ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
УХВАЛА

"14" березня 2024 р. м ХарківСправа № 922/782/24

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Калініченко Н.В.

розглянувши матеріали

позовної заяви Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго", місто Київ,
до Науково-виробничого підприємства Хартрон-плант ЛТД (Товариство з обмеженою відповідальністю), місто Харків,
простягнення коштів, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач, Приватне акціонерне товариство "Національна енергетична компанія "Укренерго", звернувся до Господарського суду Харківської області із позовною заявою до відповідача, Науково-виробничого підприємства Хартрон-плант ЛТД (Товариство з обмеженою відповідальністю), про стягнення заборгованості у загальному розмірі 87 552,32 грн., з них: пеня у розмірі 19 659,09 грн., штраф у розмірі 15 816,95 грн., інфляційні втрати у розмірі 40 775,90 грн. та 3 % річних у розмірі 11 300,38 грн. Підставою позову визначено договір про надання послуг з передачі електричної енергії № 0077-02024 від 01.01.2019 року.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення її без руху, зважаючи на наступне.

Частиною 4 статті 11 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права. Так, згідно з рішеннями Європейського суду з прав людини від 20 травня 2010 року у справі "Пелевін проти України" та від 30 травня 2013 року у справі "Наталія Михайленко проти України", право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб те ресурсів суспільства та окремих осіб.

Отже, доступ до правосуддя здійснюється шляхом точного, послідовного і неухильного дотримання процесуального алгоритму, що передбачений, зокрема, Господарським процесуальним кодексом України.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 162 ГПК України позовна заява повинна містити: обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

На 5 (аркуші) позову зазначено, що основна сума заборгованості за період з лютого 2022 року березень 2022 року становить 100 000,00 грн. 28.02.2024 року ТОВ «НВП Хартрон-Плант ЛТД» здійснило оплату заборгованості. У зв`язку з несвоєчасною оплатою наданих послуг НЕК «Укренерго» було вимушене нарахувати санкції. При цьому, до позову позивач долучає розрахунки заявлених до стягнення сум за 217 періодів починаючи з 19.08.2019 по 25.04.2022 року та без прив`язки до актів, кінцевих строків оплати за кожним актом, кількість днів прострочення за кожним актом. При цьому, у позові визначено період заборгованості відповідача з лютого 2022 року по березень 2022 року, однак нарахування штрафних санкцій здійснено за попередні періоди з 19.08.2019 по 25.04.2022 року і, суд ще раз наголошує, БЕЗ ПОСИЛАННЯ (ПРИВ`ЯЗКИ) до конкретного акта (рахунку), за яким виникла заборгованість/прострочення.

Тобто, міститься суперечність між доводами, викладеними у позові, та розрахунками заявлених до стягнення сум.

Судом враховується, що позивачем представлені певні акти, однак у відповідності до ч. 1 ст. 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Суд не має право за сторону, а тим паче за ініціатора процесу позивача, визначити самостійно за яким актом виникла заборгованість і, відповідно, чи є право на застосування штрафних санкцій та ст. 625 ЦК України.

Тобто, позивач не надав до суду належного обґрунтованого розрахунку заявлених до стягнення сум.

За таких обставин, подана позивачем позовна заява не відповідає імперативним вимогам статті 162 Господарського процесуального кодексу України.

Якщо подана позовна заява не відповідає приписами статті 162 Господарського процесуального кодексу України законодавець передбачив механізм залишення позовної заяви без руху задля забезпечення позивачу можливості у встановлений судом строк усунути недоліки позовної заяви, що забезпечить можливість вважати її такою, що подана у день її первинного подання та прийняття її судом до розгляду (частина 1 статті 174 Господарського процесуального кодексу України). Залишення позовної заяви без руху - це тимчасовий захід, який застосовується судом з метою усунення позивачем недоліків позовної заяви та дотримання порядку її подання, визначеного Господарським процесуальним кодексом України.

З метою усунення вище вказаних недоліків позовної заяви позивачу необхідно надати до суду: обґрунтований розрахунок сум, що стягуються по кожній вимозі (штраф, пеня, інфляційні, річні) окремо та по кожному акту, за якими заявлено до стягнення штрафні санкції та ст. 625 ЦК України, який міститиме: посилання на акт (рахунок або інший документ), за яким виникла заборгованості (прострочення) з зазначенням кінцевого строку оплати та зазначенням сум та періодів нарахування; документи (опис вкладного до цінного листа), які підтверджують направлення відповідачу зазначеного обґрунтованого розрахунку сум, що стягуються.

Суд звертає увагу позивача на те, що відповідно до частини 3 статі 174 Господарського процесуального кодексу України позовна заява вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом.

На підставі викладеного, керуючись статтями 6, 161, 162, 164, 174, 232-236 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд Харківської області, -

УХВАЛИВ:

Залишити позовну заяву Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго" без руху.

Надати позивачеві строк для усунення недоліків позовної заяви п`ять днів, з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, шляхом надання до суду: обґрунтованого розрахунку сум, що стягуються по кожній вимозі (штраф, пеня, інфляційні, річні) окремо та по кожному акту, за якими заявлено до стягнення штрафні санкції та ст. 625 ЦК України, який міститиме: посилання на акт (рахунок або інший документ), за яким виникла заборгованості (прострочення) з зазначенням кінцевого строку оплати та зазначенням сум та періодів нарахування; документу (опис вкладного до цінного листа) на підтвердження направлення відповідачу зазначеного обґрунтованого розрахунку заявлених до стягнення сум.

Попередити позивача, що відповідно до частини 4 статті 174 Господарського процесуального кодексу України, у разі якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Ухвалу підписано 14 березня 2024 року.

Суддя Н.В. Калініченко