ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"07" березня 2024 р. м. Київ Справа № 911/826/23

Господарський суд Київської області у складі судді Бабкіної В.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні справу

за позовом Першого заступника керівника Київської міської прокуратури (03150, м. Київ, вул. Предславинська, 45/9) в інтересах держави в особі:

1. Київської міської ради (01044, м. Київ, вул. Хрещатик, 36);

2. Комунальної організації "Київмедспецтранс" (04119, м. Київ, вул. Дегтярівська, буд. 25)

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Автоспецпром" (08130, Київська обл., Бучанський (Києво-Святошинський) р-н, с. Петропавлівська Борщагівка, вул. Оксамитова, буд. 9)

про стягнення 20985821,90 грн. за договором № 333к про закупівлю автомобілів швидкої медичної допомоги від 02.11.2022 р., у тому числі - 14310000,00 грн. штрафу, 6675821,90 грн. пені,

секретар судового засідання: Невечера С.А.

Представники сторін:

прокурор: Дергунов Д.С. (посвідчення № 070103);

від позивача 1: не з`явився;

від позивача 2: Шкурай Н.М. (виписка з ЄДРЮОФОПГФ; посвідчення № 0216 від 11.08.2014 р.);

від відповідача: Поцелов А.О. (ордер ВК № 1078890 від 10.04.2023 р.).

ВСТАНОВИВ:

Перший заступник керівника Київської міської прокуратури в інтересах держави в особі Київської міської ради та Комунальної організації «Київмедспецтранс» звернувся до Господарського суду Київської області з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Автоспецпром» про стягнення 20985821,90 грн. за договором № 333к про закупівлю автомобілів швидкої медичної допомоги від 02.11.2022 р., у тому числі - 14310000,00 грн. штрафу, 6675821,90 грн. пені.

В обґрунтування позовних вимог прокурор посилається на неналежне виконання ТОВ "Автоспецпром" зобов`язань за договором № 333к про закупівлю автомобілів швидкої медичної допомоги від 02.11.2022 р., укладеним між КО "Київмедспецтранс" та ТОВ "Автоспецпром", у вигляді поставки товару неналежної якості та невиконання зобов`язання в строк, встановлений договором щодо поставки 21 одиниці товару, у зв`язку з чим Першим заступником керівника Київської міської прокуратури в інтересах держави в особі Київської міської ради та Комунальної організації "Київмедспецтранс" було подано позов про стягнення з відповідача 14310000,00 грн. штрафу та 6675821,90 грн. пені, передбачених вказаним договором.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 27.03.2023 р. було прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у даній справі; розгляд справи постановлено здійснювати за правилами загального позовного провадження; підготовче засідання призначено на 04.05.2023 р.

24.04.2023 р. до Господарського суду Київської області від ТОВ "Автоспецпром" надійшов відзив б/н від 20.04.2023 р. (вх. № 7872/23 від 24.04.2023 р.), за змістом якого відповідач вважає безпідставними позовні вимоги прокурора, зазначаючи про цьому, зокрема, що умовами договору не передбачено проведення комісійного приймання товару покупцем; з наказом покупця від 16.11.2022 р. № 403 «Про приймання автомобілів швидкої медичної допомоги типу В та С», доданим до позовної заяви, відповідача попередньо не ознайомлювали. Станом на 08.12.2022 р. відповідачем було поставлено покупцю 33 одиниці товару та передано в повному обсязі документи на товар, визначені п. 4.5 договору. Враховуючи те, що позивачем 2 не надано відповідачу підписані зі свого боку акти приймання-передачі товару або акти про виявлені недоліки у дні поставки товару, а саме - 24.11.2022 р., 25.11.2022 р. та 08.12.2022 р., то у відповідності до п. 4.13 договору акти приймання-передачі товару вважаються підписаними позивачем, а товар у кількості 33 одиниці - належним чином поставленим та таким, що підлягає оплаті. У відповідності з п. 4.12 договору акт про виявлені недоліки щодо комплектності товару є підставою для постачальника для усунення недоліків в обумовлені сторонами строки. Однак, покупцем, в порушення даної умови договору, не надано строку для усунення виявлених недоліків на підставі актів №№ 30-33 від 09.12.2022 р., а відразу прийнято рішення про повернення товару. Усього складено 20 актів про виявлені недоліки комплектності товару щодо 20 з 33 поставлених одиниць товару. 13 одиниць товару були безпідставно повернуті відповідачеві, без жодних пояснень та відповідних документів. Відповідач не погоджується з виявленими недоліками згідно складених актів про виявлені недоліки щодо комплектності товару та вимогою про сплату штрафу за начебто неякісний товар. Крім того, поняття якості та комплектності не є тотожними поняттями за юридичним змістом. Водночас, відповідач відзначав, що недобросовісна поведінка покупця у зобов`язанні з поставки товару та невиконання ним необхідних дій, що випливають з договору, а саме - неприйняття партій товару у дні поставок (24.11.2022 р., 25.11.2022 р. та 08.12.2022 р.) та нездійснення оплати (у строки до 01.12.2022 р., 02.12.2022 р. та 15.12.2022 р. відповідно), є простроченням кредитора - покупця, яке, в свою чергу, стало причиною прострочення зобов`язання відповідачем щодо поставки решти 21 одиниці товару. У даному випадку вина відповідача в порушенні вказаного зобов`язання відсутня, а тому і підстави для стягнення пені є відсутніми.

03.05.2023 р. до Господарського суду Київської області від ТОВ "Автоспецпром" надійшло клопотання б/н від 03.05.2023 р. (вх. № 8602/23 від 03.05.2023 р.) про залишення позовної заяви без розгляду, за змістом якого відповідач вважає наявними підстави для залишення позовної заяви прокурора без розгляду в порядку ст. 226 Господарського процесуального кодексу України, оскільки, виходячи з правових висновків Великої Палати Верховного Суду, виключними випадками, за яких прокурор може здійснювати представництво інтересів держави в суді, є неналежне здійснення захисту інтересів держави компетентним на це органом або відсутність такого органу. При цьому, бездіяльність компетентного органу має бути обгрунтована та доведена прокурором. Київська міська рада, яка є засновником та органом управління Комунальної організації «Київмедспецтранс», в межах своїх повноважень здійснює контроль за використанням підпорядкованою установою виділених з місцевого бюджету коштів шляхом здійснення внутрішнього контролю і внутрішнього аудиту. В даному випадку, передбачені на закупівлю автомобілів швидкої медичної допомоги кошти місцевого бюджету не були використані КО «Київмедспецтранс». Відтак, не можна стверджувати про неналежне виконання своїх функцій Київською міською радою в частині контролю за використанням коштів місцевого бюджету, що, в свою чергу, свідчить про відсутність підстав для звернення прокурора з позовом в інтересах держави в особі Київської міської ради. У розрізі спірних правовідносин виключно Комунальна організація «Київмедспецтранс», як сторона договору, має відповідні повноваження на здійснення претензійно-позовної роботи у разі неналежного виконання/невиконання своїх зобов`язань відповідачем. Водночас, позовна заява прокурора містить вимогу щодо стягнення з відповідача штрафу та пені на користь Комунальної організації «Київмедспецтранс», тобто прокурором не заявлено вимог про стягнення грошових коштів до місцевого бюджету. Поряд з цим, відповідач зазначав, що КО «Київмедспецтранс» не є суб`єктом владних повноважень, предметом спору є стягнення штрафних санкцій за договором, укладеним відповідачем та КО «Київмедспецтранс», як суб`єктами господарських відносин, у зв`язку з чим, на думку відповідача, звернення прокурора до суду в даній справі в інтересах держави в особі Комунальної організації «Київмедспецтранс» є безпідставним та таким, що суперечить повноваженням прокурора, визначеним у ст. 23 Закону України «Про прокуратуру».

Крім того, відповідач зазначав про те, що 09.03.2023 р. Комунальна організація «Київмедспецтранс» звернулась до Господарського суду Київської області з позовною заявою про стягнення штрафу за порушення умов якості та пені за прострочення поставки за договором від 02.11.2022 р. № 333к про закупівлю автомобілів швидкої медичної допомоги. Ухвалою Господарського суду Київської області від 15.03.2023 р. було відкрито провадження у справі № 911/723/23 (суддя Черногуз А.Ф.). При цьому, у даній справі № 911/826/23 прокурор звернувся до Господарського суду Київської області 17.03.2023 р. з позовною заявою в особі, зокрема, Комунальної організації «Київмедспецтранс» також про стягнення штрафу за порушення умов якості та пені за прострочення поставки за договором від 02.11.2022 р. № 333к про закупівлю автомобілів швидкої медичної допомоги. Отже, наразі в провадженні Господарського суду Київської області перебувають дві справи № 911/723/23 та № 911/826/23 зі спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав - стягнення штрафу та пені за договором від 02.11.2022 р. № 333к про закупівлю автомобілів швидкої медичної допомоги, що також є підставою для залишення позовної заяви без розгляду відповідно до ст. 226 ГПК України.

03.05.2023 р. до Господарського суду Київської області від позивача 2 - Комунальної організації «Київмедспецтранс» надійшло клопотання № 451-7 від 03.05.2023 р. (вх. № 8603/23 від 03.05.2023 р.) про відкладення розгляду справи, відповідно до якого позивач 2 просить суд відкласти розгляд даної справи, оскільки відзив на позов Комунальна організація «Київмедспецтранс» отримала 02.05.2023 р., а підготовче засідання призначене на 04.05.2023 р., у зв`язку з чим КО «Київмедспецтранс» не має змоги в повному обсязі ознайомитись з аргументами та доказами, наведеними ТОВ «Автоспецпром» у відзиві на позов, скласти обґрунтовану відповідь на відзив та направити її відповідачу і суду у визначений ухвалою суду строк.

У судовому засіданні 04.05.2023 р. прокурор просив суд відкласти розгляд справи для надання можливості підготувати відповідь на відзив, який було отримано напередодні судового засідання, та пояснення щодо клопотання відповідача про залишення позовної заяви без розгляду; представник відповідача підтримував клопотання про залишення позову без розгляду у даній справі; представники позивачів не з`явилися. Водночас, про дату, час і місце судового засідання учасники процесу були повідомлені в порядку, передбаченому Господарським процесуальним кодексом України.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 04.05.2023 р. підготовче засідання було відкладено.

09.05.2023 р. до Господарського суду Київської області від Комунальної організації "Київмедспецтранс" надійшла відповідь на відзив № 464-1 від 08.05.2023 р. (вх. № 8957/23 від 09.05.2023 р.), за змістом якої позивач 2 зазначає, що доводи відповідача, викладені у відзиві на позовну заяву, є безпідставними та необґрунтованими, у зв`язку з чим просить суд не брати до уваги відзив ТОВ "Автоспецпром" та не враховувати його при вирішенні спору.

18.05.2023 р. до Господарського суду Київської області від Комунальної організації "Київмедспецтранс" надійшло клопотання № 490-1 від 18.05.2023 р. (вх. № 9686/23 від 18.05.2023 р.) про відкладення розгляду справи, відповідно до якого позивач 2 просить суд відкласти розгляд даної справи до ухвалення Господарським судом Київської області рішення у справі № 911/723/23 за результатами розгляду клопотання Комунальної організації "Київмедспецтранс" від 12.05.2023 р. № 480-1 про розгляд заяви про відкликання позовної заяви у справі № 911/723/23.

22.05.2023 р. на електронну пошту Господарського суду Київської області від представника відповідача надійшли заперечення на відповідь прокурора на відзив б/н від 22.05.2023 р. (вх. № 9885/23 від 22.05.2023 р.), за змістом яких відповідач просить суд відмовити в задоволенні даного позову, оскільки відповідно до специфікації до договору сторонами було узгоджено, що якість товару - автомобілів швидкої медичної допомоги має відповідати стандарту «Колісні транспортні засоби. Автомобілі швидкої медичної допомоги» ДСТУ EN 1789:2019, та встановлено кількісні характеристики товару. Сторонами не погоджувались більш високі вимоги щодо якості, як про це вказує позивач, а було визначено комплектацію та вимоги до неї у відповідності до потреб позивача. Окрім цього, відповідачем на виконання п. 5.1 Договору було надано позивачу, зокрема, сертифікат відповідності вимогам ДСТУ EN 1789:2019 на продукцію - Спеціалізовані автомобілі швидкої медичної допомоги типу Al, А2, В,С № UA.101-0198-22.00 від 15.06.2022 р., виданий уповноваженим органом з оцінки відповідності ДУО «ПОЛІТЕХМЕД». Вищевказаним сертифікатом відповідності посвідчено відповідність поставленого позивачу товару вимогам стандарту «Колісні транспортні засоби. Автомобілі швидкої медичної допомоги» ДСТУ EN 1789:2019, тобто законодавчо встановленим вимогам щодо якості автомобілів швидкої медичної допомоги. Отже, відповідачем, у відповідності до умов договору та чинного законодавства для такого роду товару, належним чином було підтверджено якість 33 поставлених покупцю одиниць товару.

22.05.2023 р. на електронну пошту суду від ТОВ "Автоспецпром" надійшли заперечення на відповідь на відзив б/н від 22.05.2023 р. (вх. № 9885/23 від 22.05.2023 р.), до яких долучалися копії заяв свідків ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

У судовому засіданні 22.05.2023 р. представник позивача 2 просила суд відкласти розгляд справи, прокурор вказане клопотання підтримував, представник відповідача проти клопотання представника позивача 2 про відкладення розгляду справи заперечував, зазначаючи про відсутність, на його думку, підстав, що перешкоджають розгляду даної справи у даному судовому засіданні, а також відзначив, що на момент судового засідання не отримував відповідь на відзив позивача 2; представник позивача 1 не з`явився. Водночас, про дату, час і місце судового засідання учасники процесу були повідомлені належно.

Окрім того, у судовому засіданні 22.05.2023 р. прокурор зазначав про направлення 05.05.2023 р. на адресу Господарського суду Київської області відповіді на відзив, яку, зокрема, було отримано відповідачем, однак станом на час судового засідання у матеріалах справи вказана відповідь на відзив відсутня.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 22.05.2023 р. було відкладено підготовче засідання.

26.05.2023 р. вказані вище заперечення відповідача на відповідь на відзив б/н від 22.05.2023 р. (вх. № 9885/23 від 22.05.2023 р.) з оригіналами заяв свідків ОСОБА_1 та ОСОБА_2 надійшли до Господарського суду Київської області.

13.06.2023 р. до Господарського суду Київської області від прокурора надійшло клопотання № 15/2-6727-23 від 12.06.2023 р. (вх. № 11539/23 від 13.06.2023 р.) про зупинення провадження у справі, відповідно до якого прокурор просив суд провадження у справі № 911/826/23 зупинити до закінчення перегляду у касаційному порядку Великою Палатою Верховного Суду судових рішень у справі № 905/1907/21, за касаційною скаргою прокурора на судові рішення про залишення без розгляду позову прокурора, поданого в інтересах держави в особі обласної ради та комунального закладу, про визнання недійсними додаткових угод та стягнення коштів, з огляду на відсутність підстав для представництва прокурором інтересів держави в суді. Прокурор зазначав, що у даній справі № 911/826/23, що розглядається Господарським судом Київської області, прокурор звернувся з аналогічним позовом до суду, зокрема, в інтересах держави в особі міської ради та комунальної організації. Отже, на думку прокурора, результат розгляду справи № 911/826/23 буде безпосередньо пов`язаний із результатом касаційного перегляду судових рішень у подібних правовідносинах у справі № 905/1907/21, яку передано на розгляд Великої Палати Верховного Суду.

14.06.2023 р. до Господарського суду Київської області від ТОВ "Автоспецпром" надійшли додаткові пояснення б/н від 14.06.2023 р. (вх. № 11696/23 від 14.06.2023 р.), за змістом яких відповідач, серед іншого, просив суд долучити до матеріалів справи документи, отримані на адвокатський запит останнього лише після минулого судового засідання, а саме - копію адвокатського запиту вих. № 25/04/23 від 25.04.2023 р.; копію листа Комунальної організації «Київмедспецтранс» від 02.05.2023 р. № 450-1; копію листа Комунальної організації «Київмедспецтранс» від 12.12.2022 р. № 948-1; копію листа Комунальної організації «Київмедспецтранс» від 25.01.2023 р. вих. № 117-1.

У судовому засіданні 15.06.2023 р. Господарському суду Київської області представником КО «Київмедспецтранс» було подано клопотання № 564-7 від 15.06.2023 р. (вх. № 11760/23 від 15.06.2023 р.) про долучення до матеріалів справи копії ухвали Господарського суду Київської області від 22.05.2023 р. у справі № 911/723/23, якою повернуто позовну заяву КО «Київмедспецтранс».

У судовому засіданні 15.06.2023 р. прокурор підтримував клопотання про зупинення провадження у справі та просив суд його задовольнити; представник позивача 2 проти зупинення провадження у справі не заперечувала, залишивши вирішення даного клопотання на розсуд суду; представник відповідача зазначав про необхідність часу для формування позиції ТОВ "Автоспецпром" щодо поданого прокурором клопотання; представник позивача 1 не з`явився. Водночас, про дату, час і місце судового засідання учасники процесу були повідомлені належно.

Враховуючи необхідність дослідження у даній справі наявності у прокурора повноважень, передбачених статтею 23 Закону України «Про прокуратуру» та статтею 53 Господарського процесуального кодексу України, для звернення до суду з даним позовом, у тому числі - з метою вирішення раніше поданого клопотання відповідача про залишення позову прокурора без розгляду, з огляду на те, що правовий висновок Великої Палати Верховного Суду у справі № 905/1907/21 матиме суттєве значення для вирішення вказаного питання у даній справі № 911/826/23 в частині застосування відповідних норм права, оскільки постанова Великої Палати Верховного Суду є остаточною і виступає джерелом формування судової практики, суд дійшов висновку щодо необхідності зупинення провадження у справі № 911/826/23 відповідно до п. 7 ч. 1 ст. 228 Господарського процесуального кодексу України до розгляду Великою Палатою Верховного Суду справи № 905/1907/21.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 15.06.2023 р. було зупинено провадження у справі № 911/826/23 до закінчення перегляду в касаційному порядку Великою Палатою Верховного Суду справи № 905/1907/21.

19.06.2023 р. до Господарського суду Київської області від позивача 2 надійшло клопотання № 568-7 від 15.06.2023 р. (вх. № 11993/23 від 19.06.2023 р.), відповідно до якого останній просить суд долучити до матеріалів справи Положення комунальної організації "Київмедспецтранс" (в новій редакції згідно з розпорядженням виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 15.11.2021 р. № 2352).

У зв`язку з усуненням обставин, що спричинили зупинення провадження у справі, ухвалою Господарського суду Київської області від 05.10.2023 р. було поновлено провадження у справі № 911/826/23, призначено підготовче засідання на 06.11.2023 р. та зобов`язано учасників процесу подати письмові пояснення по суті спору з урахуванням правових позицій, викладених у постанові Великої Палати Верховного Суду від 21.06.2023 р. у справі № 905/1907/21.

30.10.2023 р. до Господарського суду Київської області від Київської міської прокуратури на виконання ухвали Господарського суду Київської області від 05.10.2023 р. надійшли пояснення № 15/2-6727-23 від 27.10.2023 р. (вх. № 20460/23 від 30.10.2023 р.), відповідно до яких прокурор зазначає, що визначений прокуратурою позивач - Київська міська рада, а також підстави та предмет позову у справі 911/826/23 кореспондують висновкам Верховного Суду у справі № 905/1907/21, оскільки Київська міська рада є органом місцевого самоврядування, який є особою, уповноваженою на вжиття заходів представницького характеру щодо захисту інтересів територіальної громади, інтереси якої є складовою інтересів держави, а інтерес позивача в даному випадку полягає в тому, щоб відновити свої права через повернення майна відчуджувачу - Комунальній організації "Київмедспецтранс". Поряд з цим, прокурор зауважує, що під час подання позову у справі № 905/1907/21 вимоги ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» були дотримані в повному обсязі.

06.11.2023 р. через систему «Електронний суд» від відповідача на виконання ухвали Господарського суду Київської області від 05.10.2023 р. надійшли додаткові пояснення б/н від 03.11.2023 р. (вх. № 4164/23 від 06.11.2023 р.), згідно з якими останній, зокрема, стверджує, що у прокурора відсутні підстави для звернення до суду з позовом в інтересах держави в особі Київської міської ради, оскільки передбачені на закупівлю автомобілів швидкої медичної допомоги кошти місцевого бюджету не були використані, а тому підстави для здійснення внутрішнього контролю і внутрішнього аудиту у підпорядкованій установі на предмет цільового використання цих коштів у Київської міської ради не настали. Окрім цього, жодних оплат за спірним договором № 333к від 02.11.2022 р. не здійснювалось, кошти залишились у бюджеті м. Києва.

У судовому засідання 06.11.2023 р. прокурор підтримував позовні вимоги; представник позивача 2 надала усні пояснення щодо правових позицій, викладених у постанові Великої Палати Верховного Суду від 21.06.2023 р. у справі № 905/1907/21, а також підтримувала раніше заявлене клопотання № 568-7 від 15.06.2023 р. (вх. № 11993/23 від 19.06.2023 р.) про долучення до матеріалів справи Положення комунальної організації "Київмедспецтранс" в новій редакції; представник відповідача підтримував раніше заявлене клопотання про залишення позову без розгляду, мотивуючи це, зокрема, тим, що у даній ситуації відсутнє порушення інтересів держави. Представник позивача 1 у судове засідання не з`явився. Водночас, усі учасники процесу про дату час та місце судового засідання були повідомлені належно.

Дослідивши мотиви клопотання позивача 2 № 568-7 від 15.06.2023 р. (вх. № 11993/23 від 19.06.2023 р.) про долучення до матеріалів справи Положення комунальної організації "Київмедспецтранс" (в новій редакції, заслухавши пояснення представника позивача 2, суд без виходу до нарадчої кімнати постановив протокольну ухвалу про задоволення вказаного клопотання, у зв`язку з чим Положення комунальної організації "Київмедспецтранс" (в новій редакції згідно з розпорядженням виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 15.11.2021 р. № 2352 ) було долучено до матеріалів справи.

Підготовче засідання відкладалось.

08.11.2023 р. через систему «Електронний суд» до Господарського суду Київської області від Київської міської прокуратури надійшли подані раніше пояснення б/н від 07.11.2023 р. (вх. № 4270/23 від 08.11.2023 р.) з доказами направлення іншим учасникам справи.

У судовому засіданні 07.12.2023 р. представник відповідача підтримував раніше заявлене клопотання про залишення позову без розгляду, а також просив у випадку відмови у задоволенні даного клопотання відкласти підготовче засідання для подання заяви про призначення експертизи у даній справі для встановлення відповідності якості автомобілів встановленим вимогам або надання експертного висновку з цього питання. Прокурор, представник позивача 2 були присутніми. Представник позивача 1 у судове засідання не з`явився. Водночас, усі учасники процесу про дату, час та місце судового засідання були повідомлені належно.

Розглянувши у судовому засіданні 07.12.2023 р. клопотання відповідача про залишення позовної заяви прокурора без розгляду, заслухавши позиції присутніх прокурора та представника позивача 2, суд, без виходу до нарадчої кімнати, протокольною ухвалою залишив його без задоволення з мотивів, викладених в ухвалі суду від 07.12.2023 р.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 07.12.2023 р. було відкладено підготовче засідання у справі.

До Господарського суду Київської області через систему «Електронний суд» від відповідача надійшли додаткові письмові пояснення б/н від 05.01.2024 р. (вх. № 107/24 від 05.01.2024 р.), відповідно до яких останній заперечує проти задоволення позову, посилаючись, зокрема, на те, що позивач 2 письмово підтверджує, що порушення умов договору стосуються комплектації товару, а не його якості, що виключає можливість застосування штрафу, передбаченого п. 8.5 договору. Окрім цього, відповідач зауважує, що заявлена прокурором до стягнення сума охоплює період поза межами строку дії договору, тобто після дати його розірвання (15.12.2023 р.), а відтак дана вимога не підлягає задоволенню. Поряд з цим, відповідачем до вказаних пояснень було долучено низку додатків. Однак, через невстановлені на час судового засідання технічні проблеми, у суду відсутня можливість роздрукувати з системи «Електронний суд» додатки до пояснень відповідача в повному обсязі.

У судовому засіданні 08.01.2024 р. прокурор просила надати час для ознайомлення із додатковими письмовими поясненнями відповідача; представники позивача 2 та відповідача були присутніми; представник позивача 1 не з`явився. Водночас, про дату, час і місце судового засідання всі учасники процесу були повідомлені належно.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 08.01.2024 р. було оголошено перерву в підготовчому засіданні до 01.02.2024 р., зобов`язано відповідача надати суду додатки, які були долучені до додаткових письмових пояснень б/н від 05.01.2024 р. (вх. № 107/24 від 05.01.2024 р.), у паперовому вигляді.

09.01.2024 р. до Господарського суду Київської області від ТОВ "Автоспецпром" надійшла заява б/н від 09.01.2024 р. (вх. № 302/24 від 09.01.2024 р.) про долучення процесуального документа до матеріалів справи, за змістом якої відповідач просив суд долучити до матеріалів справи паперову копію додаткових пояснень від 05.01.2024 р., які попередньо були скеровані до Господарського суду Київської області через "Електронний суд", та врахувати позицію відповідача, зазначену в додаткових поясненнях від 05.01.2024 р., при розгляді справи.

24.01.2024 р. через систему «Електронний суд» до Господарського суду Київської області від Комунальної організації "Київмедспецтранс" надійшли заперечення на додаткові пояснення відповідача по суті спору б/н від 24.01.2024 р. (вх. № 813/24 від 24.01.2024 р.), відповідно до яких позивач 2 просить суд не приймати додаткові пояснення відповідача від 05.01.2024 р. та задовольнити позовні вимоги прокурора у повному обсязі. Поряд з цим, позивач 2 зазначає, що відповідач у додаткових поясненнях від 05.01.2024 р. повторно посилається на доводи, зазначені ним раніше у відзиві та запереченнях на відповідь на відзив.

31.01.2024 р. Господарського суду Київської області від ТОВ "Автоспецпром" надійшли додаткові пояснення б/н від 31.01.2024 р. (вх. № 1461/24 від 31.01.2024 р.), за змістом яких відповідач просить суд прийняти дані пояснення по суті спору та відмовити в задоволенні позовних вимог у повному обсязі. Зокрема, відповідач зазначив, що твердження позивача 2 щодо можливості відповідача усунути недоліки протягом строку дії договору є неправдивими та спростовуються доводами, викладеними ТОВ "Автоспецпром" у даних поясненнях.

31.01.2024 р. до Господарського суду Київської області від ТОВ "Автоспецпром" надійшло клопотання б/н від 31.01.2024 р. (вх. № 1462/24 від 31.01.2024 р.) про відкладення підготовчого засідання, призначеного на 01.02.2024 р. о 14:45 год., за змістом якого відповідач зазначає про виникнення потреби у відкладенні розгляду даної справи, у зв`язку з участю його представника в іншому судовому засіданні, призначеному на 01.02.2024 р. об 11:30 год., а саме - як представника у справі № 924/1333/23, що розглядається Господарським судом Хмельницької області. Відповідач зазначав, що враховуючи незначний проміжок часу між судовими засіданнями та відстань між судами, представник відповідача не матиме можливості вчасно прибути до Господарського суду Київської області, у зв`язку з чим відповідач просить суд визнати поважними причини неявки у підготовче засідання свого представника, адвоката Поцелова А.О., та відкласти підготовче засідання у справі № 911/826/23 на іншу дату.

У підготовчому засіданні 01.02.2024 р. прокурор та представник позивача 2 заперечували проти задоволення клопотання відповідача про відкладення підготовчого засідання на іншу дату.

Розглянувши клопотання відповідача про відкладення підготовчого засідання, заслухавши заперечення прокурора та представника позивача 2, суд без виходу до нарадчої кімнати постановив протокольну ухвалу про відмову в його задоволенні з мотивів, викладених в ухвалі суду від 01.02.2024 р.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 01.02.2024 р. було закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 07.03.2024 р.

14.02.2024 р. до Господарського суду Київської області через систему «Електронний суд» від позивача 2 надійшли заперечення на додаткові пояснення по суті спору б/н від 14.02.2024 р. (вх. № 1582/24 від 14.02.2024 р.), за змістом яких останній просив суд не приймати до розгляду додаткові пояснення ТОВ «Автоспецпром» від 31.01.2024 р. по суті спору у даній справі. Поряд з цим, КО «Київмедспецтранс» зазначає, що доводи, на які посилається відповідач у додаткових поясненнях від 31.01.2024 р., не відповідають дійсним обставинам справи та є безпідставними, окрім того, ТОВ «Автоспецпром» зазначає ті ж самі заперечення, що й у відзиві на позовну заяву.

У судовому засіданні з розгляду справи по суті 07.03.2024 р. прокурор позовні вимоги підтримував та просив суд задовольнити їх у повному обсязі; представник позивача 2 позовні вимоги підтримувала та просила суд задовольнити їх у повному обсязі; представник відповідача заперечував проти позовних вимог та просив суд відмовити у їх задоволенні; представник позивача 1 у судове засідання не з`явився. Водночас, про дату, час та місце судового засідання всі учасники справи були повідомлені в порядку, передбаченому Господарським процесуальним кодексом України.

У судовому засіданні 07.03.2024 р. з розгляду справи по суті представник відповідача заявив клопотання про оголошення перерви для формування письмових коментарів щодо доказів.

Розглянувши у судовому засіданні 07.03.2024 р. вказане клопотання відповідача, суд без виходу до нарадчої кімнати постановив протокольну ухвалу про залишення його без задоволення з огляду на те, що до переліку підстав для відкладення розгляду справи або оголошення перерви в судовому засіданні, які передбачені ч. 2 ст. 202 Господарського процесуального кодексу України та ст. 216 цього Кодексу, не входить така підстава, як формування письмових коментарів щодо доказів.

Поряд з цим, у судовому засіданні 07.03.2024 р. представник відповідача заявив клопотання про оголошення перерви для написання письмової промови у судових дебатах; прокурор та представник позивача 2 заперечували щодо задоволення вказаного клопотання.

Розглянувши у судовому засіданні 07.03.2024 р. клопотання відповідача про оголошення перерви для написання письмової промови у судових дебатах, заслухавши позиції присутніх прокурора та представника позивача 2, суд без виходу до нарадчої кімнати постановив протокольну ухвалу про залишення вказаного клопотання без задоволення з огляду на те, що відповідно до ч. 3 ст. 218 Господарського процесуального кодексу України порядок проведення, тривалість судових дебатів та черговість виступів учасників справи визначаються судом, а написання письмової промови у судових дебатах приписами Господарського процесуального кодексу України безпосередньо не передбачено.

У судовому засіданні 07.03.2024 р. було проголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши пояснення прокурора та представників сторін, дослідивши докази та оцінивши їх в сукупності, суд

встановив:

Рішенням Київської міської ради № 5457/5458 від 11.10.2022 р. «Про внесення змін до Програми економічного і соціального розвитку на 2021-2023 роки», на виконання міської цільової програми «Здоров`я киян», Комунальній організації «Київмедспецтранс» було виділено кошти місцевого бюджету з метою оновлення парку автомобілів екстреної швидкої допомоги.

Поряд з цим, постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 р. № 1178 було затверджено особливості здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування.

За наслідками проведеної на підставі п. 13 вказаних особливостей публічної закупівлі (UA-2022-11-07-002175-а) за кошти місцевого бюджету, між КО «Київмедспетранс» (позивач 2, покупець) та ТОВ «Автоспецпром» (відповідач, постачальник) 02.11.2022 р. було укладено договір № 333к про закупівлю автомобілів швидкої медичної допомоги, відповідно до п. 1.2 якого постачальник зобов`язується передати у власність покупця товар за ціною згідно специфікації (додаток 1), що додається до цього договору і є його невід`ємною частиною, а покупець зобов`язується прийняти цей товар та оплатити його. Предметом договору є поставка постачальником покупцеві товару за кодом Державного класифікатора 021:2015 Єдиного закупівельного словника 34110000-1 Легкові автомобілі (автомобілі швидкої допомоги типу В з обладнанням) (п. 1.1 договору).

Відповідно до п. 1.3 договору під товаром сторони розуміють автомобілі швидкої медичної допомоги тиву В з обладнанням в загальній кількості 54 одиниці, визначені в специфікації (додаток 1), що містить інформацію про загальну кількість, детальний опис товару, ціну за одиницю товару та загальну вартість товару.

Пунктом 2.1 договору передбачено, що ціна товару встановлюється в національній валюті України (гривні), еквівалент якої додатково фіксується сторонами в євро і доларах США за офіційним курсом, встановленим Національним банком України станом на дату укладання цього договору. Ціна за одиницю товару, детальний опис якого наведено в додатку 1 до цього договору, становить 2650000,00 грн., що еквівалентно 72907,55 євро та 72466,54 доларів США. Загальна вартість цього договору становить 143100000,00 грн., що еквівалентно 3937007,57 євро та 3913193,28 доларів США.

Згідно з п. 3.1 договору розрахунки за поставлений товар здійснюються протягом 5 банківських днів після отримання товару, на підставі наданої постачальником видаткової накладної, акту приймання-передачі товару та рахунку-фактури, підписаного сторонами, а у випадку затримки бюджетного фінансування - протягом 5 робочих днів з моменту отримання коштів відповідно до ч. 1 ст. 49 Бюджетного кодексу України.

Умови поставки та порядок приймання-передачі товару сторони узгодили у розділі 4 договору, в якому зазначено, зокрема:

- поставка товару здійснюється відповідно до письмової заявки, яка складається за формою згідно додатку 3 до цього договору (п. 4.2 договору);

- покупець направляє постачальнику письмову заявку не пізніше ніж за 5 робочих днів до дати поставки товару. Письмова заявка має бути направлена постачальнику у формі скан-копії на електронну адресу: . Сторони погодили, що письмова заявка, направлена покупцем постачальнику на електронну адресу у формі скан-копії, вважається отриманою постачальником у будь-якому випадку (п. 4.3 договору);

- постачальник зобов`язується до 15:00 год. робочого дня, що передує дню поставки товару, письмово підтвердити покупцеві наявність товару в кількості, зазначеній у письмовій заявці. Письмове підтвердження у вигляді скан-копії направляється постачальником на електронну адресу покупця, зазначену у цьому договорі. Зазначеним пунктом договору сторони погодили, що письмове підтвердження, направлене постачальником покупцеві на електронну адресу у формі скан-копії вважається отриманим покупцем у будь-якому випадку (п. 4.4 договору);

- строк поставки товару: протягом 5 робочих днів з моменту отримання письмової заявки покупця; постачальник зобов`язується разом з товаром передати покупцеві сервісну книжку на автомобіль, сертифікат та/або декларацію відповідності, що засвідчує відповідність товару та сертифікати та/або декларації відповідності та медичне обладнання, що входить до складу автомобіля, вимогам технічного регламенту, складені з дотриманням процедур оцінки відповідності, передбачених відповідними технічними регламентами, керівництво з експлуатації (експлуатаційну документацію) базового автомобіля, керівництво з експлуатації (паспорти, настанови тощо) медичного обладнання (українською мовою), а також документи, необхідні для реєстрації в сервісному центрі Міністерства внутрішніх справ України, згідно чинного законодавства на момент поставки товару (п. 4.5 договору);

- право власності на товар, а також ризик випадкового пошкодження або знищення товару переходить до покупця з моменту зарахування коштів за товар на поточний рахунок постачальника (п. 4.7 договору);

- при передачі товару постачальник зобов`язаний надати покупцеві рахунок-фактуру, видаткову накладну на товар та інші необхідні документи, зазначені в п. 4.5 договору. При прийманні товару та за умови його відповідності опису, зазначеному у специфікації (додаток 1), комплектності, відсутності видимих механічних пошкоджень, покупець підписує акт приймання-передачі товару, видаткову накладну і один примірник зазначених документів передає постачальнику разом з оригіналом належно оформленої довіреності на отримання товару (п. 4.10 договору);

- сторони узгодили, що товар поставляється окремими партіями, після поставки кожної партії сторони укладають відповідний акт приймання-передачі товару (п. 4.11 договору);

- у випадку порушення умов щодо комплектності товару, покупець не підписує акт приймання-передачі товару, а складає відповідний акт про виявлені недоліки щодо комплектності товару. Такий акт є підставою для постачальника для усунення недоліків, в обумовлені сторонами строки (п. 4.12 договору).

Відповідно до п. 5.1 договору якість товару повинна відповідати державним стандартам, технічним умовам, що підтверджується сертифікатами відповідності та чинному законодавству щодо показників якості такого роду/виду товарів, тощо.

Покупець зобов`язаний своєчасно та в повному обсязі оплачувати вартість поставленого товару за ціною, визначеною цим договором, а постачальник зобов`язаний забезпечити поставку товару у строки, встановлені цим договором (пп. 6.1.1 п. 6.1 та пп. 6.3.1 п. 6.3 договору).

Згідно з п. 8.1 договору у випадках, не передбачених договором про закупівлю, сторони несуть відповідальність, передбачену чинним законодавством України.

У випадку порушення строків оплати товару, покупець зобов`язаний сплатити за вимогою постачальника неустойку (штраф) у розмірі подвійної облікової ставки НБУ від вартості неоплаченого товару (п. 8.2 договору).

У разі затримки поставки товару, заявленому покупцем, постачальник сплачує неустойку (пеню) у розмірі подвійної облікової ставки НБУ від вартості непоставленого товару за кожний день затримки (п. 8.3 договору).

За невиконання або неналежне виконання зобов`язань щодо якості поставленого товару, постачальник сплачує на вимогу покупця штраф у розмірі 10% від вартості товару (п. 8.5 договору).

Сторони дійшли взаємної згоди щодо можливості застосування оперативно-господарських санкцій в порядку, передбаченому ст.ст. 235 і 237 Господарського кодексу України у разі невиконання чи неналежного виконання зобов`язань, передбачених цим договором (п. 8.7 договору).

Пунктом 7.1 договору передбачено, що договір набирає чинності з дня його підписання. Договір діє в частині поставки товару до 15.12.2022 р., а в частині грошових зобов`язань - до повного виконання.

21.11.2022 р. позивачем 2 було направлено відповідачу заявку № 902-5 щодо поставки товару у визначеній кількості та за ціною наступним чином: 24.11.2022 р. поставити 9 автомобілів швидкої медичної допомоги типу В з обладнанням загальною вартістю 23850000,00 грн.; 25.11.2022 р. поставити 12 автомобілів швидкої медичної допомоги типу В з обладнанням загальною вартістю 31800000,00 грн.; 08.12.2022 р. поставити 12 автомобілів швидкої медичної допомоги типу В з обладнанням загальною вартістю 3180000,00 грн.; 09.12.2022 р. поставити 9 автомобілів швидкої медичної допомоги типу В з обладнанням загальною вартістю 23850000,00 грн.; 15.12.2022 р. поставити 12 автомобілів швидкої медичної допомоги типу В з обладнанням загальною вартістю 31800000,00 грн.

Як слідує з позову, 25.11.2022 р. та 06.12.2022 р. постачальником було доставлено 33 одиниці спецавтомобілів швидкої медичної допомоги на територію покупця. При цьому, як зазначає позивач 2, постачальник не виконав свого зобов`язання, передбаченого п. 4.4 договору, та не направив о 15:00 год. ні 24.11.2022 р., ні 05.12.2022 р. покупцеві на електронну адресу письмове підтвердження. Незважаючи на невиконання постачальником свого обов`язку письмово підтвердити наявність товару та дату його поставки, покупець 25.11.2022 р. і 06.12.2022 р. розмістив на своїй території всі 33 одиниці доставленого товару, однак жодна одиниця доставленого товару не була офіційно передана покупцеві уповноваженим представником постачальника ні 25.11.2022 р., ні 06.12.2022 р., оскільки уповноважений представник постачальника не прибув до покупця у зазначені дати.

Саме тому, за твердженням позивача 2, покупець не мав можливості розпочати приймання доставлених спецавтомобілів швидкої медичної допомоги, про що покупцем було письмово повідомлено постачальника листом від 08.12.2022 р. № 936-5 та запропоновано направити уповноважених представників до покупця для офіційного передавання постачальником покупцеві автомобілів швидкої медичної допомоги типу В з обладнанням.

Як зазначав позивач 2, після отримання від покупця вищевказаного листа, 09.12.2022 р. до КО «Київмедспецтранс» прибули 5 представників ТОВ «Автоспецпром» для передачі від постачальника до покупця товару. Цього ж дня представниками обох сторін було перевірено 4 одиниці товару щодо їх комплектності, передбаченої у специфікації. За результатами перевірки представниками постачальника і покупця було встановлено, що всі 4 одиниці товару не відповідають комплектності, передбаченій у специфікації.

12.12.2022 р. представниками сторін було продовжено процедуру передачі товару, упродовж якої було перевірено 3 одиниці товару. За результатами перевірки представниками постачальника і покупця було встановлено, що всі 3 одиниці товару не відповідають комплектності, передбаченій у специфікації.

13.12.2022 р. представниками сторін було перевірено 7 одиниць товару. За результатами перевірки представниками постачальника і покупця було встановлено, що всі 7 одиниць товару не відповідають комплектності, передбаченій у специфікації.

14.12.2022 р. представниками сторін було перевірено 4 одиниці товару. За результатами перевірки представниками постачальника і покупця було встановлено, що всі 4 одиниці товару не відповідають комплектності, передбаченій у специфікації.

15.12.2022 р. представниками сторін було перевірено 2 одиниці товару. За результатами перевірки представниками постачальника і покупця було встановлено, що всі 2 одиниці товару не відповідають комплектності, передбаченій у специфікації.

Таким чином, у період з 09.12.2022 р. по 15.12.2022 р. було перевірено 20 одиниць товару щодо їх комплектності та встановлено, що всі вони не відповідають комплектності, передбаченій у специфікації, про що уповноваженими представниками сторін було складено акти про виявлені недоліки щодо комплектності товару № 8 від 15.12.2022 р., № 22 від 15.12.2022 р., № 9 від 14.12.2022 р., № 23 від 14.12.2022 р., № 10 від 14.12.2022 р., № 24 від 14.12.2022 р., № 25 від 13.12.2022 р., № 11 від 13.12.2022 р., № 26 від 13.12.2022 р., № 12 від 13.12.2022 р., № 27 від 13.12.2022 р., № 28 від 13.12.2022 р., № 13 від 13.12.2022 р., № 29 від 12.12.2022 р., № 14 від 12.12.2022 р., № 15 від 12.12.2022 р., № 33 від 09.12.2022 р., № 32 від 09.12.2022 р., № 31 від 09.12.2022 р., № 30 від 09.12.2022 р.

Поряд з цим, 21 одиниця товару, яка мала бути поставлена 09.12.2022 р. та 15.12.2022 р., постачальником у встановлений договором строк поставлена не була.

15.12.2022 р. КО «Київмедспецтранс» було направлено ТОВ «Автоспецпром» лист № 979-3, в якому позивач 2 зазначив, що станом на 15.12.2022 р. постачальник так і не забезпечив поставку 54 одиниць товару, а доставлені та перевірені 20 одиниць товару не відповідають комплектності, передбаченій в специфікації. Зважаючи на закінчення 15.12.2022 р. строку виконання зобов`язань постачальником щодо поставки 54 одиниць товару, позивач 2 вимагав від відповідача вжити негайних заходів для вивезення з території покупця 33 спецавтомобілів швидкої медичної допомоги, доставлених 25.11.2022 р. та 06.12.2022 р. Окрім цього, позивач 2 повідомив відповідача, що після 23:59 год. 15.12.2022 р. він не несе жодної відповідальності, пов`язаної з перебуванням на його території 33 одиниць товару, доставлених 25.11.2022 р. та 06.12.2022 р.

У подальшому КО «Київмедспецтранс» було направлено ТОВ «Автоспецпром» претензію № 980-3 від 16.12.2022 р. з вимогою сплатити штрафні санкції, передбачені п.п. 8.3, 8.5 договору.

Відповіді на вказану претензію відповідачем не було надано, штрафні санкції за договором не сплачено, транспортні засоби не поставлено.

Звертаючись до суду з даним позовом, прокурор посилається на неналежне виконання ТОВ "Автоспецпром" зобов`язань за договором № 333к про закупівлю автомобілів швидкої медичної допомоги від 02.11.2022 р., укладеним між КО "Київмедспецтранс" та ТОВ "Автоспецпром", у вигляді поставки товару неналежної якості та невиконання зобов`язання в строк, встановлений договором щодо поставки 21 одиниці товару, у зв`язку з чим Першим заступником керівника Київської міської прокуратури в інтересах держави в особі Київської міської ради та Комунальної організації "Київмедспецтранс" було подано позов про стягнення з відповідача передбачених договором 14310000,00 грн. штрафу та 6675821,90 грн. пені.

Слід зазначити, що за приписами ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Під час здійснення представництва інтересів держави у суді прокурор має право в порядку, передбаченому процесуальним законом звертатися до суду з позовом (заявою, поданням).

Згідно з ч.ч. 3-4 ст. 53 Господарського процесуального кодексу України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 174 цього Кодексу.

У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі набуває статусу позивача.

Згідно зі ст. 131-1 Конституції України на органи прокуратури покладено представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Встановлюючи наявність підстав для представництва інтересів держави, обов`язковими є висновки Конституційного Суду України, викладені у рішенні від 08.04.1999 р. № 3-рп/99, про те, що інтереси держави відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин. В основі перших завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону України, гарантування її державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорону землі як національного багатства, захист прав усіх суб`єктів права власності та господарювання тощо (пункт 3 мотивувальної частини). Інтереси держави можуть збігатися повністю, частково або не збігатися зовсім з інтересами державних органів, державних підприємств та організацій чи з інтересами господарських товариств з часткою державної власності у статутному фонді. Проте, держава може вбачати свої інтереси не тільки в їх діяльності, але й в діяльності приватних підприємств, товариств. Оскільки «інтереси держави» є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обгрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах.

Прокурор або його заступник самостійно визначає і обґрунтовує в позовній заяві, в чому полягає порушення інтересів держави чи в чому існує загроза інтересам держави, і ця заява є підставою для порушення справи в суді.

Водночас, згідно із вказаним рішенням Конституційного Суду України, поняття «орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах» означає орган, на який державою покладено обов`язок щодо здійснення конкретної діяльності у відповідних правовідносинах, спрямованих на захист інтересів держави. Таким органом, відповідно до ст.ст. 6, 7, 13 та 143 Конституції України, може виступати орган державної влади чи місцевого самоврядування, якому законом надано повноваження органу виконавчої влади.

Як слідує з матеріалів справи, позов у даній справі подано прокурором в інтересах держави, у тому числі - в особі Київської міської ради, уповноваженої діяти від імені та в інтересах територіальної громади.

Договір № 333к про закупівлю автомобілів швидкої медичної допомоги було укладено за наслідками проведеної публічної закупівлі (UA-2022-11-07-002175-a) за кошти місцевого бюджету.

За статтею 22 Бюджетного кодексу України, для здійснення програм та заходів, які реалізуються за рахунок коштів бюджету, бюджетні асигнування надаються розпорядникам бюджетних коштів. Відповідно до ч. 4 ст. 20 Бюджетного кодексу України відповідальний виконавець бюджетних програм у процесі їх виконання забезпечує цільове та ефективне використання бюджетних коштів протягом усього строку реалізації відповідних бюджетних програм у межах визначених бюджетних призначень.

У даному випадку Київська міська рада є головним розпорядником бюджетних коштів і через свої виконавчі органи зобов`язана діяти в інтересах громади та контролювати використання коштів місцевого бюджету.

Поряд з цим, відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 55, ч. 1 ст. 63 Господарського кодексу України комунальне підприємство, створене органом місцевого самоврядування, є господарською організацією, учасником господарських відносин, що діє на основі комунальної власності територіальної громади.

Так, згідно з Положенням Комунальної організації "Київмедспецтранс", затвердженим Розпорядженням виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 11.01.2014 р. № 17 (у редакції Розпорядження від 15.11.2021 р. № 2352), Комунальна організація "Київмедспецтранс" є бюджетною неприбутковою організацією, що заснована на комунальній власності територіальної громади міста Києва та віднесена до сфери управління виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації). Власником організації є територіальна громада міста Києва, від імені якої діє Київська міська рада. Основною метою діяльності організації є спеціалізоване транспортне обслуговування та забезпечення спеціалізованим автотранспортом бригад екстреної (швидкої) медичної допомоги, створених Центром екстреної медичної допомоги та медицини катастроф міста Києва, а також інших закладів охорони здоров`я, що засновані на комунальній власності територіальної громади міста Києва.

Згідно з ч. 5 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України у разі пред`явлення позову особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, в заяві повинні бути зазначені підстави такого звернення.

Поряд з цим, прокурор набуває право на представництво, якщо відповідний суб`єкт владних повноважень не здійснює захисту або здійснює його неналежно.

«Нездійснення захисту» виявляється в усвідомленій пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень - він усвідомлює порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається. «Здійснення захисту неналежним чином» виявляється в активній поведінці (сукупності дій та рішень), спрямованій на захист інтересів держави, але яка є неналежною. «Неналежність» захисту може бути оцінена з огляду на встановлений порядок захисту інтересів держави, який серед іншого включає досудове з`ясування обставин порушення інтересів держави, обрання способу їх захисту та ефективне здійснення процесуальних прав позивача.

Слід зазначити, що захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимог закону не здійснює захисту або робить це неналежно.

Прокурор у даній справі зазначав, що в даному випадку інтереси держави порушено внаслідок невиконання відповідачем обов`язків за договором про закупівлю автомобілів швидкої допомоги за кошти місцевого бюджету столиці, що становить суспільний інтерес і стосується прав та інтересів великого кола осіб - мешканців територіальної громади міста Києва, в життєво важливій сфері охорони здоров`я, а Київська міська рада, будучи обізнаною про неналежне виконання відповідачем обов`язків за вказаним договором, не вживала заходів реагування в межах повноважень, у тому числі - заходів цивільно-правового характеру з метою захисту інтересів територіальної громади щодо стягнення значної суми коштів неустойки за договором та/або шляхом вжиття інших заходів щодо забезпечення виконання постачальником зобов`язань з поставки для потреб мешканців територіальної громади міста автомобілів швидкої допомоги.

Відповідно, визначення у позові прокурором в якості позивача Київської міської ради як органу місцевого самоврядування, який є особою, уповноваженою на вжиття заходів представницького характеру щодо захисту інтересів територіальної громади, інтереси якої є складовою інтересів держави, узгоджується з підставами та предметом позову у даній справі.

У свою чергу, КО "Київмедспецтранс", укладаючи з ТОВ "Автоспецпром" договір № 333к від 02.11.2022 р., розраховувало на отримання автомобілів швидкої медичної допомоги з метою задоволення потреб територіальної громади, що відповідачем виконано не було та з огляду на що було порушено не лише інтереси комунального закладу як сторони правочину, а й інтереси територіальної громади міста Києва загалом.

Керуючись приписами ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», Київська міська прокуратура звернулась до Київської міської ради із запитами від 25.11.2022 р. № 15/2-892вих-22, від 17.01.2023 р. № 15/2-24вих23, від 30.01.2023 р. № 15/2-84вих-23 щодо надання інформації, у тому числі - щодо дотримання вимог законодавства під час проведення КО «Київмедспецтранс» закупвлі автомобілів екстреної (швидкої) медичної допомоги; нерозповсюдження законодавчої заборони на придбання товарів у юридичних осіб, кінцевим бенефіціарним власником яких є резиденти Російської Федерації, під час придбання транспортних засобів у ТОВ «Автоспецпром»; виявлення порушень під час проведення закупівель; стану виконання договору № 333к від 02.11.2022 р.; результатів розгляду ТОВ «Автоспецпром» претензії КО «Київмедспецтранс» щодо сплати штрафних санкцій за договором; вжитих заходів реагування, спрямованих на захист інтересів держави, а у разі невжиття таких заходів - зазначення причин останнього.

Листами від 16.12.2022 р. № 981-1, від 01.02.2023 р. № 148-1, від 17.02.2023 р. № 216-1 КО «Київмедспецтранс» повідомила прокуратуру, що будь-які кошти за договором № 333к від 02.11.2022 р. на рахунок ТОВ «Автоспецпром» не перераховувались; підстав для неукладення з ТОВ «Автоспецпром» договору на закупівлю товарів виявлено не було; заходи цивільно-правового характеру знаходяться на стадії завершення.

У зв`язку з невжиттям Київською міською радою та КО «Київмедспецтранс» заходів реагування, спрямованих на захист інтересів територіальної громади, листами від 02.03.2023 р. № 15/2-165вих-23 та від 02.02.2023 р. № 15/2-166вих-23 Київська міська прокуратура повідомила Київську міську раду та Комунальну організацію "Київмедспецтранс" про підготовку прокурором позовної заяви в інтересах держави в особі Київської міської ради, Комунальної організації "Київмедспецтранс" з вимогою до Товариства з обмеженою відповідальністю «Автоспецпром» про стягнення неустойки (штрафу та пені) за договором та намір звернутись до суду.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що в даному випадку прокуратурою виконано вимоги, передбачені ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», що свідчить про наявність підстав для відповідного представництва інтересів держави в суді, у зв`язку з чим Перший заступник керівника Київської міської прокуратури з передбачених законом підстав звернувся з даним позовом до суду про 20985821,90 грн. за договором № 333к про закупівлю автомобілів швидкої медичної допомоги від 02.11.2022 р., у тому числі - 14310000,00 грн. штрафу, 6675821,90 грн. пені.

Слід зазначити, що ст. 129 Конституції України встановлено, що основними засадами судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

За приписами ч.ч. 1, 3 ст. 13 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Згідно з ч. 1 ст. 14 Господарського процесуального кодексу України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у господарських справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Поряд з цим, приписами статей 73, 74 Господарського процесуального кодексу України визначено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Відповідно до статей 76-79 Господарського процесуального кодексу України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Докази, одержані з порушенням закону, судом не приймаються.

Достовірними є докази, створені (отримані) за відсутності впливу, спрямованого на формування хибного уявлення про обставини справи, які мають значення для справи.

Наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів (ч. 1 ст. 86 ГПК України).

Оцінюючи подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, суд дійшов висновку щодо наявності підстав для часткового задоволення позовних вимог у даній справі, з огляду на таке.

Відповідно до ст. 526 Цивільного кодексу України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Зазначена норма кореспондується з приписами ст. 193 Господарського кодексу України.

Так, у відповідності до ч. 1 ст. 193 Господарського кодексу України суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться.

Згідно з ч. 2 ст. 193 Господарського кодексу України кожна сторона повинна вжити усіх заходів, необхідних для належного виконання нею зобов`язань, враховуючи інтереси другої сторони та забезпечення загальногосподарського інтересу. Порушення зобов`язань є підставою для застосування господарських санкцій, передбачених цим Кодексом, іншими законами або договором.

Приписами ст. 530 Цивільного кодексу України передбачено, що якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Відповідно до ст. 626 Цивільного кодексу України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

У відповідності з ч. 1 ст. 629 Цивільного кодексу України договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Матеріали справи свідчать, що за своєю правовою природою укладений між КО «Київмедспетранс» та ТОВ «Автоспецпром» 02.11.2022 р. договір № 333к про закупівлю автомобілів швидкої медичної допомоги є договором поставки.

Відповідно до ст. 712 Цивільного кодексу України за договором поставки продавець (постачальник) зобов`язується передати у встановлений строк (строки) товар у власність покупця для використання його у підприємницькій діяльності або в інших цілях, не пов`язаних з особистим, сімейним, домашнім або іншим подібним використанням, а покупець зобов`язується прийняти товар і сплатити за нього певну грошову суму.

До договору поставки застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено договором, законом або не випливає з характеру відносин.

Стаття 655 Цивільного кодексу України передбачає, що за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму.

Відповідно до приписів ст. 662 Цивільного кодексу України продавець зобов`язаний передати покупцеві товар, визначений договором купівлі-продажу. Продавець повинен одночасно з товаром передати покупцеві його приналежності та документи (технічний паспорт, сертифікат якості тощо), що стосуються товару та підлягають переданню разом із товаром відповідно до договору або актів цивільного законодавства.

Продавець зобов`язаний передати товар покупцеві у строк, встановлений договором купівлі-продажу, а якщо зміст договору не дає змоги визначити цей строк, - відповідно до положень ст. 530 цього Кодексу (ч. 1 ст. 663 Цивільного кодексу України).

Порушенням зобов`язання відповідно до ст. 610 Цивільного кодексу України є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Відповідач, заперечуючи проти задоволення позовних вимог, зазначав, серед іншого, що оскільки позивачем 2 не було надано відповідачу підписані зі свого боку акти приймання-передачі товару або акти про виявлені недоліки у дні поставки товару (24.11.2022 р., 25.11.2022 р., 08.12.2022 р.) то, у відповідності до п. 4.13 договору, акти приймання-передачі товару вважаються підписаними позивачем, а товар у кількості 33 одиниці - належним чином поставленим та таким, що підлягає оплаті, у зв`язку з чим відповідач звернувся до позивача 2 з листом № 103 від 08.12.2022 р., у якому просив здійснити оплату поставленого товару у сумі 87450000,00 грн. Поряд з цим, як зазначає відповідач, 09.12.2022 р. до покупця прибули 5 представників постачальника, якими у той же день було складено акти про виявлені недоліки щодо комплектності товару. У відповідності з п. 4.12 договору акт про виявлені недоліки щодо комплектності товару є підставою для постачальника для усунення недоліків в обумовлені сторонами строки. Однак, покупцем, у порушення даної умови договору, не було надано постачальнику строку для усунення виявлених недоліків на підставі актів №№ 30-33 від 09.12.2022 р., а відразу прийнято рішення про повернення товару.

Поряд з цим, відповідач не погоджується з виявленими недоліками згідно складених актів про виявлені недоліки щодо комплектності товару та вимогою про сплату штрафу за начебто неякісний товар, оскільки поняття якості та комплектності не є тотожними поняттями за юридичним змістом. Крім того, відповідач відзначав, що недобросовісна поведінка покупця у зобов`язанні з поставки товару та невиконання ним необхідних дій, що випливають з договору, а саме - неприйняття партій товару у дні поставок (24.11.2022 р., 25.11.2022 р. та 08.12.2022 р.) та нездійснення оплати (у строки до 01.12.2022 р., 02.12.2022 р. та 15.12.2022 р. відповідно), є простроченням кредитора - покупця, яке, в свою чергу, стало причиною прострочення зобов`язання відповідачем щодо поставки 21 одиниці товару, а тому і підстави для стягнення пені є відсутніми.

У відповіді на відзив позивач 2 зазначав, що у період з 24.11.2022 р. по 08.12.2022 р. відповідачем, силами та засобами третьої особи, було здійснено доставку 33 одиниць товару на територію позивача 2, що не є поставкою товару, оскільки ці два поняття відмінні за своїм значенням. Вказані фактичні обставини справи, на думку позивача 2, підтверджуються тим, що у товарно-транспортних накладних відсутня відмітка відповідальної особи позивача 2 про отримання вантажу. Окрім того, відповідно до п. 10.1 договору особою, уповноваженою постачальником виконувати умови договору, є заступник директора відповідача - Коморкін К.С., а відтак саме він є тією особою, яка повинна була здійснити передачу (поставку) товару та підписати акти приймання-передачі товару. Таким чином, надані відповідачем до матеріалів справи копії товарно-транспортних накладних про доставку товару, в розумінні ст. 76 Господарського процесуального кодексу України, є неналежними доказами. Поряд з цим, твердження відповідача про відмову представника позивача 2 прийняти 33 одиниці товару через відсутність кількісного складу комісії позивача 2 не відповідає дійсності, оскільки позивач 2 не відмовлявся від прийняття товару, а не мав змоги навіть розпочати процес прийняття товару через відсутність уповноваженого представника відповідача. При цьому, позивач 2 наголошує на тому, що з метою належного приймання товару, керівником КО «Київмедспецтранс» було видано наказ від 16.11.2022 р. № 403 «Про приймання автомобілів швидкої медичної допомоги типу В та С», яким створено комісію з належного законодавчого приймання, головою якої призначено працівника КО «Київмедспецтранс» - Копчика Р.В., який, відповідно до п. 10.1 договору є особою, уповноваженою покупцем виконувати умови цього договору. З урахуванням наведеного, позивач 2 зазначає, що твердження відповідача про те, що оскільки покупцем не надано постачальнику підписані зі свого боку акти приймання-передачі товару або акти про виявлені недоліки у дні поставки товару, а саме - 24.11.2022 р., 25.11.2022 р. та 08.12.2022 р., у відповідності до п. 4.13 договору, акти приймання-передачі товару вважаються підписаними позивачем 2, а товар у кількості 33 одиниці - належним чином поставленим і таким, що підлягає оплаті, є безпідставними саме через відсутність уповноваженого представника відповідача. При цьому, доставлений на територію позивача 2 товар не відповідав вимогам щодо якості товару, визначеним у договорі.

Окрім того, КО «Київмедспецтранс» заперечує отримання від відповідача листа № 103 від 08.12.2022 р. про здійснення оплати поставленого товару на суму 87450000,00 грн., в якому зазначено, що згідно наданих у відповідності з п. 4.5 договору документів, право власності на 33 одиниці товару перейшло до позивача 2.

Суд відзначає, що, попри твердження відповідача, доказів передання чи направлення поштою позивачу 2 зазначеного вище листа до матеріалів справи надано не було, як і доказів отримання позивачем 2 даного листа.

Між тим, як було зазначено вище, право власності на товар, а також ризик випадкового пошкодження або знищення товару переходить до покупця з моменту зарахування коштів за товар на поточний рахунок постачальника (п. 4.7 договору).

Оскільки КО «Київмедспецтранс» не було здійснено прийняття товару та його оплату, з огляду на відсутність в матеріалах справи доказів оплати товару та доказів зарахування коштів за товар на поточний рахунок ТОВ «Автоспецпром», вказане твердження відповідача про перехід права власності на товар до позивача 2 не відповідає дійсності.

Щодо ненадання покупцем строку для усунення недоліків товару, зазначених в актах про виявлені недоліки, суд зазначає, що умовами п. 4.12 договору № 333к про закупівлю автомобілів швидкої медичної допомоги від 02.11.2022 р. передбачено, що у випадку порушення умов щодо комплектності товару, покупець не підписує акт приймання-передачі товару, а складає відповідний акт про виявлені недоліки щодо комплектності товару, який, в свою чергу, є підставою для постачальника для усунення недоліків, в обумовлені сторонами строки.

Суд констатує ненадання до матеріалів справи доказів обумовлення сторонами строку для усунення недоліків в частині комплектності товару.

Поряд з цим, відповідач просить суд відмовити в задоволенні даного позову в частині стягнення штрафу, посилаючись на те, що відповідно до специфікації до договору сторонами було узгоджено, що якість товару - автомобілів швидкої медичної допомоги має відповідати стандарту «Колісні транспортні засоби. Автомобілі швидкої медичної допомоги» ДСТУ EN 1789:2019, та встановлено кількісні характеристики товару. Сторонами не погоджувались більш високі вимоги щодо якості, а було визначено комплектацію та вимоги до неї у відповідності до потреб позивача 2. Таким чином, відповідачем у відповідності до умов договору та чинного законодавства було належним чином підтверджено якість 33 поставлених покупцю одиниць товару, відтак вимога про стягнення 14310000,00 грн. штрафу є безпідставною та необґрунтованою.

Слід зазначити, що відповідно до приписів ст. 673 Цивільного кодексу України продавець повинен передати покупцеві товар, якість якого відповідає умовам договору купівлі-продажу. У разі відсутності в договорі купівлі-продажу умов щодо якості товару продавець зобов`язаний передати покупцеві товар, придатний для мети, з якою товар такого роду звичайно використовується. Якщо продавець при укладенні договору купівлі-продажу був повідомлений покупцем про конкретну мету придбання товару, продавець повинен передати покупцеві товар, придатний для використання відповідно до цієї мети. У разі продажу товару за зразком та (або) за описом продавець повинен передати покупцеві товар, який відповідає зразку та (або) опису. Якщо законом встановлено вимоги щодо якості товару, продавець зобов`язаний передати покупцеві товар, який відповідає цим вимогам. Продавець і покупець можуть домовитися про передання товару підвищеної якості порівняно з вимогами, встановленими законом.

Згідно з ч.ч. 1 та 2 ст. 675 Цивільного кодексу України товар, який продавець передає або зобов`язаний передати покупцеві, має відповідати вимогам щодо його якості в момент його передання покупцеві, якщо інший момент визначення відповідності товару цим вимогам не встановлено договором купівлі-продажу. Договором або законом може бути встановлений строк, протягом якого продавець гарантує якість товару (гарантійний строк).

Стеттею 268 Господарського кодексу України встановлено, якість товарів, які поставляються, повинна відповідати стандартам, технічним умовам, іншій технічній документації, яка встановлює вимоги до їх якості, або зразкам (еталонам), якщо сторони не визначать у договорі більш високі вимоги до якості товарів.

Відповідно до специфікації до договору (додаток 1) сторонами узгоджено, що якість товару (автомобілів швидкої медичної допомоги) має відповідати стандарту «Колісні транспортні засоби. Автомобілі швидкої медичної допомоги» ДСТУ EN 1789:2019.

Пунктами 5.1 та 5.2 договору передбачено, що якість товару повинна відповідати державним стандартам, технічним умовам, що підтверджується сертифікатами відповідності, та чинному законодавству щодо показників якості такого роду/виду товарів, тощо.

На підтвердження якості товару, що поставляється, відповідачем було надано покупцеві сертифікат відповідності вимогам ДСТУ EN 1789:2019 на продукцію - Спеціалізовані автомобілі швидкої медичної допомоги типу Al, А2, В,С № UA.101-0198-22.00 від 15.06.2022 р., виданий уповноваженим органом з оцінки відповідності ДУО «ПОЛІТЕХМЕД». Вищевказаним сертифікатом відповідності посвідчено відповідність поставленого позивачу товару вимогам стандарту «Колісні транспортні засоби. Автомобілі швидкої медичної допомоги» ДСТУ EN 1789:2019, тобто законодавчо встановленим вимогам щодо якості автомобілів швидкої медичної допомоги. Також позивачу 2 було надано постачальником декларацію про відповідність № 02-2021 від 18.01.2021 р., яка є документом, складеним відповідачем як виробником на виконання вимог Технічного регламенту, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 02.10.2013 р. № 753, якою посвідчується якість та відповідність товару.

Відповідно до положень згадуваної вище ст. 662 Цивільного кодексу України продавець зобов`язаний передати покупцеві товар, визначений договором купівлі-продажу. Продавець повинен одночасно з товаром передати покупцеві його приналежності та документи (технічний паспорт, сертифікат якості тощо), що стосуються товару та підлягають переданню разом із товаром відповідно до договору або актів цивільного законодавства.

Згідно з ч. 1 ст. 669 Цивільного кодексу України кількість товару, що продається, встановлюється у договорі купівлі-продажу у відповідних одиницях виміру або грошовому вираженні.

Якщо за договором купівлі-продажу переданню підлягає товар у певному співвідношенні за видами, моделями, розмірами, кольорами або іншими ознаками (асортимент), продавець зобов`язаний передати покупцеві товар в асортименті, погодженому сторонами (ч. 1 ст. 671 Цивільного кодексу України).

Як зазначалося вище, приписами, зокрема, ч.ч. 1, 2 ст. 673 Цивільного кодексу України визначено, що продавець повинен передати покупцеві товар, якість якого відповідає умовам договору купівлі-продажу. У разі відсутності в договорі купівлі-продажу умов щодо якості товару продавець зобов`язаний передати покупцеві товар, придатний для мети, з якою товар такого роду звичайно використовується. Якщо продавець при укладенні договору купівлі-продажу був повідомлений покупцем про конкретну мету придбання товару, продавець повинен передати покупцеві товар, придатний для використання відповідно до цієї мети.

Стаття 682 Цивільного кодексу України передбачає, що продавець зобов`язаний передати покупцеві товар, що відповідає умові договору купівлі-продажу щодо комплектності. Якщо договором купівлі-продажу не встановлено умов щодо комплектності товару, продавець зобов`язаний передати покупцеві товар, комплектність якого визначається звичаями ділового обороту або іншими вимогами, що звичайно ставляться.

Аналіз статей 669, 671, 673, 682 Цивільного кодексу України свідчить про те, що предмет договору купівлі-продажу (поставки), зокрема майно (товар), характеризується певними критеріями (ознаками), встановленим у договорі: кількістю, асортиментом, якістю, комплектністю.

Отже, товар має відповідати вимогам щодо асортименту, комплектності, кількості та якості, тари та (або) упаковки товару у відповідності до умов договору, і тільки в цьому випадку вважається, що продавець належним чином виконав свій обов`язок щодо передачі товару у власність.

При цьому поняття асортимент, комплектність, кількість, якість не є тотожними поняттями. Вони різняться за юридичним змістом, правовою природою, а також і за обсягом прав покупця.

Наведений правовий висновок викладений у постановах Верховного Суду від 02.02.2023 р. у справі № 916/604/21, від 05.12.2023 р. у справі № 905/691/21, від 10.01.2024 р. у справі № 911/1249/22.

Як зазначалось вище, за невиконання або неналежне виконання зобов`язань щодо якості поставленого товару постачальник сплачує на вимогу покупця штраф у розмірі 10% від вартості товару (п. 8.5 договору).

Суд відзначає, що даний пункт договору не стосується невиконання або неналежного виконання постачальником зобов`язань щодо комплектності поставленого товару, недоліки якого були встановлені актами про виявлені недоліки щодо комплектності товару № 8 від 15.12.2022 р., № 22 від 15.12.2022 р., № 9 від 14.12.2022 р., № 23 від 14.12.2022 р., № 10 від 14.12.2022 р., № 24 від 14.12.2022 р., № 25 від 13.12.2022 р., № 11 від 13.12.2022 р., № 26 від 13.12.2022 р., № 12 від 13.12.2022 р., № 27 від 13.12.2022 р., № 28 від 13.12.2022 р., № 13 від 13.12.2022 р., № 29 від 12.12.2022 р., № 14 від 12.12.2022 р., № 15 від 12.12.2022 р., № 33 від 09.12.2022 р., № 32 від 09.12.2022 р., № 31 від 09.12.2022 р., № 30 від 09.12.2022 р.

Водночас, умов щодо відповідальності постачальника у вигляді сплати штрафу за невиконання зобов`язань щодо комплектності поставленого товару сторони договору не передбачили.

Між тим, за приписами ч. 1 ст. 546 Цивільного кодексу України виконання зобов`язання може забезпечуватися неустойкою, порукою, гарантією, заставою, притриманням, завдатком, правом довірчої власності.

Неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання (ч.ч. 1, 2 ст. 549 Цивільного кодексу України).

Згідно з ч. 1 ст. 547 Цивільного кодексу України правочин щодо забезпечення виконання зобов`язання вчиняється у письмовій формі.

Враховуючи вищенаведене, суд дійшов висновку щодо помилкового ототожнення у даному випадку понять комплектності та якості, які не є тотожними поняттями в силу приписів статей 671, 673, 682 Цивільного кодексу України, а також про невстановлення умовами договору відповідальності щодо порушення зобов`язань стосовно комплектності, у зв`язку з чим позовна вимога про стягнення з ТОВ «Автоспецпром» на підставі п. 8.5 договору № 333к про закупівлю автомобілів швидкої медичної допомоги від 02.11.2022 р. 14310000,00 грн. штрафу не підлягає задоволенню.

Щодо стягнення з відповідача пені у сумі 6675821,90 грн. суд зазначає таке.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 549 Цивільного кодексу України пенею є неустойка, що обчислюється у вiдсотках вiд суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.

Згідно зі ст. 611 Цивільного кодексу України, у разі порушення зобов`язання настають наслідки, встановлені договором або законом, зокрема, сплата неустойки.

Статтею 216 Господарського кодексу України передбачено, що учасники господарських відносин несуть господарсько-правову відповідальність за правопорушення у сфері господарювання шляхом застосування до правопорушників господарських санкцій на підставах і в порядку, передбачених цим Кодексом, іншими законами та договором.

Згідно з ч. 6 ст. 232 Господарського кодексу України визначено, що нарахування штрафних санкцій за прострочення виконання зобов`язання, якщо інше не встановлено законом або договором, припиняється через шість місяців від дня, коли зобов`язання мало бути виконано.

Сторони погодили, що у разі затримки поставки товару, заявленому покупцем, постачальник сплачує неустойку (пеню) у розмірі подвійної облікової ставки НБУ від вартості непоставленого товару за кожний день затримки (п. 8.3 договору).

Заперечуючи щодо нарахованої прокурором пені, відповідач зазначає, що договірні санкції підлягають нарахуванню лише до дати розірвання договору, оскільки з моменту розірвання договору він більше не діє. Враховуючи, що позивач 2 у листі від 17.02.2023 р. № 216-1 повідомив Київську міську прокуратуру про розірвання договору № 333к від 02.11.2022 р., заявлена прокурором до стягнення пеня охоплює період поза межами строку дії договору, тобто після дати його розірвання (15.12.2023 р.), а відтак, на думку відповідача, вимога про стягнення пені не підлягає задоволенню.

Натомість, позивач 2 заперечував щодо розірвання договору № 333к від 02.11.2022 р., оскільки наявними в матеріалах справи доказами останнє не підтверджується та не відповідає дійсності.

Слід зазначити, що відповідно до положень ст. 525 Цивільного кодексу України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 598 Цивільного кодексу України зобов`язання припиняється частково або у повному обсязі на підставах, встановлених договором або законом. Припинення зобов`язання на вимогу однієї із сторін допускається лише у випадках, встановлених договором або законом.

Поряд з цим, зміна та розірвання господарських договорів в односторонньому порядку не допускаються, якщо інше не передбачено законом або договором. У разі якщо сторони не досягли згоди щодо зміни (розірвання) договору або у разі неодержання відповіді у встановлений строк з урахуванням часу поштового обігу, заінтересована сторона має право передати спір на вирішення суду (ч.ч. 1, 4 ст. 188 Господарського кодексу України).

У відповідності зі ст. 651 Цивільного кодексу України зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом. Договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору. У разі односторонньої відмови від договору у повному обсязі або частково, якщо право на таку відмову встановлено договором або законом, договір є відповідно розірваним або зміненим.

Таким чином, зміна та розірвання господарських договорів допускається лише за згодою сторін або в судовому порядку (у разі відсутності згоди іншої сторони, яка отримала вимогу/пропозицію про розірвання договору).

Відповідно до п. 7.3 договору зміни, доповнення до договору, а так само розірвання договору оформлюються в письмовій формі та підписуються уповноваженими представниками сторін.

Пунктом 7.4 договору визначено, що розірвання договору в односторонньому порядку не допускається, за винятком випадків передбачених цим договором.

Згідно з п. 8.7.1 договору за невиконання чи неналежне виконання зобов`язань, передбачених цим договором, сторонами може бути застосована така оперативно-господарська санкція як одностороння відмова від цього договору у повному обсязі (розірвання договору) - у разі порушення зобов`язання другою стороною.

Одностороння відмова від цього договору у повному обсязі (розірвання договору) може застосовуватися покупцем у разі невиконання або неналежного виконання постачальником зобов`язань, передбачених цим договором (пп. 8.7.1.8 договору).

Водночас, порядок застосування оперативно-господарських санкцій, в тому числі - одностороння відмова від договору (розірвання договору), чітко визначений пунктом 8.7.3 договору, відповідно до якого про застосування оперативно-господарської санкції (однієї, декількох одночасно чи одночасно усіх, передбачених цим договором) управнена сторона письмово повідомляє другу сторону. Письмове повідомлення про застосування оперативно-господарської санкції направляється рекомендованим цінним листом (з описом вкладення та повідомленням про вручення) на адресу фактичного місця знаходження сторони, зазначену в цьому договорі, або направляється у вигляді скан-копії на електронну адресу сторони, зазначену в цьому договорі.

Суд відзначає, що матеріали справи не містять жодних доказів на підтвердження того, що позивач 2 повідомляв відповідача про односторонню відмову від договору відповідно до п. 8.7.3 договору, як і доказів на підтвердження того, що договір був розірваний за згодою сторін з дотриманням порядку, передбаченого п. 7.3 договору.

Таким чином, за висновком суду, договір № 333к про закупівлю автомобілів швидкої медичної допомоги від 02.11.2022 р. не був розірваним, а відтак період, за який прокурором нарахована заявлена до стягнення пеня, є обгрунтованим.

Водночас, судом відхиляються посилання відповідача на те, що прострочення постачання ним 21 одиниці товару було спричинене неналежним виконанням зобов`язань покупцем, тобто простроченням кредитора, з огляду на таке.

За умовами п. 3.1 договору розрахунки за поставлений товар здійснюються протягом 5 банківських днів після отримання товару, на підставі наданої постачальником видаткової накладної, акту приймання-передачі товару та рахунку-фактури, підписаного сторонами, а у випадку затримки бюджетного фінансування - протягом 5 робочих днів з моменту отримання коштів відповідно до ч. 1 ст. 49 Бюджетного кодексу України.

Водночас, доказів прийняття товару позивачем 2 у встановленому договором порядку, і, відповідно, виникнення в нього обов`язку з його оплати, матеріали справи не містять.

Натомість, за наведеними вище умовами договору та заявки № 902-5 від 21.11.2022 р. відповідач мав обов`язок з поставки КО «Київмедспецтранс» 9 автомобілів швидкої медичної допомоги типу В з обладнанням загальною вартістю 23850000,00 грн. 09.12.2023 р. та 12 автомобілів швидкої медичної допомоги типу В з обладнанням загальною вартістю 31800000,00 грн. 15.12.2023 р., доказів виконання якого до матеріалів справи не надано, що є підставою для застосування до постачальника відповідальності, передбаченої п. 8.3 договору, у вигляді сплати пені.

З долученого до матеріалів справи розрахунку пені вбачається, що її розмір було визначено прокурором у сумі 6675821,90 грн., нарахованій за період з 10.12.2022 р. по 10.03.2023 р. на суму 23850000,00 грн. та за період з 16.12.2022 р. по 10.03.2023 р. на суму 31800000,00 грн., він є обґрунтованим, арифметично вірним, доведеним, не спростованим відповідачем, у зв`язку з чим пеня підлягає стягненню з відповідача в заявленому прокурором розмірі.

Таким чином суд дійшов висновку щодо часткового задоволення позовних вимог у даній справі.

Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів сторін та їх відображення у судовому рішенні, суд спирається на висновки, яких дійшов Європейський суд з прав людини у рішенні від 18.07.2006 р. у справі "Проніна проти України", в якому Європейський суд з прав людини зазначив, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.

Поряд з цим, за змістом п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень та висновків Європейського суду з прав людини, викладених у рішеннях у справах "Трофимчук проти України", "Серявін та інші проти України" обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

З урахуванням наведеного, суд зазначає, що решта долучених до матеріалів справи доказів та доводів учасників процесу була ретельно досліджена судом і наведених вище висновків стосовно наявності підстав для часткового задоволення позову у даній справі не спростовує.

Витрати зі сплати судового збору відповідно до ст.ст. 123, 129 Господарського процесуального кодексу України покладаються судом на відповідача пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Керуючись ст.ст. 73, 74, 76-80, 123, 129, 232, 233, 236-238, 240 Господарського процесуального кодексу України, суд

вирішив:

1. Позовні вимоги задовольнити частково.

2. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Автоспецпром" (08130, Київська обл., Бучанський (Києво-Святошинський) р-н, с. Петропавлівська Борщагівка, вул. Оксамитова, буд. 9, код 38183310) на користь територіальної громади міста Києва в особі Комунальної організації "Київмедспецтранс" (04119, м. Київ, вул. Дегтярівська, буд. 25, код 01993 (шість мільйонів шістсот сімдесят п`ять тисяч вісімсот двадцять одну) грн. 90 коп. пені.

3. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Автоспецпром" (08130, Київська обл., Бучанський (Києво-Святошинський) р-н, с. Петропавлівська Борщагівка, вул. Оксамитова, буд. 9, код 38183310) на користь Київської міської прокуратури (03150, м. Київ, вул. Предславинська, 45/9, код 02910019) 100137 (сто тисяч сто тридцять сім) грн. 33 коп. витрат зі сплати судового збору.

4. У задоволенні решти позовних вимог відмовити.

Видати накази після набрання рішенням законної сили.

Згідно з приписами ч.ч. 1, 2 статті 241 Господарського процесуального кодексу України рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відповідно до вимог статті 256 ГПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складене 25.03.2024 р.

Суддя В.М. Бабкіна