №309 від 22.12.2022 станом на 21.09.2023.

Наказом Управління Східного офісу Держаудитслужби в Донецькій області від 12.10.2023 №35-з «Про початок моніторингу закупівель» почато моніторинг закупівлі Комунального підприємства «Компанія «Вода Донбасу» UA-2023-09-23-000091-a 23.09.2023, у зв`язку з виявленими органом державного фінансового контролю ознаками порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель

За результатами проведеного моніторингу Управлінням Східного офісу Держаудитслужби в Донецькій області складено висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2023-09-23-000091-a від 02.11.2023, відповідно до якого встановлено порушення пункту 5, підпункту 2 пункту 13 Особливостей (в редакції яка діяла на дату укладання договору) та пункту 1 частини першої статті 43 Закону; зобов`язано здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень в установленому законодавством порядку, зокрема, шляхом припинення зобов`язань за договором з дотриманням вимог Цивільного та Господарського кодексів, забезпечити недопущення таких порушень в подальшому та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

Донецька обласна прокуратура звернулась до Управління Східного офісу Держаудитслужби в Донецькій області з листом від 09.11.2023 №15/2-190вих-23, в якому просила повідомити чи буде звертатись Управління до суду з позовом про визнання недійсними договорів закупівлі та вживати заходів щодо притягнення винних осіб до відповідальності.

У відповідь на вказаний лист Управління Східного офісу Держаудитслужби в Донецькій області повідомило Донецьку обласну прокуратуру, що норми статті 8 Закону України Про публічні закупівлі не передбачають вжиття таких заходів як звернення органами державного фінансового контролю до суду чи звернення до інших правоохоронних органів щодо спонукання до вчинення певний дій (лист №040525-17/5506-2023 від 14.11.2023).

Державне підприємство «Прозорро», на лист Донецької обласної прокуратури від 15.11.2023 р. № 15/2-192вих-23, повідомив, що у процедурі закупівлі UA-2023-09-23-000091-a замовник процедури закупівлі КП «Компанія «Вода Донбасу» подавав документи стосовно процедури закупівлі з авторизованого електронного майданчика zakupki.prom.ua.

В доповнені до листа №040525-17/5506-2023 від 14.11.2023 Управління Східного офісу Держаудитслужби в Донецькій області повідомило Донецьку обласну прокуратуру стосовно ІР-адрес по кожній закупівлі, з яких уповноважені особи Комунального підприємства «Компанія «Вода Донбасу» завантажували інформацію та документи до веб-порталу Прозорро (лист №040525-17/5721-2023 від 14.12.2023). До вказаного листа долучено лист Товариства з обмеженою відповідальністю «Закупівлі.Пром» від 07 грудня 2023 року №07/12/ZK-1325 з додатками.

Донецька обласна прокуратура звернулась до Управління Східного офісу Держаудитслужби в Донецькій області з листом від 22.12.2023 №15/2-283вих-23, в якому повідомила про встановлення підстав для представництва інтересів держави в особі Східного офісу Держаудитслужби та пред`явлення позовної заяви до Комунального підприємства «Компанія «Вода Донбасу» в особі Покровського регіонального виробничого управління Комунального підприємства «Компанія «Вода Донбасу та Товариства з обмеженою відповідальністю «Хімреагент» про припинення правовідносин за нікчемним правочином, до суду.

Укладення відповідачами договору про закупівлю без проведення електронних торгів, з порушенням п.5 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою Кабінету Міністрів України №1178 від 12 жовтня 2022, свідчить про нікчемність договору, порушує інтереси держави в сфері бюджетних відносин, та є підставою для припинення правовідносин, у зв`язку з чим прокурор звернувся з позовом до суду.

Дослідивши матеріали справи на підставі приписів чинного законодавства, суд виходить з наступного.

Відповідно до п.6 ч.1 ст.1 Закону України «Про публічні закупівлі», договір про закупівлю - господарський договір, що укладається між замовником і учасником за результатами проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі та передбачає платне надання послуг, виконання робіт або придбання товару.

Згідно з ч.1 ст.41 Закон України «Про публічні закупівлі» договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного та Господарського кодексів України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.

Пунктом 37 Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про публічні закупівлі» установлено, що на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування особливості здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених цим Законом, визначаються Кабінетом Міністрів України із забезпеченням захищеності таких замовників від воєнних загроз.

Постановою Кабінету Міністрів України №1178 від 12 жовтня 2022, затверджено Особливості здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України Про публічні закупівлі, на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування.

Відповідно до п.5 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України Про публічні закупівлі, на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України №1178 від 12 жовтня 2022, у редакції змін станом на дату укладення договору (далі Особливості) забороняється придбання замовниками товарів, робіт і послуг до/без проведення процедури закупівлі відкриті торги/використання електронного каталогу (у разі закупівлі товару), визначеної цими особливостями, та укладення договорів про закупівлю, які передбачають оплату замовником товарів, робіт і послуг до/без проведення процедури закупівлі відкриті торги/використання електронного каталогу (у разі закупівлі товару), визначеної цими особливостями (крім випадків, передбачених пунктами 9 і 13 цих особливостей).

Пунктом 13 Особливостей, передбачено, що придбання замовниками товарів і послуг (крім послуг з поточного ремонту), вартість яких становить або перевищує 100 тис. гривень, послуг з поточного ремонту, вартість яких становить або перевищує 200 тис. гривень, робіт, вартість яких становить або перевищує 1,5 млн. гривень, може здійснюватися шляхом укладення договору про закупівлю без застосування відкритих торгів та/або електронного каталогу для закупівлі товару у разі, коли, зокрема замовник або його відокремлений підрозділ, що здійснює закупівлю згідно з абзацом другим пункту 15 цих особливостей, перебуває на території активних бойових дій, які не були завершені на дату укладення договору про закупівлю.

За результатами закупівлі, здійсненої відповідно до цього пункту, замовники оприлюднюють в електронній системі закупівель звіт про договір про закупівлю, укладений без використання електронної системи закупівель, відповідно до пункту 3-8 розділу X Прикінцеві та перехідні положення Закону.

У разі укладення договору про закупівлю відповідно до цього пункту замовник разом із звітом про договір про закупівлю, укладений без використання електронної системи закупівель, оприлюднює в електронній системі закупівель договір про закупівлю та додатки до нього, а також обґрунтування підстави для здійснення замовником закупівлі відповідно до цього пункту. Обґрунтування у вигляді розпорядчого рішення замовника або іншого документа готується уповноваженою особою або іншою службовою (посадовою) особою замовника та погоджується (затверджується) керівником замовника або іншою особою, визначеною керівником замовника.

Виходячи з викладених положень, замовник має право на придбання товарів та послуг, зокрема, сума яких перевищує 1,5 млн. гривень без застосування відкритих торгів, за умови його перебування або перебування його відокремленого підрозділу, що здійснює закупівлю, на території активних бойових дій, які тривають на дату укладення договору, при цьому відповідний договір підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель, разом зі звітом про його укладення та обґрунтуванням підстави не проведення торгів.

З наданих документів вбачається, що в обґрунтування підстави для здійснення закупівлі згідно з підпунктом 2 пункту 13 Особливостей відповідач зазначив, що Покровське РВУ КП «Компанія «Вода Донбасу» знаходиться за адресою: 85307, Донецька область, м.Покровськ, вул.Захисників України, 11, та перебуває в зоні проведення активних бойових дій, що підтверджується витягом з Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією, затвердженого наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України №309 від 22.12.2022 станом на 21.09.2023.

Відповідно до Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією, затвердженого наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України №309 від 22.12.2022 Покровська міська територіальна громада з 24.02.2022 є територією можливих бойових дій.

Отже, враховуючи, що місце перебування відокремленого підрозділу Покровське РВУ КП «Компанія «Вода Донбасу» є місто Покровськ, яке не належить до території активний бойових дій, укладення договору без застосування відкритих торгів на вказаній підставі є неправомірним.

Посилання відповідача-1 на те, що виробничі дільниці Покровського регіонального виробничого управління Комунального підприємства «Компанія «Вода Донбасу» знаходяться на території Мар`їнської міської територіальної громади та Очеретинської селищної територіальної громади, які є територіями активних бойових дій є безпідставними, оскільки в Законі України «Про публічні закупівлі» чітко визначено про перебування на території активних дій саме замовника або його відокремленого підрозділу, а не виробничих дільниць та підрозділів, які за своєю суттю є майном підприємства.

До того ж, обґрунтовуючи підставу для здійснення закупівлі без використання відкритих торгів відповідач-1 виключно зазначив, що саме Покровське РВУ КП «Компанія «Вода Донбасу» перебуває на території активних бойових, що безпосередньо стало підставою для укладення договору, що також спростовує, викладені ним доводи.

Відповідач-1, у поданому відзиві зазначає, що він є критично важливою організацією для функціонування економіки та забезпечення життєдіяльності населення в особливий період на території Донецької області, проте вказане, відповідно до Особливостей, не є підставою для укладення договору без застосування відкритих торгів.

Також, суд не приймає доводи прокурора щодо проведення закупівлі у м.Одеса, у зв`язку з завантаженням документів з ІР- адреси сервера у м.Одеса, оскільки, зміна ІР-адреси може відбуватись в умовах дистанційної роботи відповідального працівника юридичної особи. ІР-адреса - це унікальний числовий ідентифікатор мережевого рівня, що використовується для адресації комп`ютерів чи пристроїв у мережах, які побудовані з використанням стека протоколів TCP/IP. Вказаний числовий ідентифікатор може бути змінений за допомогою різноманітних програм, зокрема віртуальних приватних мереж та проксі серверів, проте вказане не свідчить про зміну місцезнаходження юридичної особи, яка використовує відповідну ІР-адресу та як наслідок не може бути доказом в підтвердження перебування у місці IP-адреси.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.43 Закону України «Про публічні закупівлі» договір про закупівлю є нікчемним у разі, якщо замовник уклав договір про закупівлю до/без проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі згідно з вимогами цього Закону.

Відповідачі уклали договір поставки №23-102 від 21.09.2023 без проведення процедури закупівлі, посилаючись на підпункт 2 пункту 13 Особливостей, у зв`язку з перебуванням відокремленого підрозділу відповідача-1 на території активний бойових дій, проте, як встановлено судом, відокремлений підрозділ відповідач-1 знаходиться на території можливих бойових дій, що свідчить про відсутність підстав для укладення договору без проведення процедури закупівлі та як наслідок укладений між відповідачами договір є недійсним в силу закону.

Прокурор у поданому позові зазначає, що оскільки договір недійсним в силу закону, а сторони помилково вважають, що між ними існують права та обов`язки, які виникли на його підставі, ефективним способом захисту інтересів держави є припинення правовідносин, які виникли між сторонами.

За змістом норми ст.216 ЦК України недійсний правочин не створює для сторін тих прав і обов`язків, які він мав створювати, а породжує лише передбачені законом наслідки, пов`язані з його недійсністю.

Отже, оскільки недійсний правочин не створює для сторін прав та обов`язків, незалежно від їх думки, правовідносини між сторонами на підставі нікчемного договору не виникають, а тому не можуть бути припинені.

За змістом позиції Верховного Суду, застосування будь-якого способу захисту цивільного права та інтересу має бути об`єктивно виправданим та обґрунтованим. Це означає, що: застосування судом способу захисту, обраного позивачем, повинно реально відновлювати його наявне суб`єктивне право, яке порушене, оспорюється або не визнається; обраний спосіб захисту повинен відповідати характеру правопорушення; застосування обраного способу захисту має відповідати цілям судочинства; застосування обраного способу захисту не повинно суперечити принципам верховенства права та процесуальної економії, зокрема не повинно спонукати позивача знову звертатися за захистом до суду (див. постанови Великої Палати Верховного Суду від 19.01.2021 у справі №916/1415/19 (пункт 6.13), від 26.01.2021 у справі № 522/1528/15-ц (пункт 82), від 08.02.2022 у справі № 209/3085/20 (пункт 24)). Спосіб захисту права є ефективним тоді, коли він забезпечуватиме поновлення порушеного права, а в разі неможливості такого поновлення гарантуватиме можливість отримати відповідну компенсацію. Тобто цей захист має бути повним і забезпечувати у такий спосіб досягнення мети правосуддя та процесуальну економію (див. постанову Великої Палати Верховного Суду від 22.09.2020 у справі № 910/3009/18 (пункт 63)).

Верховний суд підкреслює, що надаючи правову оцінку належності обраного позивачем способу захисту, суди повинні зважати й на його ефективність з погляду Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція). У § 145 рішення від 15.11.1996 у справі Чахал проти Сполученого Королівства (Chahal v. the United Kingdom, заява № 22414/93, [1996] ECHR 54) Європейський суд з прав людини (далі ЄСПЛ, Суд) зазначив, що стаття 13 Конвенції гарантує на національному рівні ефективні правові способи для здійснення прав і свобод, що передбачаються Конвенцією, незалежно від того, яким чином вони виражені в правовій системі тієї чи іншої країни.

Велика Палата Верховного Суду у своїх постановах неодноразово зазначала, що перелік способів захисту, визначений у частині 2 статті 16 ЦК України, не є вичерпним. Застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення, та спричиненим цими діяннями наслідкам (постанови від 05.06.2018 у справі №338/180/17 (пункт 57), від 11.09.2018 у справі № 905/1926/16 (пункт 40), від 30.01.2019 у справі № 569/17272/15-ц, від 11.09.2019 у справі № 487/10132/14-ц (пункт 89), від 16.06.2020 у справі № 145/2047/16-ц (пункт 7.23), від 15.09.2020 у справі № 469/1044/17).

Фактично в межах даної справи прокурор просить встановити факт припинення правовідносин між відповідачами в умовах відсутності факту їх виникнення, що не відповідає ефективності способу захисту, оскільки правовідносин між сторонами на підставі нікчемного договору не існує та в межах справи не заявлені вимоги про застосування реституції, як і не доведено факту виконання сторонами умов нікчемного правочину.

Стосовно посилання відповідача-1 на те, що у разі розірвання договору з відповідачем-2 у компанії буде відсутня можливість проводити відповідне знезараження та очистку води, що призведе до екологічної катастрофи у Донецькому регіоні, у зв`язку з чим наслідки припинення зобов`язань є непропорційними з виявленими недоліками, суд зауважує, що відповідно до встановлених обставин договір поставки №23-102 від 21.09.2023, укладений між сторонами не може бути розірваний в силу його недійсності. Відповідно до закону недійсний правочин не створює для сторін прав і обов`язків, у зв`язку з чим між відповідачами не існує правовідносин щодо виконання нікчемного правочину.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку у задоволенні позовної заяви Донецької обласної прокуратури в інтересах держави в особі Східного офісу Державної аудиторської служби України до Комунального підприємства «Компанія «Вода Донбасу» в особі Покровського регіонального виробничого управління Комунального підприємства «Компанія «Вода Донбасу та Товариства з обмеженою відповідальністю «Хімреагент» про припинення правовідносин за нікчемним правочином відмовити.

Судові витрати у відповідності до вимог ст.129 Господарського процесуального кодексу України залишаються за прокуратурою.

Керуючись ст.ст.12, 13, 74, 86, 129, 236-241 Господарського процесуального кодексу України, суд, -

ВИРІШИВ:

1.У задоволенні позовної заяви Заступника керівника Донецької обласної прокуратури в інтересах держави в особі Східного офісу Державної аудиторської служби України до Комунального підприємства «Компанія «Вода Донбасу» в особі Покровського регіонального виробничого управління Комунального підприємства «Компанія «Вода Донбасу та Товариства з обмеженою відповідальністю «Хімреагент» про припинення правовідносин за нікчемним правочином - відмовити.

2.Рішення може бути оскаржене в Східний апеляційний господарський суд протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення в порядку передбаченому розділом IV ГПК України.

Рішення прийнято, складено та підписано (вступна та резолютивна частина) у нарадчій кімнаті. Повний текст рішення складено та підписано 26.03.2024.

Суддя П.В. Демідова

Інформацію щодо руху справи можна отримати на інформаційному сайті http://www.reyestr.court.gov.ua, веб-порталі "Судова влада України" (dn.arbitr.gov.ua)