ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12.03.2024м. ХарківСправа № 922/5018/23

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Погорелової О.В

при секретарі судового засідання Іванії К.В.

розглянувши в порядку загального позовного провадження справу

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Кростінді", м. Харків
до Приватного акціонерного товариства "Кумір", м. Харків
про та за зустрічним позовом до про стягнення 637 116,68 грн Приватного акціонерного товариства "Кумір", м. Харків Товариства з обмеженою відповідальністю "Кростінді", м. Харків стягнення 1 956 895,20 грн
за участю представників учасників справи:

позивач по первісному позову (відповідач за зустрічним позовом) - Красовський В.Б.

відповідач по первісному позову (позивач за зустрічним позовом) - Докашенко Д.В.,

ВСТАНОВИВ:

Позивач, Товариство з обмеженою відповідальністю "Кростінді", звернувся до Господарського суду Харківської області з позовом до Приватного акціонерного товариства "Кумір", відповідач, в якому просив суд стягнути з відповідача на свою користь 637 116,68 грн. Судові витрати, які складаються з витрат по оплаті судового збору у розмірі 9 556,75 грн. та витрат на професійну правничу допомогу в орієнтовному розмірі 18 000,00 грн., позивач просив суд покласти на відповідача.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, ТОВ "Кострінді" вказувало на те, що 15.02.2019 між ТОВ "Кростінді" та ПрАТ "Кумір" був укладений договір оренди №15/02/19-03, за умовами якого ПрАТ "Кумір" передало ТОВ "Кострінді" в оренду приміщення, яке знаходиться у торговому центрі, а останнє зобов`язалося оплатити оренду та повернути приміщення з оренди, на умовах вказаного договору. На виконання умов договору, ТОВ "Кострінді" платіжним дорученням №11672 від 15.02.2019 перерахувало ПрАТ "Кумір" гарантійний платіж у розмірі 470 407,50 грн., що за курсом гривні до долара США, узгодженим сторонами в договорі, становить 17 250 доларів США. 31.01.2022 строк дії договору закінчився. Нового договору між сторонами укладено не було.

ТОВ "Кострінді" вказує на те, що через початок 24.02.2022 повномасштабного збройного вторгнення російської федерації на територію України і, зокрема, у м. Харків, фактично з першого дня воєнної агресії почалися активні бойові дії та масовані ракетні обстріли міста. Таким чином, з 24.02.2022 фактично припинив роботу заклад харчування "Грузія" в орендованому приміщенні. Працівники не виходили на роботу, відвідувачі не приймалися, термінали оплати на працювали. З 01.03.2022 з 08:02 год. після ракетного удару по будівлі Харківської обласної державної адміністрації та площі Свободи, що на відстані менше 200 метрів від приміщення ресторану, орендовані приміщення зазнали значних ушкоджень внаслідок дії вибухової хвилі (вибито усі вікна, пошкоджено дах, меблі всередині закладу) і сталі взагалі непридатними для використання у господарській діяльності за призначенням, згідно умов договору оренди.

Лише після того, як розпочалася деокупація Харківської області та обласний центр став зазнавати менше обстрілів, менеджмент ресторану "Грузія" та ТОВ "Кростінді" зміг повернутися у м. Харків і відразу, листом від 08.07.2022 за №08/07-22, товариство повідомило ПрАТ "Кумір" про припинення з 24.02.2022 орендних відносин за договором, запропонувало надати акт повернення приміщення, а також висловило вимогу про повернення гарантійного платежу. Не отримавши ніякої відповіді, ТОВ "Кростінді", листом від 03.08.2022 №03/08-22, повторно звернулося до ПрАТ "Кумір" з проханням надати до 15.08.2022 акти приймання-передачі приміщення та вимогою повернути гарантійний платіж. При цьому, ПрАТ "Кумір" було попереджено про те, що у випадку не надання до 15.08.2022 акту приймання-передачі приміщення, приміщення буде вважатися таким, що повернуто в належному стані відповідно до умов договору. 16.09.2022, листом №16/09-22 ПрАТ "Кумір" погодилось з ТОВ "Кростінді" щодо припинення договору оренди, однак акту приймання-передачі приміщень не надало для підписання, гарантійний платіж не повернуло. У зв`язку із не наданням ПрАТ "Кумір" акту приймання-передачі приміщення та не поверненням гарантійного платежу, 22.09.2022 листом №22/09-22 ТОВ "Кростінді" було направлено ПрАТ "Кумір" претензію з вимогою повернути гарантійний платіж, розмір якого з врахуванням умов пункту 14.6. договору, становить 637 116,68 грн. Окрім того, в претензії ТОВ "Кростінді" вкотре просило надати підписаний акт приймання-передачі приміщення. У відповіді на претензію, наданій листом від 29.09.2022 №29/09-22, ПрАТ "Кумір" вкотре погодилося щодо припинення орендних взаємовідносин, однак підписаного акту приймання-передачі приміщення так і не надало. При цьому, як вказує позивач, сторонами паралельно велися усно переговори щодо оформлення акту передачі приміщення з оренди і була домовленість щодо спільного огляду приміщення 29.09.2022. Однак, в узгоджену дату уповноважений представник ПрАТ "Кумір" не прибув, що підтверджується актом від 29.09.2022, складеним представником ТОВ "Кростінді", засвідченим підписами трьох свідків. В подальшому, сторонами було погоджено наступну дату огляду приміщення 21.10.2022. Однак особа, що прибула від ПрАТ "Кумір" (Ю.М.Татьянченко), не підтвердила документально свої повноваження на вчинення дій щодо огляду та підписання відповідних документів. Разом з тим, представником ПрАТ "Кумір" Ю.М. Татьянченко та директором ТОВ "Кростінді" М.С. Кириленко 21.10.2022 було оглянуто приміщення, складено та підписано протокол огляду приміщення №21/10-22 до договору оренди №15/02/19-03 від 15.02.2019. Проте, в день огляду приміщення - 21.10.2022 ПрАТ "Кумір" так і не було надано ТОВ "Кростінді" "Опис стану приміщення". У зв`язку з вищевказаним, 31.10.2022 листом №31/31-10-22 ТОВ "Кострінді" вкотре наголосило на недобросовісні дії ПрАТ "Кумір" та необхідності виконання зобов`язань за договором щодо оформлення прийняття приміщення. Не отримавши належним чином оформлені документи щодо приймання-передачі приміщення, ТОВ "Кростінді" листом від 02.11.2022 №01.11/0-04 направило ПрАТ "Кумір" вимогу щодо виконання обов`язку за договором в частині прийняття приміщення та підписання акту приймання-передачі. Лише 08.11.2022 листом №08/11-22 ПрАТ "Кумір" підтвердило факт прибуття представника ТОВ "Кростінді" 21.10.2022 за адресою місцезнаходження приміщення та додало копію протоколу огляду приміщення до договору оренди №15/02/19-03 від 15.02.2019 та Опис стану приміщення від 08.11.2022. Проте, як вказує ТОВ "Кростінді", опис стану приміщення, що є додатком та невід`ємною частиною протоколу огляду приміщення, датований 08.11.2022, тобто через 18 днів після здійснення огляду та підписання протоколу, що суперечить умовам п. 42.4.1. договору, зі змісту якого вбачається, що протокол огляду приміщення та опис стану приміщення мають бути складені та оформлені в один день, оскільки відповідно до п.1.1.29 договору протокол огляду приміщення є документом, підписаним сторонами, який містить опис стану приміщення. Відтак, складання опису стану приміщення через 18 днів після оформлення протоколу огляду приміщення не може засвідчувати стан приміщення на дату його огляду, оскільки за вказаний проміжок часу стан приміщення міг суттєво змінитися. Більш того, опис стану приміщення від 08.11.2022 складено відповідачем на 1 (одному) аркуші, а не 4 (чотирьох), як зазначено в протоколі огляду приміщення. Відповідно до п. 42.4.2 договору якщо на момент повернення приміщення будуть виявлені пошкодження приміщення або стан приміщення буде гірший ніж на момент передачі орендарю (з урахуванням нормального зносу), сторони після огляду приміщення зазначають виявлені недоліки (пошкодження) в протоколі огляду приміщення. У зв`язку із вищезазначеним, ТОВ "Кострінді" не погодилося підписувати надісланий ПрАТ "Кумір" опис стану приміщення від 08.11.2022, про що повідомило ПрАТ "Кумір" листом від 19.12.2022 за №19.12.22/01-22 з обґрунтуванням причин.

З огляду на те, що на дату здійснення огляду приміщення та підписання сторонами протоколу - 21.10.2022, ПрАТ "Кумір" не зафіксовано недоліків (пошкоджень) з детальним їх описом, то приміщення вважається таким, що є не гіршим ніж на момент передачі орендарю, а відтак у ПрАТ "Кумір" виник обов`язок прийняти його та підписати акт приймання-передачі. Отже, за переконанням ТОВ "Кростінді", виникнення у ПрАТ "Кумір" обов`язку з прийняття приміщення з оренди від ТОВ "Кростінді" зумовило виникнення обов`язку з повернення останньому сплаченого ним гарантійного платежу, у розмірі (з врахуванням курсу гривні до долара згідно пункту 14.6. договору), погодженому сторонами. Усі вищезазначені фактичні обставини та докази свідчать про протиправність дій ПрАТ "Кумір" з не повернення ТОВ "Кростінді" гарантійного платежу в сумі 637 116,68 грн за договором оренди №15/02/19-03 від 15.02.2019, що своєю чергою зумовило необхідність звернення ТОВ "Кростінді" за захистом свого порушеного права до суду.

Ухвалою суду від 05.12.2023 позовна заява була прийнята до розгляду, відкрито провадження у справі, постановлено про розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

26.12.2023 Приватним акціонерним товариством "Кумір" до Господарського суду Харківської області було подано зустрічну позовну заяву до Товариства з обмеженою відповідальністю "Кострінді", в якій ПрАТ "Кумір" просило суд стягнути з ТОВ "Кострінді" 1 956 895,20 грн. неустойки за договором оренди №15/02/19-03 від 15.02.2019. Судові витрати, які складаються з 29 353,44 грн судового збору та витрат на професійну правничу допомогу у розмірі 18 000,00 грн., ПрАТ "Кумір" просило суд покласти на ТОВ "Кростінді".

Ухвалою суду від 02.01.2024, судом був прийнятий зустрічний позов та об`єднаний в одне провадження для спільного розгляду з первісним позовом.

Звертаючись із зустрічним позовом до суду ПрАТ "Кумір" вказує на те, що проти задоволення первісного позову заперечує, вважає його безпідставним та необґрунтованим, вважає, що його права порушено, з огляду на наступне.

Згідно п. 14.6 договору сторони домовились, що гарантійний платіж знаходиться у орендодавця до моменту закінчення строку дії договору і підлягає поверненню орендарю по закінченню строку оренди (вказаного в п. 8.4 договору) за умови проведення повного розрахунку із орендодавцем. При належному виконанні орендарем зобов`язань сума гарантійного платежу підлягає поверненню орендарю протягом 5 банківських днів з моменту підписання сторонами акту повернення приміщення за умови відсутності будь-яких заборгованостей за цим договором. Відповідно до п. 8.4 договору строк його дії закінчився 31.01.2022. Письмового звернення (не пізніше, ніж за 3 (три) місяці до закінчення строку оренди за договором) від орендаря щодо укладення нового договору оренди до орендодавця не надходило (п. 9.2 договору). Нового договору оренди сторони не укладати. Не дивлячись на те, що строк дії договору закінчився, ТОВ "Кострінді" станом на 01.02.2023 приміщення не звільнило, як того вимагають умови договору, а продовжувало свою господарську діяльність у приміщенні. З початку повномасштабного збройного вторгнення російської федерації на територію України ТОВ "Кростінді" також жодним чином не повідомило ПрАТ "Кумір" щодо термінів звільнення приміщення. Інших звернень, листів, пропозицій, намірів від орендаря не надходило.

Вперше ТОВ "Кострінді" повідомило про намір повернути приміщення листом №08/07-22 від 08.07.2022. У відповідь на лист №08/07-22 від 08.07.2022, ПрАТ "Кумір" листом №16/09-22 від 16.09.2022 погодилося на пропозицію щодо повернення приміщення та зауважило, що відповідно до умов договору повернення приміщення орендарем орендодавцю здійснюється на підставі акту повернення приміщення, а до підписання акту повернення приміщення сторони зобов`язані підписати протокол огляду приміщення, в якому зазначаються детальний опис та характеристики приміщення. Також було запропоновано погодити дату та час зустрічі уповноважених представників підприємств з метою огляду стану приміщень та складання протоколу огляду приміщень. ПрАТ "Кумір" вказує на те, що сторонами не погоджувалась зустріч на 29.09.2023; надана орендарем до первісної позовної заяви в якості доказу копія документу "Акт ТОВ "Кростінді" про неприбуття представника ПрАТ "Кумір" для передачі приміщення" жодним чином не підтверджує домовленість сторін про таку зустріч і, тим більше, не свідчить про недобросовісність дій орендодавця; надана ТОВ "Кострінді" копія акту не може вважатись належним доказом. 28.09.2022 ПрАТ "Кумір" від ТОВ "Кострінді" отримало претензію №22/09-22 від 22.09.2022, в якій останнє вимагало повернути суму гарантійного платежу, посилаючись на те, що, у зв`язку з закінченням строку оренди, необхідність використання гарантійного платежу за своїм цільовим призначенням перестала бути необхідною, а порядок повернення приміщення, який включає підписання акту повернення приміщення, названо формальним. На зазначену претензію орендодавець надав обґрунтовану відповідь №29/09-22 від 29.09.2022, в якій зазначив, що відповідно до п. 1.1.5 договору "Гарантійний платіж" - гарантійна сума, що надається орендарем в забезпечення його зобов`язань з урахуванням положень ст. 14 даного договору. Тобто всіх зобов`язань орендаря, в тому числі і з повернення приміщення. Крім цього, орендодавцем було наголошено, що порядок повернення приміщення не є "формальним", оскільки він передбачає визначення стану майна орендодавця на момент повернення та, найголовніше, є істотною умовою договору, відповідно до ст. 284 ГК України. Згодом сторони погодили зустріч представників на об`єкті оренди на 21.10.2022. ПрАТ "Кумір" вказує на те, що сторони були пов`язані відносинами оренди одночасно за трьома договорами (площі приміщень відповідно складають 575 кв.м., 402 кв.м., 20,4 кв.м.), тому предметом зустрічі був огляд всіх орендованих відповідачем приміщень. Загальна площа орендованих відповідачем приміщень складала 997,4 кв.м. На зазначеній зустрічі сторонам не вдалося досягти її мети та представники сторін дійшли висновку, що скласти опис стану приміщень їм не вдасться, враховуючи велику площу приміщень, велику кількість виявлених недоліків та пошкоджень орендованих приміщень та обладнання, а також обмежену кількість часу на зустріч. Також було погоджено, що після зустрічі орендодавцем буде складено опис стану приміщень, який містить перелік пошкоджень та недоліків орендованих приміщень та обладнання, та буде направлено орендареві для погодження. ПрАТ "Кумір" також зазначає, що стан приміщення та його систем забезпечення знаходився в незадовільному стані. У результаті господарської діяльності орендаря та під час звільнення приміщень від майна орендаря, були здійснені чисельні пошкодження та руйнування, в тому числі під час демонтажу невід`ємних (невідокремлюваних) поліпшень, які завдали значної шкоди для приміщення і призвели до зменшення його ринкової вартості. Нанесені орендарем пошкодження під час відокремлення невід`ємних поліпшень неможливо вважати такими, що здійснені без нанесення шкоди приміщенню. Орендодавцем були складені опис від 08.11.2022 стану приміщення за договором та надіслано на адресу орендаря. Згодом, орендодавцем на адресу орендаря було надіслано вимогу №05/12-22 від 05.12.2022 про усунення встановлених недоліків та пошкоджень, викладених у описах до договорів, що були надіслані орендареві 11.11.2022. На зазначену вимогу орендар відповіді не надав. У відповідь на лист з описами стану приміщень, ТОВ "Кростінді" надіслало на адресу ПрАТ "Кумір" листа №19.12.22/01-22 від 19.12.2022 в якому повідомлялось, що орендар не підписуватиме отримані описи, оскільки орендарю не зрозумілі ті недоліки і пошкодження, що в них викладені, відсутня конкретика. Крім цього, у вищезазначеному листі орендарем запропоновано орендодавцю провести зустрічі 21, 23 та 26 грудня 2022 року, метою яких є обстеження приміщень, оцінювання пошкоджень і т.д. Проте, відправлено цього листа з пропозицією лише 24 грудня 2022 року, а отримано орендодавцем лише 29 грудня 2022 року. Тобто, орендар призначав зустріч сторін, на яку орендодавець об`єктивно не міг з`явитись, а орендар заздалегідь не збирався з`являтись. Відмова підписувати обумовлений опис стану приміщень та призначення удаваних зустрічей свідчить про недобросовісність дій відповідача. На наступну погоджену сторонами зустріч 13.02.2023 ПрАТ "Кумір" було підготовлено протокол огляду приміщення №13/02-23 до договору та опис стану приміщення №21/10-Г - додаток до протоколу огляду приміщення №21/10-22 від 21.10.2022 до договору оренди №15/02/19-01 від 15.02.2019, який містив детальний перелік недоліків і пошкоджень з уточненнями характеру пошкоджень, включаючи фотографії (на 22 сторінках). У результаті зустрічі 13.02.2023 не було здійснено жодної із запропонованих орендодавцем цілей, прогресу в процедурі повернення орендованих приміщень не досягнуто. Причиною цього став до мінімуму обмежений довіреністю б/н від 10.02.2023 об`єм повноважень представника ТОВ "Кострінді" Тимченко С.В.: бути присутньою на зборах, вести переговори, передавати/отримувати документи. Зазначеною довіреністю представнику заборонялось підписувати будь-які правочини чи документи, що створюють юридичні наслідки для орендаря. Тобто, керівництво ТОВ "Кострінді" заздалегідь не збиралось підписувати жодних документів. Таким чином, представник ТОВ "Кроситінді" Тимченко С.В. не стала будь-яким чином обговорювати стан приміщень (погоджувати, спростовувати, надавати зауваження щодо пошкоджень і т.д.) та підписувати протоколи/описи стану приміщень. Така недобросовісна поведінка ТОВ "Кострінді" знову свідчила про те, що останнє свідомо не збирається виконувати свої обов`язки за договором. Отже, ТОВ "Кростінді" більше року не виконувало жодних своїх обов`язків щодо повернення приміщень відповідно до договору та чинного законодавства, систематично ухилялось від підписання протоколу огляду з описами стану приміщень (як під час зустрічей, та і отримані шляхом поштових відправлень). Крім цього, орендарем не надано орендодавцю свого бачення чи пропозиції щодо усунення виявлених недоліків та пошкоджень орендованих приміщень і обладнання, а також не вчинено жодних дій, спрямованих на досягнення прогресу в процедурі повернення орендованих приміщень. Натомість орендодавець протягом всього часу листування, зустрічей та телефонних розмов наполягав на готовності до плідної співпраці та найскорішого залагодження всіх розбіжностей між підприємствами, забезпечив явку представників на всі погоджені зустрічі, а також увесь час підтримував належний допустимий порядок листування.

У зв`язку з вищезазначеним, ПрАТ "Кумір" 06.03.2023, в порядку п.п.42.4.2-42.4.3 договору здійснило повернення орендованих приміщень за договором в присутності представника орендаря інших приміщень Торгівельного центру "Кумір" та інших фізичних осіб, про що було складено відповідний протокол огляду приміщень та акт повернення орендованих приміщень за договором.

Таким чином, враховуючи всі вищезазначені обставини, ПрАТ "Кумір" вважає, що ТОВ "Кростінді" свідомо порушено свої зобов`язання за договором, орендне приміщення в належному стані та в порядку, визначеному договором та чинним законодавством, не повернуто. Систематичне затягування часу та невиконання умов договору з безпідставним посиланням на неможливість такого виконання, свідчить про недобросовісність поведінки відповідача. Разом з цим, ПрАТ "Кумір" не порушувало свої зобов`язання щодо повернення гарантійного платежу за договором, оскільки такий обов`язок в орендодавця виникає лише після повернення приміщення орендарем на підставі підписаного сторонами акту приймання-передачі (повернення) приміщення згідно п. 14.6 договору. Посилання ТОВ "Кростінді" на настання форс-мажорних обставин, відповідно до Сертифікату Харківської ТПП №6300-23-4385 від 03.11.2023 про форс-мажорні обставини, як на доказ відсутності вини орендаря та підставу звільнення від відповідальності за невиконання зобов`язань за договором, ПрАТ "Кумір" вважає необґрунтованими, оскільки наданий орендарем до суду Сертифікат Харківської торгово-промислової палати №6300-23-4385 про форс-мажорні обставини виданий 03.11.2023, тобто більш ніж через 20 місяців від дати, на яку посилається орендар як на момент настання форс-мажорних обставин для нього, що суперечить положенням ст. 35.3 договору. Враховуючи вищезазначене, а також те, що орендар порушив своє зобов`язання за договором щодо повернення орендованих приміщень, яке він мав здійснити до 31.01.2022, ПрАТ "Кумір" вимагає від ТОВ "Кростінді" сплати неустойку у розмірі подвійної орендної плати за весь час прострочення, а саме з 01.02.2022 по 01.03.2023.

Крім того, сторонами до суду були подані відповіді на відзиви на первісний та зустрічний позов, а також заперечення на відзиви.

Процесуальний рух справи відображено у відповідних ухвалах суду.

У судовому засіданні 12.03.2024 представник ТОВ "Кострінді" первісний позов підтримав у повному обсязі та просив суд його задовольнити. Проти зустрічного позову заперечував та просив суд відмовити у його задоволенні.

Представник ПрАТ "Кумір" у судовому засіданні 12.03.2024, у свою чергу, проти первісного позову заперечував та просив суд відмовити у його задоволенні. Зустрічний позов підтримав та просив суд його задовольнити.

З`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються первісні та зустрічні позовні вимоги та заперечення проти них, всебічно та повно дослідивши матеріали справи та надані учасниками справи докази, заслухавши пояснення представників сторін, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні як первісного, так і зустрічного позовів, виходячи з наступного.

Як встановлено судом, 15.02.2019 між Приватним акціонерним товариством "Кумір" (далі - орендодавець, відповідач по первісному позову, позивач за зустрічним позовом, ПрАТ "Кумір") та Товариством з обмеженою відповідальністю "Кростінді" (далі - орендар, позивач по первісному позову, відповідач за зустрічним позовом, ТОВ "Кострінді") був укладений договір оренди №15/02/19-03, відповідно до умов якого орендодавець зобов`язується передати в оренду приміщення, яке знаходиться в торговому центрі, а орендар зобов`язується прийняти, оплатити оренду плату і повернути приміщення орендодавцю на умовах, визначених цим договором. Орендарю не передається в оренду земельна ділянка, на якій знаходиться приміщення. Земельна ділянка, як прилягає до приміщення, ділянки може передаватись орендарю у користування на умовах визначених сторонами окремої угодою. Зокрема, сезонне розміщення літнього майданчика з метою організації обслуговування відвідувачів орендаря за межами приміщення, підлягає окремому попередньому письмовому погодженню з орендодавцем. Парковка, стоянка, та зупинка транспорту є громадськими і не передаються в оренду. Приміщення належить орендодавцю на праві приватної власності на підставі Свідоцтва про право власності на нерухоме майно від 11.10.2006, виданого на підставі розпорядження Харківської міської ради від 01.09.2006 №21.38, (Витяг про реєстрацію права власності на нерухоме майно, видано КП "Харківське міське бюро технічної інвентаризації" за номером 12480945 від 13.11.2006, номер запису 6707 в книзі: 1. Реєстраційний номер: 16710495).

Відповідно до п.п. 3.1-3.4 договору, приміщенням є частина будівлі торгового центру, визначена у додатку А до договору. Місцезнаходження приміщення визначається згідно витягу з плану торгового центру (додаток А до цього договору) та відмічене кольором або штрихуванням. Площа приміщення, яке передається в оренду, складає: 575 (п`ятсот сімдесят п`ять) кв.м. Вказана площа приміщення може бути змінена орендодавцем (збільшена або зменшена, але не більш ніж на 10% від площі, визначеної на момент підписання договору). При цьому площа приміщення не підлягає зменшенню, у т.ч. за рахунок встановлених орендарем стін, внутрішніх перегородок та перекриття та ін. Остаточна площа приміщень буде визначена сторонами договору у дозволі. Орендна плата та інші платежі, передбачені цим договором, будуть нараховуватись у відповідності до даних площі приміщення, вказаних в цьому пункті договору. Основні характеристики приміщення викладені в технічній специфікації приміщення (додаток Б до цього договору).

У розділі 8 договору сторони погодили, що цей договір набуває чинності з моменту його укладення та закінчується в останній день строку оренди. Закінчення чи дострокове припинення строку дії договору не звільняє сторін від виконання зобов`язань, а також від відповідальності за порушення договору, якщо такі зобов`язання чи порушення виникли чи сталися під час дії договору. Орендодавець зобов`язується передати, а орендар прийняти приміщення в оренду в дату початку, що підтверджується підписанням сторонами акту прийому-передачі приміщення. У разі прострочення виконання вказаного зобов`язання орендар зобов`язаний сплатити орендодавцеві штраф у розмірі 50 (п`ятдесяти) відсотків основної орендної плати за перший місяць строку оренди, штраф, передбачений даним пунктом договору, не оплачується орендарем, якщо прострочення виконання вказаного зобов`язання сталося з вини орендодавця. В цілях цього договору датою початку є 01.04.2019. Строк оренди починає обчислюватися з дати підписання сторонами акту прийому-передачі приміщення та закінчується 31.01.2022 включно. З моменту укладення цього договору все попереднє листування, документи, договори про наміри і переговори між сторонами з питань, що стосуються умов цього договору, втрачають силу.

Згідно п. 1.1.5 договору - гарантійний платіж - гарантійна сума, що надається орендарем в забезпечення його зобов`язань з урахуванням положень ст. 14 даного договору.

Згідно п.п. 14.1 - 14.3 договору, протягом 3 (трьох) календарних днів з дати укладання цього договору орендар зобов`язаний сплатити орендодавці гарантійний платіж. Під гарантійним платежем слід розуміти платіж по забезпеченню виконання зобов`язань орендаря за цим договором, який сплачується орендодавцеві в розмірі основної орендної плати та експлуатаційних витрат за 2 (два) місяці строку оренди. Розмір гарантійного платежу складає 470 407,50 грн. з ПДВ.

Відповідно до п. 14.6 договору, сторони домовилися, що гарантійний платіж знаходиться у орендодавця до моменту закінчення строку дії договору і підлягає поверненню орендарю по закінченню строку оренди (вказаного в п. 8.4. договору) за умови проведення повного розрахунку із орендодавцем. При належному виконанні орендарем зобов`язань сума гарантійного платежу підлягає поверненню орендарю протягом 5 банківських днів з моменту підписання сторонами акту повернення приміщення за умови відсутності будь-яких заборгованостей за цим Договором. Повернення суми гарантійного платежу (еквівалент в доларі США, визначений на дату укладення договору) здійснюється у гривні. У разі, якщо в день повернення орендарю суми гарантійного платежу курс гривні до долару США зміниться у порівнянні з вказаним у п. 1.1.14 цього договору, в сторону його збільшення чи зменшення, то для визначенні суми гарантійного платежу, яка підлягає поверненню орендарю, орендодавцем буде використовуватися міжбанківський курс гривні до долара США, який визначається відповідно до даних попиту ("Ask") міжбанківського валютного ринку на момент його закриття, згідно даних, розміщених на веб-порталі інформаційної системи "УкрДілінг".

У розділі 42 договору сторони встановили наступне.

При припиненні договору орендар зобов`язаний звільнити приміщення від належного йому майна і повернути приміщення орендодавцю в останній день строку оренди. У разі залишення орендарем майна в приміщенні після припинення договору, орендодавець має право не підписувати акт повернення приміщення до моменту фактичного вивезення майна орендарем. При цьому орендар має доступ до приміщення до моменту фактичного підписання сторонами акту повернення приміщення.

Безпосередньо перед закінченням строку оренди, орендар за свій рахунок: робить заміну пошкодженого або знищеного майна орендодавця в приміщенні на нове, схожого типу і якості, якщо таке майно було пошкоджено або знищено з вини орендаря; виправляє всі пошкодження (недоліки) приміщення, в тому числі викликані демонтажем майна орендаря.

За 3 (три) дні до звільнення приміщення (якщо інший строк не погоджений сторонами) орендар зобов`язаний за власний рахунок заклеїти вітринну частину приміщення самоклеючою плівкою або папером ВІuеВаск (БлюБэк) для рекламно оформлюючих робіт із зображенням, попередньо погодженим з орендодавцем, та в день звільнення приміщення передати орендодавцю всі ключі від приміщення. Така заклейка здійснюється орендарем не пізніше 10 (десятої) години 00 (нуль) хвилин та не раніше 22 (двадцять другої) години 00 (нуль) хвилин. Звільнення приміщення орендарем повинно відбуватися з дотриманням порядку передбаченого цим договором, правилами торгового центру та іншими локальними нормативними актами що діють на території торгового центру.

Повернення приміщення орендарем орендодавцю здійснюється на підставі акту повернення приміщення, який підписується сторонами. Орендар повинен повернути приміщення в тому стані, в якому він його отримав, з урахуванням нормального зносу, в тому числі передати всі невід`ємні поліпшення.

До дати повернення приміщення з оренди (підписання акту повернення приміщення) орендар зобов`язаний підписати протокол огляду приміщення (або до дати повернення приміщення з оренди надати письмову мотивовану відмову від його підписання), в якому зазначаються детальний опис та характеристики приміщення, а також технічний стан та показники устаткування та обладнання, що встановлені у приміщенні.

Якщо на момент повернення приміщення будуть виявленні пошкодження приміщення або стан приміщення буде гірший ніж на момент передачі орендарю (з урахуванням нормального зносу), сторони, після огляду приміщення зазначають виявлені недоліки (пошкодження) в протоколі огляду приміщення. У разі немотивованої відмови орендаря підписувати протокол огляду приміщення, такий протокол може бути підписаний за участю представника орендаря інших приміщень торгового центру чи будь-якої третьої особи і буде мати повну юридичну силу. У разі не усунення орендарем недоліків (пошкоджень) приміщення, зазначених у протоколі огляду приміщення, орендодавець має право не підписувати акт повернення приміщення (в цьому випадку застосовуються правила п. 29.2 договору) до того моменту, коли орендар усуне виявлені недоліки (пошкодження) приміщення. Орендар зобов`язаний усунути виявлені недоліки (пошкодження) приміщення за власний рахунок не пізніше 2 (двох) календарних днів з дати складання протоколу огляду приміщення, якщо інший строк не узгоджений сторонами.

У випадку якщо орендар не усуне недоліки (пошкодження) приміщення, виявлені під час огляду приміщення зазначені в протоколі огляду приміщення та у разі відсутності письмової мотивованої відмови орендаря від його підписання після спливу 2 (двох) календарних днів з дати складання такого протоколу огляду приміщення, орендодавець вправі усунути такі пошкодження самостійно за рахунок орендаря (в тому числі за рахунок гарантійного платежу).

З моменту підписання сторонами акту повернення приміщення всі ризики випадкової загибелі або пошкодження приміщення покладаються на орендодавця, окрім випадку коли орендар затримав повернення приміщення орендодавцю.

У випадку, якщо орендарем не буде вивезено все своє майно із приміщення в останній день строку оренди, сторони домовились, що такі дії (бездіяльність) орендаря розцінюватимуться сторонами, як залишення орендарем в приміщенні після закінчення строку оренди сміття (будь-які рухомі речі). Орендар підписанням цього договору надає беззаперечну та безумовну згоду на знищення залишеного в приміщенні після закінчення строку оренди сміття у будь-якій момент на розсуд орендодавця, але не раніше 2 (двох) календарних днів після останнього дня строку оренди. У цьому випадку орендар не має будь-яких претензій до орендодавця щодо відшкодування будь-яких збитків (сплати компенсацій тощо) пов`язаних із знищенням такого майна орендаря, як сміття.

Орендар зобов`язаний здійснювати оплату всіх платежів, передбачених цим договором, до моменту підписання сторонами акту повернення приміщення, окрім випадків, коли підписання такого акту неможливе з документально доведеною вини орендодавця.

Після закінчення строку оренди або у разі розірвання або припинення договору, всі відокремлювані поліпшені приміщення, які виконані або встановлені орендарем або за рахунок орендаря, якщо їх можливо відокремити без шкоди для приміщення, будівлі, конструкцій, стін і інших елементів торгового центру, є власністю орендаря і можуть бути ним вилучені без письмового погодження з орендодавцем, якщо інше не буде узгоджено сторонами.

Орендар не має права на компенсацію вартості поліпшень здійснених орендарем за свій рахунок, які неможливо відокремити від приміщення без його пошкодження, а також не має права на зарахування їх вартості в рахунок оплати орендної плати, незалежно від наявності згоди орендодавця на здійснення таких поліпшень. Сторони погодилися, що поліпшеннями, які неможливо відокремити від приміщення без нанесення йому шкоди є, включаючи, але не обмежуючись вказаними, вітринні вікна, скляні або інші прозорі і непрозорі стіни або частини приміщення, підвісні стелі, система пожежної сигналізації і системи спринклерного автоматичного пожежогасіння, лічильники електроенергії і води, а також інші поліпшення, які неможливо відокремити від торгового центру без нанесення йому шкоди.

Орендар не має права викупу приміщення.

Орендодавець не несе відповідальності за збереження майна орендаря, яке знаходиться в приміщенні орендаря, у тому числі в разі повернення приміщення після закінчення строку оренди або дострокового повернення приміщення.

Відповідно до п. 29.2 договору, якщо орендар займає приміщення після припинення дії договору, то до моменту повернення приміщення (що підтверджується відповідним актом) він зобов`язаний оплачувати неустойку у розмірі подвійної плати за користування приміщенням (подвійний розмір орендної плати та експлуатаційних витрат) за кожен день прострочення повернення приміщення орендодавцю, а також вносити інші платежі (в тому числі витрати на комунальні послуги) і відшкодувати збитки, понесені орендодавцем, включаючи збитки і штрафні санкції, які виплачуються орендодавцем в зв`язку з порушенням його зобов`язань з вини орендаря щодо приміщення перед третіми особами, якщо сторонами окремо не погоджено інше.

За змістом пункту 3 частини першої статті 3 (свобода договору як засада цивільного законодавства), пункту 1 частини другої статті 11, частини першої статті 509, частини першої статті 627 ЦК України укладення договору із погодженням сторонами його умов, що визначені на розсуд сторін з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості, та становлять зміст договору, зобов`язує сторони виконувати зобов`язання за цим договором належним чином відповідно до його умов та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться (частина перша статті 526, частина перша статті 628, стаття 629 ЦК України).

Згідно із частиною першою статті 759 ЦК України за договором найму (оренди) наймодавець передає або зобов`язаний передати наймачеві майно у користування за плату на певний строк.

Частинами першою та шостою статті 283 ГК України визначено, що за договором оренди одна сторона (орендодавець) передає другій стороні (орендареві) за плату на певний строк у користування майно для здійснення господарської діяльності. До відносин оренди застосовуються відповідні положення Цивільного кодексу України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом.

У частині першій статті 284 ГК України законодавець як істотні умови договору оренди, визначив, зокрема, строк, на який укладається договір оренди; орендну плату з урахуванням її індексації; умови повернення орендованого майна або викупу.

За частиною першою статті 773 ЦК України на наймача покладений обов`язок користуватися річчю відповідно до її призначення та умов договору.

Частиною першою статті 763 ЦК України встановлене загальне правило, за яким договір найму укладається на строк, встановлений договором.

Аналогічні за змістом положення містить частина четверта статті 284 ГК України, відповідно до якої строк договору оренди визначається за погодженням сторін. У разі відсутності заяви однієї із сторін про припинення або зміну умов договору оренди протягом одного місяця після закінчення строку дії договору він вважається продовженим на такий самий строк і на тих самих умовах, які були передбачені договором.

Закінчення строку, на який було укладено договір оренди, є однією з підстав його припинення (частина четверта статті 291 ГК України).

Як встановлено судом та не заперечується сторонами спірний договір оренди припинив свою дію 31.01.2022.

Правові наслідки припинення договору оренди визначаються відповідно до умов регулювання договору найму ЦК України.

Частиною першою статті 785 ЦК України передбачено, що в разі припинення договору найму наймач зобов`язаний негайно повернути наймодавцеві річ у стані, в якому вона була одержана, з урахуванням нормального зносу, або у стані, який було обумовлено в договорі.

Позивач по первісному позову вказує на те, що строк дії договору оренди закінчився 31.01.2022, волевиявлення сторін на продовження строку дії договору або укладення нового договору оренди відсутнє; орендар припинив фактичне використання приміщення з 24.02.2022; позивач по первісному позову, як орендар за договором, вжив усіх можливих дій та заходів щодо передачі майна орендодавцю; несвоєчасна передача орендарем майна відбулася не з його вини та волі, а зумовлена об`єктивними непередбачуваними обставинами - воєнними діями, масованими ракетними обстрілами міста Харкова, які є форс-мажором; орендодавець вчиняв недобросовісні дії, що призвело до свідомого затягування процедури огляду та прийняття приміщення.

Проте, суд не погоджується з такими твердженнями позивача по первісному позову, оскільки, як зазначалося вище по тексту рішення, при припиненні договору орендар зобов`язаний звільнити приміщення від належного йому майна і повернути приміщення орендодавцю в останній день строку оренди (п. 42.1); повернення приміщення орендарем орендодавцю здійснюється на підставі акту повернення приміщення, який підписується сторонами (п.42.4); до дати повернення приміщення з оренди (підписання акту повернення приміщення) орендар зобов`язаний підписати протокол огляду приміщення (або до дати повернення приміщення з оренди надати письмову мотивовану відмову від його підписання), в якому зазначаються детальний опис та характеристики приміщення, а також технічний стан та показники устаткування та обладнання, що встановлені у приміщенні (п.42.4.1).

Отже, виходячи з умов спірного договору оренди, протокол огляду приміщення повинен був бути підписаний сторонами до 31.01.2022, орендар був зобов`язаний звільнити приміщення 31.01.2022 та, відповідно, акт повернення майна з оренди мав бути підписаний сторонами 31.01.2022.

Проте, у строк визначений договором, вищенаведеного сторонами зроблено не було.

Доказів проведення між сторонами перемовин щодо укладення нового договору оренди (що вказується однією з причин несвоєчасного повернення майна з оренди) позивачем по первісному позову суду не надано. При цьому, на думку суду, посилання позивача по первісному позову на форс-мажорні обставини є недоречними, оскільки збройна агресія рф проти України розпочалась 24.02.2022, тобто майже через місяць після того, як спірний договір припинив свою дію та між сторонами мали бути підписані протокол огляду приміщення та акт повернення майна з оренди.

Відповідно до п. 14.6 договору, сторони домовилися, що гарантійний платіж знаходиться у орендодавця до моменту закінчення строку дії договору і підлягає поверненню орендарю по закінченню строку оренди (вказаного в п. 8.4. договору) за умови проведення повного розрахунку із орендодавцем. При належному виконанні орендарем зобов`язань сума гарантійного платежу підлягає поверненню орендарю протягом 5 банківських днів з моменту підписання сторонами акту повернення приміщення за умови відсутності будь-яких заборгованостей за цим договором.

При цьому, згідно п. 42.4.3 договору, у випадку якщо орендар не усуне недоліки (пошкодження) приміщення, виявлені під час огляду приміщення зазначені в протоколі огляду приміщення та у разі відсутності письмової мотивованої відмови орендаря від його підписання після спливу 2 (двох) календарних днів з дати складання такого протоколу огляду приміщення, орендодавець вправі усунути такі пошкодження самостійно за рахунок орендаря (в тому числі за рахунок гарантійного платежу).

Судом встановлено, що позивач по первісному позову не виконав свій обов`язок щодо повернення орендованого майна та оформлення такого повернення шляхом підписання акта приймання-передачі нерухомого майна після закінчення строку договору.

За змістом статей 610, 611, 612 ЦК України невиконання зобов`язання у погоджений сторонами в договорі строк є порушенням зобов`язання, що зумовлює застосування до боржника наслідків, установлених договором або законом.

Цивільно-правова відповідальність - це покладення на правопорушника встановлених законом негативних правових наслідків, які полягають у позбавленні його певних прав або в заміні невиконання обов`язку новим, або у приєднанні до невиконаного обов`язку нового додаткового обов`язку, що узгоджується з нормами статті 610 ЦК України та статті 216 ГК України.

Користування майном за договором оренди є правомірним, якщо воно відповідає його умовам та положенням чинного законодавства, які регулюють такі правовідносини з урахуванням особливостей предмета найму та суб`єктів договірних правовідносин.

Відносини найму (оренди) у разі неправомірного користування майном можуть регулюватися умовами договору, що визначають наслідки неправомірного користування майном, та нормами законодавства, які застосовуються до осіб, які порушили зобов`язання у сфері орендних відносин.

Правова природа плати за користування річчю (орендної плати) безпосередньо пов`язана із правомірним користуванням річчю протягом певного строку, і обов`язок здійснення такого платежу є істотною ознакою орендних правовідносин, що випливає зі змісту регулятивних норм статей 759, 762, 763 Цивільного кодексу України, статей 283, 284, 286 Господарського кодексу України. Із припиненням договірних (зобов`язальних) відносин за договором у наймача (орендаря) виникає новий обов`язок - негайно повернути наймодавцеві річ.

Після спливу строку дії договору оренди невиконання чи неналежне виконання обов`язку з негайного повернення речі свідчить про неправомірне користування майном, яке було передане в найм (оренду). Тому права та обов`язки наймодавця і наймача, що перебували у сфері регулятивних правовідносин, переходять у сферу охоронних правовідносин та охоплюються правовим регулюванням за частиною 2 статті 785 Цивільного кодексу України, яка регламентує наслідки невиконання майнового обов`язку щодо негайного повернення речі наймодавцеві.

Відтак, користування майном після припинення договору оренди є таким, що здійснюється не відповідно до його умов - неправомірне користування майном, у зв`язку з чим вимога щодо орендної плати за користування майном за умовами договору, що припинився (у разі закінчення строку, на який його було укладено тощо), суперечить змісту правовідносин за договором найму (оренди) і регулятивним нормам Цивільного кодексу України та Господарського кодексу України.

Неустойка, стягнення якої передбачено частиною 2 статті 785 Цивільного кодексу України, є самостійною формою майнової відповідальності у сфері орендних правовідносин, яка застосовується у разі (після) припинення договору оренди - якщо наймач не виконує обов`язку щодо негайного повернення речі, і є належним способом захисту прав та інтересів орендодавця після припинення вказаного договору, коли користування майном стає неправомірним.

Для притягнення орендаря, що порушив зобов`язання, до зазначеної відповідальності необхідна наявність вини (умислу або необережності) відповідно до вимог статті 614 Цивільного кодексу України.

Тому, яким би способом у договорі оренди не регламентувалися правовідносини між сторонами у разі невиконання (несвоєчасного виконання) наймачем (орендарем) обов`язку щодо повернення речі з найму (оренди) з її подальшим користуванням після припинення такого договору, проте ці правовідносини не можуть врегульовуватись іншим чином, ніж визначено частиною 2 статті 785 Цивільний кодекс України (зокрема, з установленням для наймача (орендаря) будь-якого іншого (додаткового) зобов`язання, окрім того, що передбачений вказаною нормою).

Аналогічна правова позиція викладена в постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 19.04.2021 у справі № 910/11131/19.

Позивач за зустрічним позовом просить суд стягнути з відповідача неустойку у розмірі 1 956 895,20 грн. нараховану за період з 01.02.2022 по 01.03.2023.

При цьому, позивач за зустрічним позовом вказує на те, що 06.03.2023, в порядку п.п. 42.4.2-42.4.3. договору він здійснив повернення орендованих приміщень за договором в присутності представника орендатора інших приміщень Торгівельного центру "Кумір" та інших фізичних осіб, про що було складено відповідний протокол огляду приміщень та акт повернення орендованих приміщень за договором.

Як зазначалося вище по тексту рішення, протокол огляду приміщення повинен був бути підписаний сторонами до 31.01.2022, орендар був зобов`язаний звільнити приміщення 31.01.2022 та, відповідно, акт повернення майна з оренди мав бути підписаний сторонами 31.01.2022. Викладене дає суду підстави дійти висновку, що позивач за зустрічним позовом, як орендодавець, був обізнаний про обставини справи з 01.02.2022, проте акт повернення майна з оренди, відповідно до п.42.4.2 договору, орендодавцем був складений лише 06.03.2023, тобто через рік.

Доказів того, що у передбачений договором термін орендодавець намагався повернути майно з оренди, а орендар у свою чергу умисно цього обов`язку не виконував та продовжував користуватись спірним приміщенням, позивачем за зустрічним позовом суду не надано. Втім, як неустойка нарахована орендодавцем починаючи з 01.02.2022.

Справедливість, добросовісність, розумність належать до загальних засад цивільного законодавства, передбачених статтею 3 ЦК України, які обмежують свободу договору, встановлюючи певну межу поведінки учасників цивільно-правових відносин.

Із мотивувальної частини рішення Конституційного Суду України від 11.07.2013 №7-рп/2013 убачається, що неустойка має на меті стимулювати боржника до виконання основного грошового зобов`язання та не повинна перетворюватися на несправедливо непомірний тягар для споживача і бути джерелом отримання невиправданих додаткових прибутків для кредитора. Наявність у кредитора можливості стягувати з боржника надмірні грошові суми як неустойку спотворює її дійсне правове призначення, оскільки із засобу розумного стимулювання боржника виконувати основне зобов`язання неустойка перетворюється на несправедливо непомірний тягар для боржника та джерело отримання невиправданих додаткових прибутків кредитором. Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 06.11.2018 у справі № 913/89/18, від 04.12.2018 у справі № 916/65/18, від 03.07.2019 у справі №917/791/18.

Відповідно до ст. 73 ГПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Згідно ч. 1 ст. 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. За змістом ст. 76 ГПК України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Водночас обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (ст. 77 ГПК України). Відповідно до ст. 86 ГПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Отже, підсумовуючи викладене, враховуючи фактичні обставини справи та наведені норми законодавства, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні як первісного так і зустрічного позовів.

Відповідно до ст. 129 ГПК України, витрати по оплаті судового збору покладаються на позивачів за первісним та зустрічним позовами.

Щодо інших аргументів сторін, суд зазначає, що вони були досліджені у судовому засіданні та не наводяться в рішенні суду, позаяк не покладаються судом в основу цього судового рішення, тоді як Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча п. 1 ст. 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (справа Серявін проти України, рішення від 10.02.2010).

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 6, 8, 19, 124, 129 Конституції України, ст.ст. 12, 13, 73, 74, 76-79, 91, 129, 232, 233, 236 - 241 Господарського процесуального кодексу України, суд -

ВИРІШИВ:

У задоволенні первісного позову відмовити повністю.

У задоволенні зустрічного позову відмовити повністю.

Відповідно до ст. 241 ГПК України, рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Згідно ст.ст. 256, 257 ГПК України, рішення може бути оскаржене до Східного апеляційного господарського суду протягом двадцяти днів з дня складання повного тексту рішення.

Позивач по первісному позову (відповідач за зустрічним позовом) - Товариство з обмеженою відповідальністю "Кростінді" (61057, м. Харків, вул. Римарська, 30, ).

Відповідач по первісному позову (позивач за зустрічним позовом) - Товариство з обмеженою відповідальністю "Кумір" (61057, м. Харків, вул. Чернишевська, 4, кв. 1, ).

Повне рішення підписано 22 березня 2024 року.

Суддя О.В. Погорелова