ПІВНІЧНО-ЗАХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

"18" березня 2024 р. Справа № 906/1394/23

Суддя (суддя-доповідач у справі) Північно-західного апеляційного господарського суду Гудак А.В., перевіривши матеріали апеляційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю «Лімет» на ухвалу Господарського суду Житомирської області від 15.02.2024 про забезпечення позову у справі №906/1394/23 (суддя Шніт А.В., м.Житомир, повний текст ухвали складено 19.02.2024)

за позовом Заступника керівника Житомирської окружної прокуратури в інтересах держави

до 1) Житомирської міської ради;

2) Товариства з обмеженою відповідальністю "Лімет";

про скасування державної реєстрації прав, визнання незаконним рішення, недійсним договору оренди землі, повернення земельної ділянки та знесення самочинного будівництва

ВСТАНОВИВ:

Представником Товариства з обмеженою відповідальністю «Лімет» адвокатом Янчуком М.О. через власний «Електронний кабінет» до Північно-західного апеляційного господарського суду подано апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Лімет» на ухвалу Господарського суду Житомирської області від 15.02.2024 про забезпечення позову у справі №906/1394/23.

Листом №906/1394/23/1397/24 від 29.02.2024 року матеріали справи витребувано з Господарського суду Житомирської області.

15 березня 2024 року матеріали справи №906/1394/23 надійшли до Північно-західного апеляційного господарського суду.

Дослідивши матеріали апеляційної скарги та додані до неї документи, суддя дійшов висновку, що подана апелянтом апеляційна скарга не відповідає вимогам Глави 1 Розділу IV Господарського процесуального кодексу (ГПК) України з огляду на таке.

Згідно пункту 2 частини другої статті 258 ГПК України, в апеляційній скарзі мають бути зазначені: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає апеляційну скаргу, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта (для фізичних осіб - громадян України), номери засобів зв`язку та електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

На виконання вимог пункту 2 частини другої статті 258 ГПК України представником відповідача 2 адвокатом Янчуком М.О. в апеляційній скарзі зазначено про те, що у Товариства з обмеженою відповідальністю «Лімет» незареєстрований електронний кабінет.

Судом встановлено, що у Товариства з обмеженою відповідальністю «Лімет» немає зареєстрованого електронного кабінету в підсистемі "Електронний суд" ЄСІТС, про що свідчить відповідь №614470, яка сформована засобами підсистеми "Електронний суд" ЄСІТС 18.03.2024 за кодом ЄДРПОУ 37604734.

Однак, колегія суддів зазначає про обов`язок юридичної особи зареєструвати електронний кабінет в силу статті 6 ГПК України.

Згідно абзацу першого частини шостої статті 6 ГПК України адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку.

Відповідно до абзацу другого частини шостої статті 6 ГПК України процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Таким чином, обов`язок Товариства з обмеженою відповідальністю «Лімет» зареєструвати електронний кабінет встановлений відповідно до абзацу першого частини шостої статті 6 ГПК України і навіть у випадку, якщо апеляційну скаргу підписує і подає його адвокат, у якого наявний електронний кабінет.

Згідно із частиною другою статті 260 ГПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 258 цього Кодексу, а також подана особою, яка відповідно до частини шостої статті 6 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу.

Відповідно до абзацу першого частини другої статті 174 ГПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави, визначеної абзацом другим частини першої цієї статті, суд у такій ухвалі зазначає про обов`язок такої особи зареєструвати електронний кабінет відповідно до статті 6 цього Кодексу, що передбачено абзацом другим частини другої статті 174 ГПК України.

Отже, для усунення недоліків апеляційної скарги Товариству з обмеженою відповідальністю «Лімет» необхідно зареєструвати електронний кабінет відповідно до вимог статті 6 ГПК України, надавши до суду апеляційної інстанції відповідні відомості.

Водночас відповідно до пункту 2 частини третьої статті 258 ГПК України до апеляційної скарги додаються докази сплати судового збору.

Згідно із частиною другою статті 123 ГПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено Законом України "Про судовий збір".

Підпунктом 7 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" ставку судового збору за подання до господарського суду апеляційної скарги на ухвалу суду встановлено в 1-му розмірі прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2024 рік" прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01.01.2024 установлено у розмірі 3028,00 грн.

Частиною 3 статті 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Отже, враховуючи приписи Закону України "Про судовий збір" та те, що апеляційну скаргу подано в електронній формі, з урахуванням понижуючого коефіцієнта 0,8, судовий збір за подання цієї апеляційної скарги мав бути сплачений в сумі 2422,40 грн (3028,00 грн. х 0,8 = 2422,40 грн).

Проте, до апеляційної скарги ТОВ «Лімет» не додано доказів сплати судового збору у встановлених законодавством порядку та розмірі.

Натомість скаржник в апеляційній скарзі просить суд відстрочити сплату судового збору за подання апеляційної скарги до 11.04.2024. В обґрунтування вказаного клопотання скаржник посилається на скрутне матеріальне становище.

Проаналізувавши зазначене клопотання скаржника на предмет дотримання, чинного законодавства, якими врегульовано порядок звільнення, відстрочення та розстрочення сплати судового збору, суд апеляційний суд дійшов висновку про відмову у його задоволенні, з огляду на таке.

Відповідно до статті 8 Закону України "Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Даний перелік умов відстрочення, розстрочення сплати судового збору або звільнення від його сплати є вичерпним.

Між тим, з аналізу статті 8 Закону України "Про судовий збір" чітко вбачається, що законодавець, застосувавши конструкцію "суд, враховуючи майновий стан сторони, може…", тим самим визначив, що питання звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору осіб, є правом, а не обов`язком суду навіть за наявності однієї з умов для такого звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення. Що ж до самих умов, визначених статтею 8, то вони диференційовані за суб`єктним та предметним застосуванням. Так, умови, визначені в пунктах 1 та 2 частини першої статті 8, можуть застосовуватися лише до фізичних осіб, котрі перебувають у такому фінансовому стані, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру їх річного доходу, та до фізичних осіб, що мають певний соціальний статус, підтверджений державою (є військовослужбовцями, батьками, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокими матерями (батьками), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; особами, які діють в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена).

Водночас положення пункту 1 частини першої статті 8 цього Закону можуть бути застосовані до відповідача - фізичної особи за наявності відповідної підстави, визначеної зазначеною нормою.

Щодо третьої умови, передбаченої у пункті 3 частини першої статті 8, то законодавець, застосувавши слово "або", не визначив можливості її застосування за суб`єктом застосування, у той же час визначив коло предметів спору, коли така умова може застосовуватися, - лише у разі, коли предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю, тобто особистих майнових та особистих немайнових прав фізичних осіб.

Вказане узгоджуються з правовими висновками, викладеними в постанові Великої Палати Верховного Суду від 29.11.2023 у справі №906/308/20.

Окрім того, положення пунктів 1 та 2 частини першої статті 8 Закону України "Про судовий збір" не поширюються на юридичних осіб, незалежно від наявності майнового критерію (майнового стану учасника справи - юридичної особи), а положення пункту 3 частини першої статті 8 цього Закону можуть бути застосовані до юридичної особи за наявності майнового критерію, але тільки у справах, визначених цим пунктом, тобто предметом позову у яких є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю (постанова Великої Палати Верховного Суду від 14.01.2021 у справі №0940/2276/18).

До клопотання про відстрочення сплати судового збору не долучено жодних документів, які згідно з приписами статей 74, 76, 77, 78 ГПК України можуть бути належними, допустимими та достовірними доказами підтвердження у ТОВ «Лімет» підстав для відстрочення останньому сплати судового збору за Законом України "Про судовий збір".

Суд апеляційної інстанції зауважує, що "право на суд" не є абсолютним, воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, включно з фінансовими. Так, інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовуватися накладенням фінансових обмежень на доступ особи до суду. Вимога сплати зборів цивільними судами у зв`язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права на доступ до суду, яке є саме по собі таким, що суперечить пункту 1 статті 6 Конвенції (рішення Європейського суду з прав людини від 19.06.2001 у справі "Креуз проти Польщі").

Необхідність сплати судового збору є певним обмеженням при зверненні до суду, однак таке обмеження є загальним для всіх суб`єктів, узгоджується зі ст. 129 Конституції України, якою визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

За таких обставин, враховуючи положення статті 129 Конституції України, за якою основними засадами судочинства є, зокрема, рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, а також зважаючи на імперативний зміст статті 8 Закону України "Про судовий збір", вказане клопотання ТОВ «Лімет» про відстрочення сплати судового збору задоволенню не підлягає.

Згідно ч.2 ст.260 ГПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 258 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу.

Вимогами частини 2 статті 174 ГПК України передбачено, що в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Зазначений недолік апеляційної скарги має бути усунений шляхом направлення до Північно-західного апеляційного господарського суду - оригіналу платіжного документа (квитанції, платіжного доручення, тощо) про сплату (доплату) судового збору на реквізити: отримувач коштів ГУК у Рівн.обл/Рiвнен.міс.тг/22030101, Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38012494, Банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.), Рахунок отримувача UA2017527, Код класифікації доходів бюджету 22030101, Призначення платежу *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ______ (Дата оскаржуваного рішення) по справі _________ (Номер справи), Північно-західний апеляційний господарський суд (назва суду, де розглядається справа) - у розмірі 2422,40 грн.

Отже, для усунення недоліків апеляційної скарги ТОВ «Лімет» необхідно зареєструвати електронний кабінет відповідно до вимог статті 6 ГПК України, надавши відповідні відомості до суду апеляційної інстанції, а також надати докази сплати судового збору в розмірі 2422,40 грн.

Клопотання ТОВ «Лімет» про поновлення строку на подання апеляційної скарги буде розглянуто після усунення скаржником недоліків апеляційної скарги встановлених судом апеляційної інстанції у даній ухвалі.

Керуючись статтями 174, 234, 235, 258, 260 Господарського процесуального кодексу України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

1. Відмовити ТОВ «Лімет» у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги на ухвалу Господарського суду Житомирської області від 15.02.2024 про забезпечення позову у справі №906/1394/23.

2. Апеляційну скаргу ТОВ «Лімет» на ухвалу Господарського суду Житомирської області від 15.02.2024 про забезпечення позову у справі №906/1394/23 - залишити без руху.

3. Запропонувати ТОВ «Лімет» у 10-денний строк з дня вручення даної ухвали усунути недоліки, встановлені в даній ухвалі, шляхом подання до суду заяви про усунення недоліків апеляційної скарги, до якої долучити:

- відомості про реєстрацію ТОВ «Лімет» електронного кабінету в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами;

- докази сплати судового збору в розмірі 2422,40 грн.

4. Заяву про усунення недоліків апеляційної скарги з доданими документами направити іншим учасникам справи з урахуванням положень статті 42 Господарського процесуального кодексу України та надати до суду апеляційної інстанції докази про таке направлення.

5. Роз`яснити ТОВ «Лімет», що у разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали скарга вважатиметься неподаною та буде повернута скаржнику.

6. Ухвалу направити ТОВ «Лімет» за адресою: 10025, м.Житомир, вул.Корольова, 150-а та до електронного кабінету представника ТОВ «Лімет» адвоката Янчука М.О.

Суддя Гудак А.В.