ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КІРОВОГРАДСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

12 березня 2024 рокуСправа № 912/237/24

Господарський суд Кіровоградської області у складі судді Поліщук Г.Б., розглянувши у відкритому підготовчому засіданні матеріали справи №912/237/24

за позовом Першого заступника керівника Знам`янської окружної прокуратури Кіровоградської області, 27400, Кіровоградська область, м. Знам`янка, вул. Братів Лисенків, 5 в інтересах держави

до відповідачів: 1. Компаніївської селищної ради Кропивницького району Кіровоградської області, 28400, Кіровоградська область, Кропивницький район, смт. Компаніївка, вул. Паркова, 4

2. Приватного акціонерного товариства "Компаніївське ремонтно - транспортне підприємство", 28400, Кіровоградська область, Кропивницький район, смт. Компаніївка, вул. Паркова, 29

про визнання недійсними рішень, визнання недійсними додаткових угод, скасування державної реєстрації речового права

за участю представників:

від прокурора - Радкевич С.В., службове посвідчення №075389 від 01.03.2023;

від відповідача 1 - участі не брали;

від відповідача 2 - участі не брали.

До Господарського суду Кіровоградської області надійшла позовна заява Першого заступника керівника Знам`янської окружної прокуратури Кіровоградської області в інтересах держави до Компаніївської селищної ради та Приватного акціонерного товариства "Компаніївське ремонтно-транспортне підприємство" з вимогами про:

- визнання недійсним рішення Компаніївської селищної ради Кропивницького району Кіровоградської області від 15.06.2023 №7237;

- визнання недійсним рішення Компаніївської селищної ради Кропивницького району Кіровоградської області від 15.06.2023 №7238;

- визнання недійсною додаткової угоди від 15.06.2023 про внесення змін до договору оренди землі від 07.11.2000, зареєстрованого в Компаніївській нотаріальній конторі 07.11.2000 за №1400, укладеного між Компаніївською районною радою та ВАТ "Компаніївське РТП" зі змінами та доповненнями до номера запису про інше речове право: 8153946 від 19.12.2014 щодо земельної ділянки з кадастровим номером :02:000:9129 площею 47,4060 га;

- визнання недійсною додаткової угоди від 15.06.2023 про внесення змін до договору оренди землі від 07.11.2000, зареєстрованого в Компаніївській нотаріальній конторі 07.11.2000 за №1400, укладеного між Компаніївською районною радою та ВАТ "Компаніївське РТП" зі змінами та доповненнями до номера запису про інше речове право: 8152737 від 19.12.2014 щодо земельної ділянки з кадастровим номером :02:000:9130 площею 50,1992 га;

- скасування державної реєстрації речового права оренди ПрАТ "Компаніївське РТП" на земельну ділянку :02:000:9129 площею 47,4060 га, номер запису в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно про інше речове право: 8153946, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 28;

- скасування державної реєстрації речового права оренди ПрАТ "Компаніївське РТП" на земельну ділянку :02:000:9130 площею 50,1992 га, номер запису в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно про інше речове право: 8152737, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 28;

- з покладенням на відповідачів витрат по сплаті судового збору.

Ухвалою від 31.01.2024 господарський суд прийняв позовну заяву до розгляду та відкрив провадження у справі № 912/237/24 за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання призначив на 27.02.2024 на 11:00 год та встановив сторонам строк для подання заяв по суті справи.

13.02.2024 через підсистему "Електронний суд" (поштою 16.02.2024) від відповідача 1 надійшов відзив на позов.

20.02.2024 від прокурора надійшла відповідь на відзив.

Протокольною ухвалою від 27.02.2024, на підставі ст. 183 ГПК України, оголошено перерву до 12.03.2024 о 12:00 год.

12.03.2024 суд продовжив підготовче засідання, в якому взяв участь прокурор.

Відповідачі своїм процесуальним правом на участь в підготовчому засіданні суду не скористалися, уповноважених представників не направили, хоча належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду справи.

Натомість, 12.03.2024 на адресу суду надійшло клопотання відповідача - 2 про залишення позову без розгляду на підставі п. 2 ч. 1 ст. 226 ГПК України та про відкладення підготовчого засідання.

Обґрунтовуючи заявлене клопотання про залишення позову без розгляду, відповідач - 2 вказує, що прокурором порушено порядок представництва, не дотримано процедури, встановленої ст. 23 Закону України "Про прокуратуру", не обґрунтовано та не доведено бездіяльності компетентного органу, що виключає підстави звернення з позовом до суду в інтересах держави. Також, відповідачем - 2 зазначено, що незважаючи на те, що прокурор визначив Компаніївську селищну раду органом, уповноваженим здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, в цьому судовому провадженні Компаніївська селищна рада має статус відповідача, а не позивача як це передбачено ч. 5 ст. 53 ГПК України.

Відтак, відповідач - 2 просить позов Знам`янської окружної прокуратури Кіровоградської області у справі №912/237/24 залишити без розгляду на підставі п. 2 ч. 1 ст. 226 ГПК України.

В підготовчому засіданні прокурор щодо задоволення вказаного клопотання заперечував, у задоволенні такого просив відмовити.

Розглянувши клопотання відповідача - 2 про залишення позову без розгляду, суд зазначає наступне.

Положеннями ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" встановлено, що представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом. Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті, крім випадку, визначеного абзацом четвертим цієї частини.

Частина 4 ст. 53 Господарського процесуального кодексу України встановлює, що прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 174 цього Кодексу.

У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі набуває статусу позивача (ч. 5 ст. 53 ГПК України).

Відповідно до ст. 131-1 Конституції України, на прокуратуру покладено функції представництва інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Органом, уповноваженим державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах, відповідно до ст. ст. 6, 7, 13 та 143 Конституції України, може виступати орган державної влади чи місцевого самоврядування, якому законом надано повноваження органу виконавчої влади.

З урахуванням того, що поняття "інтереси держави", відповідно до Рішення Конституційного суду України №3-рп/99 від 08.04.1999р., є оціночним поняттям, прокурор у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах. Така правова позиція висвітлена Верховним Судом у постановах 13.03.2018р. у справі № 911/620/17, від 13.11.2018р. у справі № 910/2989/18.

Таким чином, "інтереси держави" охоплюють широке і водночас чітко не визначене коло законних інтересів, які не піддаються точній класифікації, а тому їх наявність повинна бути предметом самостійної оцінки суду у кожному конкретному випадку звернення прокурора з позовом. Надмірна формалізація "інтересів держави", особливо у сфері публічних правовідносин, може призвести до необґрунтованого обмеження повноважень прокурора на захист суспільно значущих інтересів там, де це дійсно потрібно (аналогічна позиція викладена у постанові Верховного Суду від 25.04.2018р. у справі № 806/1000/17, від 19 .09.2019р. у справі № 815/724/15).

Окрім того, Верховний Суд в постанові від 08.02.2019р. у справі №915/20/18, зазначає, що "інтереси держави полягають не тільки у захисті прав державних органів влади чи тих, які відносяться до їх компетенції, а також захист прав та свобод місцевого самоврядування, яке не носить загальнодержавного характеру, але направлене на виконання функцій держави на конкретній території та реалізуються у визначеному законом порядку та способу, який відноситься до їх відання. Органи місцевого самоврядування є рівними за статусом носіями державної влади, як і державні органи".

Згідно з ч. 1 ст. 143 Конституції України територіальні громади села, селища, міста безпосередньо або через утворені ними органи місцевого самоврядування управляють майном, що є в комунальній власності.

Положеннями ч. 5 ст. 60 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" визначено, що органи місцевого самоврядування від імені та в інтересах територіальних громад відповідно до закону здійснюють правомочності щодо володіння, користування та розпорядження об`єктами права комунальної власності.

Так, згідно з частинами 1, 2 ст. 83 Земельного кодексу України, землі, які належать на праві власності територіальним громадам сіл, селищ, міст, є комунальною власністю. У комунальній власності перебувають усі землі в межах населених пунктів, крім земельних ділянок приватної та державної власності. Територіальні громади набувають землю у комунальну власність зокрема у разі передачі їм земель державної власності.

Спірна земельна ділянка перебуває у комунальній власності, а функції власника та розпорядника щодо неї належать Компаніївській селищній раді, як представницькому органу територіальної громади.

Компаніївська селищна територіальна громада, як власник спірної земельної ділянки делегує Компаніївській селищній раді повноваження щодо здійснення права власності від її (громади) імені, в її інтересах, виключно у спосіб та у межах повноважень, передбачених законом.

Враховуючи наведене суд зазначає що, Компаніївська селищна рада Кропивницького району Кіровоградської області є органом, уповноваженим захищати законні інтереси держави та територіальної громади у правовідносинах пов`язаних з порушенням права на земельні ділянки, за загальним правилом.

Однак, варто зауважити, що зважаючи на предмет та підстави позову, саме цим органом місцевого самоврядування прийнято оспорювані рішення та укладено спірні угоди та до Компаніївської селищної ради звернуто вимоги. Враховуючи предмет спору, Компаніївська селищна рада Кропивницького району Кіровоградської області в даному випадку може бути тільки відповідачем у справі.

За таких умов, прокурор вправі подавати позов в інтересах держави та виступати самостійним позивачем у справі. Аналогічної позиції притримується ВПВС в постанові від 20.07.2022р. у справі №910/5201/19.

Верховний Суд у постанові від 07.11.2018р. по справі №916/749/17 вказав, що безпосередність звернення до суду прокуратури без зазначення компетентного органу, який здійснює функції держави в спірних відносинах, правомірно обґрунтовується перевищенням органом місцевого самоврядування, що здійснює правомочності власника майна, належного територіальній громаді, встановлених законом меж її владних повноважень, а також необхідністю захисту інтересів держави в частині забезпечення права місцевої громади розпоряджатися землею, яка їй належить. Захист інтересів держави в особі територіальної громади має здійснювати відповідна рада, проте, у разі якщо саме цей орган місцевого самоврядування вчинив дії у вигляді прийняття рішення, яке є незаконним та порушує інтереси держави в особі територіальної громади, правомірним є звернення прокурора та визначення ради відповідачем, поза як іншого органу місцевого самоврядування, який би міг здійснити захист інтересів держави в особі територіальної громади не існує.

Зважаючи на вищенаведене, суб`єкт, наділений повноваженнями щодо захисту інтересів держави та територіальної громади у випадку прийняття органом місцевого самоврядування незаконного рішення, яке є однією зі стадій процедури відведення земельної ділянки у користування, відсутній, що становить виключний випадок, коли прокурор має не тільки право, але і обов`язок, звернутися до суду для захисту інтересів держави.

Таким чином, органи прокуратури України, на даний час є єдиним суб`єктом, який наділений повноваженнями щодо захисту інтересів держави у правовідносинах, пов`язаних із протиправним розпорядженням земельними ділянками, належними територіальній громаді.

Земля є основним національним багатством, що перебуває під особливою охороною держави, у зв`язку з чим захист інтересів держави у сфері земельних правовідносин є одним із пріоритетних напрямів представницької діяльності прокурорів.

Відповідно до ст. 14 Конституції України, земля є основним національним багатством, що знаходиться під особливою охороною держави.

Право власності на землю гарантується. Це право набувається і реалізується громадянами, юридичними особами та державою виключно відповідно до закону.

У даному випадку, звернення прокурора до суду в цих спірних правовідносинах спрямоване саме на задоволення суспільної потреби у відновленні законності при вирішенні суспільно значимого питання про відновлення порушеного права територіальної громади.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України суд залишає позов без розгляду, якщо позовну заяву не підписано або підписано особою, яка не має права підписувати її, або особою, посадове становище якої не вказано.

Проте, як встановлено судом, керівник Знам`янської окружної прокуратури Кіровоградської області, реалізуючи надані законом представницькі повноваження, з метою захисту інтересів держави звертається до суду з позовною заявою про визнання недійсними рішень Компаніївської селищної ради Кропивницького району Кіровоградської області, визнання недійсними додаткових угод, скасування державної реєстрації, а відтак, реалізує покладені від імені держави повноваження по захисту інтересів держави.

Враховуючи вищенаведене суд зазначає про відсутність підстав для залишення позову без розгляду на підставі п. 2 ч. 1 ст. 226 ГПК України, відтак клопотання відповідача - 2 задоволенню не підлягає.

Розглянувши клопотання відповідача - 2 про відкладення розгляду справи, яке мотивоване неможливістю прибуття в засідання суду представника у зв`язку з його участю у іншому судовому засіданні, суд зазначає таке.

Завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави (ч. 1 ст. 2 Господарського процесуального кодексу України).

Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі (ч. 2 ст. 2 Господарського процесуального кодексу України).

Відповідно до ч. 2 ст. 183 Господарського процесуального кодексу України суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим Кодексом строку підготовчого провадження у випадках: 1) визначених частиною другою статті 202 цього Кодексу; 2) залучення до участі або вступу у справу третьої особи, заміни неналежного відповідача, залучення співвідповідача; 3) в інших випадках, коли питання, визначені частиною другою статті 182 цього Кодексу, не можуть бути розглянуті у даному підготовчому засіданні.

Положеннями ч. 2 ст. 202 Господарського процесуального кодексу України передбачено підстави відкладення судом справи в судовому засіданні.

Положення ч. 3 ст. 56, ч. 3 ст. 60 Господарського процесуального кодексу України не обмежують сторін у виборі своїх представників. За наведеними нормами право на представництво юридичної особи пов`язано не з конкретною фізичною особою, а з наявністю акта органу управління юридичної особи про наділення повноваженнями вчиняти певні юридичні дії.

Таким чином відповідач - 2 не був позбавлений можливості визначитися з іншим представником та забезпечити його участь в підготовчому засіданні 12.03.2024.

Також суд враховує, що явка представника в підготовче засідання обов`язковою не визнавалась. В підготовчому засіданні суд не вирішує спір по суті та лише вчиняє дії з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті. Між тим в поданому клопотанні відповідачем - 2 не наведено жодних обґрунтувань відкладення саме підготовчого засідання неможливості закриття підготовчого провадження і призначення справи до судового розгляду по суті.

В межах проведення підготовчого засідання судом були вчинені дії, передбачені ст. 182 Господарського процесуального кодексу України, в ході чого підстав для відкладення підготовчого засідання, які передбачено ст. 183 Господарського процесуального кодексу України, судом не встановлено.

За таких обставин, суд дійшов висновку про відмову в задоволенні клопотання - 2 відповідача про відкладення розгляду справи.

Оскільки учасникам справи надано можливість подати до суду визначені процесуальним законом заяви по суті справи, судом вчинено належні дії з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті, господарський суд вважає за можливе в даному судовому засіданні закрити підготовче провадження та призначити справу до судового розгляду по суті.

Суд враховує, що всі завдання підготовчого засідання, які передбачені ст. 177 Господарського процесуального кодексу України, виконані.

У підготовчому засіданні 12.03.2024 прокурором не заперечено проти призначення справи до розгляду по суті.

З урахуванням викладеного, суд вважає за можливе в даному засіданні закрити підготовче провадження та призначити справу до судового розгляду по суті.

Відповідно до пункту 18 частини 2 статті 182 Господарського процесуального кодексу України у підготовчому засіданні суд призначає справу до розгляду по суті, визначає дату, час і місце проведення судового засідання (декількох засідань - у разі складності справи) для розгляду справи по суті.

Керуючись статтями 182, 185, 195, 196, 226, 233, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

УХВАЛИВ:

1. У задоволенні клопотання відповідача - 2 від 12.03.2024 про відкладення підготовчого засідання відмовити.

2. У задоволенні клопотання відповідача - 2 від 12.03.2024 про залишення позову без розгляду відмовити.

3. Закрити підготовче провадження у справі № 912/237/24.

4. Справу № 912/237/24 призначити до розгляду по суті на 28.03.2024 о 12:00 год.

5. Засідання відбудеться у приміщенні Господарського суду Кіровоградської області за адресою: 25022, м. Кропивницький, вул. В`ячеслава Чорновола, 29/32, в залі суд. засідань № 102.

6. Суд доводить до відома, що відповідно до ч. 1 ст. 202 Господарського процесуального кодексу України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

7. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

8. Копії ухвали надіслати Знам`янській окружній прокуратурі Кіровоградської області (до електронного кабінету через систему "Електронний суд"), Кіровоградській обласній прокуратурі (до електронного кабінету через систему "Електронний суд"), Компаніївській селищній раді Кропивницького району Кіровоградської області (до електронного кабінету через систему "Електронний суд"), Приватному акціонерному товариству "Компаніївське ремонтно - транспортне підприємство" (28400, Кіровоградська область, Кропивницький район, смт. Компаніївка, вул. Паркова, 29).

Повний текст ухвали складено та підписано 15.03.2024.

Суддя Г.Б. Поліщук