УХВАЛА

м. Київ

19.03.2024Справа № 910/17594/23
Суддя Господарського суду міста Києва Спичак О.М., розглянувши ОСОБА_1 , ОСОБА_2 з приводу неправильності чи неповноти протоколу судового засідання від 28.02.2024 у справі

За позовом Приватного підприємства "Будінвестмонтаж"

до Міністерства юстиції України

третя особа 1, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача - Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Бєлломі Олена Віталіївна

третя особа 2, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - ОСОБА_3

третя особа 3, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - ОСОБА_1

третя особа 4, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - ОСОБА_2

про визнання незаконним та скасування наказу

Без виклику учасників судового процесу.

ВСТАНОВИВ:

16.11.2023 до Господарського суду міста Києва надійшла позовна заява Приватного підприємства "Будінвестмонтаж" із вимогами до Міністерства юстиції України в якій позивач просить суд:

- визнати незаконним та скасувати наказ Міністерства юстиції України №3298/5 від 15.09.2023 про задоволення скарги ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , ОСОБА_2 ;

- поновити запис про право власності в державному реєстрі речових прав на нерухоме майно: об`єкт незавершеного будівництва (реєстраційний номер 00), 85% готовності, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 за Приватним підприємством "Будінвестмонтаж" на підставі рішення приватного нотаріуса Бєлломі О. В. індексний номер 65283664 від 28.10.2022.

Обґрунтовуючи позовні вимоги позивач зазначає, що оскаржуваний наказ №3298/5 від 15.09.2023 було прийнято із порушенням приписів Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно", а також те що він порушує права та охоронювані законом інтереси позивача.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 21.11.2023 позовну заяву Приватного підприємства "Будінвестмонтаж" залишено без руху.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 11.12.2023 було відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження а також залучено до участі у справі третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Бєлломі Олену Віталіївну ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , ОСОБА_2 .

13.03.2024 до Господарського суду міста Києва від представників третіх осіб 3 та 4 надійшло зауваження з приводу неправильності чи неповноти протоколу судового засідання від 28.02.2024.

Крім того, 13.03.2024 до Господарського суду міста Києва від третьої особи 3 надійшла заява про відвід судді Спичака О.М. від розгляду справи №910/17594/23.

Ухвалою суду від 14.03.2024 заяву ОСОБА_1 про відвід судді Спичака О.М. від розгляду справи № 910/17594/23 визнано необґрунтованою; постановлено заяву ОСОБА_1 про відвід судді Спичака О.М. від розгляду справи №910/17594/23 передати для визначення судді в порядку, встановленому ч. 1 ст. 32 Господарського процесуального кодексу України.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 15.03.2024 заяву ОСОБА_1 про відвід судді Спичака О.М. від розгляду справи № 910/17594/23 передано на розгляд судді Омельченка Л.В.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 18.03.2024, у складі судді Омельченко Л.В. було відмовлень у задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід судді Спичака О.М. від розгляду справи № 910/17594/23.

Частиною 2 статті 224 Господарського процесуального кодексу України визначено, що суд розглядає зауваження щодо технічного запису судового процесу та протоколу судового засідання не пізніше п`яти днів з дня їх подання і за результатами розгляду постановляє ухвалу, якою враховує зауваження або мотивовано відхиляє їх.

При цьому частиною 7 статті 39 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що питання про відвід вирішується невідкладно. Вирішення питання про відвід суддею, який не входить до складу суду, здійснюється протягом двох робочих днів, але не пізніше призначеного засідання по справі. У разі розгляду заяви про відвід суддею іншого суду - не пізніше десяти днів з дня надходження заяви про відвід. Відвід, який надійшов поза межами судового засідання, розглядається судом у порядку письмового провадження.

Враховуючи вищезазначене, зауваження ОСОБА_1 , ОСОБА_2 з приводу неправильності чи неповноти протоколу судового засідання від 28.02.2024 розглядається після вирішення заяви про відвід судді Спичака О.М.

У своєму зауваженні представники третіх осіб 3 та 4 просять суд поновити строк для його подання та доповнити протокол судового засідання від 28.02.2024.

Розглянувши клопотання представників ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про поновлення строку для подання зауважень до протоколу судового засідання від 28.02.2024 у справі №910/17594/23 суд відзначає наступне.

Частиною 1 ст.2 Господарського процесуального кодексу України унормовано, що завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Основними засадами (принципами) господарського судочинства є: 1) верховенство права; 2) рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; 3) гласність і відкритість судового процесу та його повне фіксування технічними засобами; 4) змагальність сторін; 5) диспозитивність; 6) пропорційність; 7) обов`язковість судового рішення; 8) забезпечення права на апеляційний перегляд справи; 9) забезпечення права на касаційне оскарження судового рішення у визначених законом випадках; 10) розумність строків розгляду справи судом; 11) неприпустимість зловживання процесуальними правами; 12) відшкодування судових витрат сторони, на користь якої ухвалене судове рішення (ч.3 ст.2 Господарського процесуального кодексу України).

За приписами ч.ч.2, 3, 6 ст.119 Господарського процесуального кодексу України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду. Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого законом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, без повідомлення учасників справи. Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подані заява, скарга, документи тощо), стосовно якої пропущено строк. Про поновлення або продовження процесуального строку суд постановляє ухвалу.

Враховуючи вищезазначене, суд вважає за можливе поновити строк для подання зауважень на протокол судового засідання.

Розглянувши зауваження представників ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до протоколу судового засідання від 28.02.2024 у справі №910/17594/23 суд відзначає наступне.

У відповідності до ст. 222 ГПК України суд під час судового розгляду справи здійснює повне фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу в порядку, передбаченому Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів). За заявою будь-кого з учасників справи або за ініціативою суду повне фіксування судового засідання здійснюється за допомогою відеозаписувального технічного засобу (за наявності в суді технічної можливості та за відсутності заперечень з боку будь-кого з учасників судового процесу). У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою технічного засобу не здійснюється. Повне або часткове відтворення технічного запису судового засідання здійснюється на вимогу учасника справи або за ініціативою суду. Технічний запис судового засідання є додатком до протоколу судового засідання і після закінчення судового засідання приєднується до матеріалів справи. Порядок зберігання технічного запису судового засідання визначається Положенням про Єдину інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів). Учасник справи має право отримати копію технічного запису судового процесу.

Частиною 2 статті 223 Господарського процесуального кодексу України встановлені вимоги до протоколу судового засідання де вказано, що у протоколі судового засідання зазначаються такі відомості: рік, місяць, число і місце судового засідання; 2) найменування суду, який розглядає справу, прізвище та ініціали судді, секретаря судового засідання; 3) справа, що розглядається, імена (найменування) сторін та інших учасників справи; 4) порядковий номер вчинення процесуальної дії; 5) назва процесуальної дії; 6) час вчинення процесуальної дії; 7) ухвали суду, постановлені в судовому засіданні, не виходячи до нарадчої кімнати; 8) інші відомості, визначені цим Кодексом.

Учасники справи мають право ознайомитися з технічним записом судового процесу, протоколом судового засідання та протягом п`яти днів з дня підписання протоколу у справі подати до суду письмові зауваження з приводу неповноти або неправильності технічного запису або відомостей, вміщених у протоколі судового засідання. Суд розглядає зауваження щодо технічного запису судового процесу та протоколу судового засідання не пізніше п`яти днів з дня їх подання і за результатами розгляду постановляє ухвалу, якою враховує зауваження або мотивовано відхиляє їх (стаття 224 Господарського процесуального кодексу України).

Неповнота запису - це не відображення в записі усіх обставин, що відбувалися в судовому засіданні, а також відсутність відомостей, передбачених процесуальним законом. Неповнота може бути зумовлена несвоєчасним записом, неправильним використанням записуючого комплексу, випадковим знищенням частини запису.

Неправильність запису - це відображення відомостей не в тій послідовності та не в тому порядку, в якій передбачає закон чи запис відомостей, які не відповідають дійсності. Наприклад, неправильний запис прізвищ учасників процесу (коли пояснення одного учасника фіксуються як пояснення іншого), помилка в даті запису тощо.

Дослідивши звукозапис судового засідання та протокол судового засідання від 28.02.2024 у справі №910/17594/23, судом встановлено про відсутність неповноти та неправильності записів у протоколі судового засідання, у протоколі судового засідання належно зазначено хід судового засідання, а тому він відповідає вимогам статті 223 Господарського процесуального кодексу України.

Крім того, суд звертає увагу, що внести будь-які зміни до технічного запису судового засідання є технічно неможливим.

Так, після завершення фіксування та збереження технічного запису судового засідання в протоколі (журналі) цього засідання засобами підсистеми відеоконференцзв`язку автоматично формується вебпосилання на технічний запис, збережений в централізованому файловому сховищі.

Після закінчення судового засідання протокол (журнал) судового засідання у визначені процесуальним законодавством строки підписується кваліфікованим електронним підписом секретаря судового засідання, після чого блокується для внесення змін.

Протокол (журнал) судового засідання автоматично зберігається в централізованому файловому сховищі разом з технічним записом судового засідання, який є додатком до протоколу (журналу).

Підписаний протокол (журнал) судового засідання, який містить вебпосилання на технічний запис судового засідання у централізованому файловому сховищі, переноситься разом з кваліфікованим електронним підписом до автоматизованої системи діловодства суду та обліковується за відповідною судовою справою.

До матеріалів справи в паперовій формі приєднується роздрукований паперовий примірник протоколу (журналу) судового засідання.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про те, що зауваження представників третіх осіб 3 та 4 щодо технічного запису судового засідання та протоколу судового засідання від 28.02.2024 є необґрунтованими та задоволенню не підлягають.

Керуючись статтями 119, 222, 223, 224, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Поновити третій особі 3 та 4 строк для подання зауважень на протокол судового засідання від 28.02.2024.

2. Зауваження представників ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до протоколу судового засідання від 28.02.2024 у справі №910/17594/23 з приводу неправильності чи неповноти протоколу судового засідання - відхилити.

3. Дана ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя О.М. Спичак