ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КІРОВОГРАДСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

13 березня 2024 рокум. Кропивницький Справа № 912/351/24

Господарський суд Кіровоградської області у складі судді Закуріна М.К., розглянувши матеріали справи

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Еклійс Трейд»

до Фермерського господарства «МІФ»

про стягнення 1693386,14 грн,

за участі:

- секретаря судового засідання Рудченко І.О.

- представника відповідача адвоката Пономарьова М.В.,

у с т а н о в и в:

ЩОДО РУХУ СПРАВИ

03.02.2024 ТОВ «Еклійс Трейд» звернулося з позовом до ФГ «МІФ» про стягнення 1693386,14 грн.

Ухвалою від 12.02.2024 суд відкрив провадження у справі за правилами загального провадження, встановив сторонам строки для надання процесуальних заяв та призначив підготовче засідання на 13.03.2024.

До початку судового засідання до суду у межах справи сторони подали процесуальні заяви та клопотання, а саме:

а) ТОВ «Еклійс Трейд» - клопотання про залишення позову без розгляду та повернення судового збору (дата реєстрації - 07.03.2024, а.с. 77-78),

б) ФГ «МІФ»:

- відзив на позов з додатками (дата реєстрації - 04.03.2024, а.с. 52-75),

- дві заяви про відвід судді (дата реєстрації - 05.03.2024, знаходяться у додаткових матеріалах до справи);

- заяву про залишення позову без розгляду у зв`язку його підписанням неуповноваженою особою (дата реєстрації - 12.03.2024, а.с. 80);

- заяву про вирішення питання прийняття окремих ухвал (дата реєстрації - 12.03.2024, а.с. 79);

- заяву про наявні судові витрати у справі та подальше подання відповідних доказів (дата реєстрації - 12.03.2024, а.с. 85);

- дві заяви про відвід судді (дата реєстрації - 12.03.2024, а.с. 81, 83).

У судове засідання 13.03.2024 ТОВ «Еклійс Трейд» свого представника не направило, але разом із клопотанням про залишення позову без розгляду просило здійснити його розгляд без участі представника. У зв`язку з цим судове засідання суд провів без участі представника ТОВ «Еклійс Трейд».

За результатами розгляду заяв про відвід у їх задоволенні суд відмовив відповідними ухвалами від 06.03.2024, 07.03.2024 та 13.03.2024.

Стосовно інших процесуальних заяв та клопотань, які підлягають вирішенню у межах справи суд зазначає наступне.

ЩОДО ПОВЕРНЕННЯ БЕЗ РОЗГЛЯДУ КЛОПОТАННЯ ПРО ЗАЛИШЕННЯ ПОЗОВУ БЕЗ РОЗГЛЯДУ

У судовому засіданні суд установив, що 07.03.2024 ТОВ «Еклійс Трейд», із використанням електронної адреси суду засобами електронного зв`язку, подало, підписане електронним підписом директора товариства Крайнюкової Т.О., клопотання про залишення позовної заяви без розгляду.

За результатами вирішення питання про прийняття клопотання до розгляду суд зазначає, що відповідно до приписів пункту 3 частини 1 статті 42 та пункту 5 частини 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України позивач має право у межах справи подавати клопотання, у тому числі і про залишення позовної заяви без розгляду. Водночас згідно з частиною 5 статті 42 та ГПК України документи (у тому числі процесуальні) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної інформаційно-телекомунікаційної системи, а згідно з частиною 2 статті 170 ГПК України письмові заяви, клопотання підписуються заявником або його представником.

Безпосередньо порядок надання до суду письмових заяв, клопотань, із використанням власного електронного підпису, установлений статтею 6 ГПК України. Зокрема, за цією статтею у господарських судах функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система (частина 1), яка забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судом та учасниками судового процесу (частина 4), а адвокати та юридичні особи в обов`язковому порядку реєструють у ній або її окремій підсистемі (модулі) свої електронні кабінети (частина 6). Поряд з цим реєстрація в ЄСІТС або її окремій підсистемі (модулі) не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі, а особа, яка зареєструвала електронний кабінет може подавати процесуальні, інші документи, вчиняти інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою ЄСІТС або її окремої підсистеми (модуля), з використанням власного електронного підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронні довірчі послуги», якщо інше не передбачено цим Кодексом, при цьому особливості використання електронного підпису в ЄСІТС визначаються Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів) (частина 8).

У свою чергу, відповідно до пунктів 24, 25, 27 «Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи», затвердженого рішенням Вищої ради правосуддя № 1845/0/15-2 від 17.08.2021, у редакції рішення Вищої ради правосуддя № 977/0/15-23 від 12.10.2023, підсистема «Електронний суд» це - підсистема ЄСІТС, що забезпечує можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу (пункт 24). Документи (у тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо), пов`язані з розглядом справ у суді, можуть подаватися до суду в електронній формі виключно з використанням підсистеми «Електронний суд», якщо інше не визначено процесуальним законодавством чи цим Положенням (пункт 25). До створених в Електронному суді документів користувачі можуть додавати інші файли (зображення, відео-файли тощо), ці файли (додатки) підписуються кваліфікованим електронним підписом користувачів разом зі створеними в Електронному суді документами, до яких вони додаються (пункт 27).

Водночас, пунктом 111 того ж Положення (у редакції рішення Вищої ради правосуддя № 977/0/15-23 від 12.10.2023) встановлено, що до початку функціонування всіх підсистем (модулів) ЄСІТС особи, крім осіб, які зобов`язані зареєструвати свої електронні кабінети в ЄСІТС або мають зареєстровані Електронні кабінети в ЄСІТС, можуть подавати до суду документи в електронній формі з використанням адреси електронної пошти, з якої надійшли документи, засвідчені кваліфікованим електронним підписом.

Таким чином, подача до суду письмових заяв, клопотань в електронній формі з використанням адреси електронної пошти можлива для осіб, які не зобов`язані реєструвати свої електронні кабінети в ЄСІТС. І, напроти, особи, які зобов`язані зареєструвати свої електронні кабінети в ЄСІТС або мають зареєстровані електронні кабінети, можуть подавати до суду письмові заяви, клопотання в електронних формах виключно через електронний кабінет, створений в ЄСІТС.

Отже, цей спосіб виступає альтернативою іншим способам подачі до суду процесуальних заяв, клопотань, якими є поштовий зв`язок та вручення особисто («нарочно»). З його появою виключена із використання як судами, так і деякими учасниками справи (у тому числі юридичними особами) існуюча до нього можливість подавати до суду заяви та клопотання у межах господарської справи в електронній формі з використанням офіційної електронної адреси.

У цьому контексті Суд зазначає, що відповідно до попередньої редакції пункту 111 Положення (тобто у редакції рішення Вищої ради правосуддя № 1845/0/15-2 від 17.08.2021) до початку функціонування всіх підсистем (модулів) ЄСІТС процесуальні та інші документи могли подаватися до суду в електронній формі з використанням офіційної електронної адреси або адреси електронної пошти, з якої надійшли документи, засвідчені кваліфікованим електронним підписом. На виконання цієї вимоги суди забезпечували реєстрацію та залучення до матеріалів справи електронних документів.

Отож, на даний час подача електронних документів юридичними особами шляхом направлення їх на електронну адресу суду суперечить окресленим правовим положенням та не забезпечує перевірку відомостей про підписання документів електронним цифровим підписом із застосуванням посиленого сертифіката відкритого ключа, а також перевірку електронного цифрового підпису, накладеного на копії поданих документів, із застосуванням підсистеми «Електронний суд», оскільки відповідна перевірка здійснюється для учасників справи (юридичних осіб) лише у межах цієї підсистеми.

У справі Суд установив, що ТОВ «Еклійс Трейд», як юридична особа, виконало вимоги статті 6 ГПК України стосовно реєстрації в ЄСІТС власного Електронного кабінету, а тому, з урахуванням наведеного, могло подавати електронні документи, з підписанням документів електронним цифровим підписом, виключно через нього. Проте, подане від нього клопотання направлене до суду не через Електронний кабінет в ЄСІТС, а електронною поштою на електронну адресу суду, що не відповідає можливому способу, як направлення документів, так і належного засвідчення підпису, яке здійснюється виключно із застосуванням (використанням) електронного ключа безпосередньо у ЄСІТС.

На підставі викладеного суд висновує, що ТОВ «Еклійс Трейд» клопотання про залишення позову без розгляду подало з порушенням порядку, встановленого статтею 6 ГПК України та пунктом 27 Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи» (його подача через ЄСІТС та із застосуванням електронного ключа в межах ЄСІТС), а саме з недотриманням способу подачі та порядку засвідчення підпису електронним ключем.

У свою чергу, наслідком невідповідності порядку підписання процесуального клопотання електронним цифровим ключем саме у межах ЄСІТС є його повернення без розгляду, що передбачено частиною 4 статті 170 ГПК України, за якою суд повертає письмову заяву, клопотання заявнику без розгляду у разі, якщо їх подано без додержання вимог частини 2 цієї ж статті.

Відтак, подане ТОВ «Еклійс Трейд» клопотання підлягає поверненню без розгляду.

ЩОДО ЗАЛИШЕННЯ ПОЗОВУ БЕЗ РОЗГЛЯДУ

ФГ «МІФ» подане клопотання про залишення позову без розгляду обґрунтувало непідтвердженням права особи, яка її підписала, на представництво інтересів позивача, у тому числі на підписання позовної заяви.

Суд уважає подану заяву обґрунтованою з наступних підстав та обставин.

Так, правом на підписання позовної заяви наділені (з-поміж інших осіб) представники (частина 2 статті 162 ГПК України). Зокрема, представником у суді може бути адвокат (частина 1 статті 58 ГПК України). У свою чергу, повноваження адвоката, як представника підтверджуються одним із таких документів: довіреністю, ордером або дорученням органу, уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги (частина 4 статті 60 ГПК України). До позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача (частина 5 статті 164 ГПК України).

Отож, у випадку представництва юридичної особи у суді, адвокат, з метою підтвердження повноважень на представництво, повинен подати до суду один із вказаних документів: довіреність або ордер. Подача одного з них є достатнім для відповідного підтвердження.

У цьому контексті суд установив, що позовну заяву від імені ТОВ «Еклійс Трейд» підписав адвокат Коваленко А.О. До неї він додав не тільки ордер на надання правничої допомоги від 02.02.2024 серії СА № 1055098 (а.с. 43), який з наведених підстав є достатнім для підтвердження представництва, але й договір № 27/10/2023 від 27.10.2023 про надання правничої допомоги, укладений між АО «Консел Партнерс» та ТОВ «Еклійс Трейд» (а.с. 39-41). З тексту ордера вбачається, що він виданий на підставі договору № 27/10/2023 від 27.10.2023. Проте, безпосередньо текст договору містить інформацію про надання АО «Консел Партнерс» правничої допомоги ТОВ «Еклійс Трейд» у справі по захисту інтересів щодо скасування рішення Одеської митниці.

Отже, у незалежності від достатності ордера на підтвердження представництва, інформація, наявна у договорі № 27/10/2023 від 27.10.2023, не відображає наявність у адвоката Коваленка А.О. права на представлення інтересів ТОВ «Еклійс Трейд» у межах спірних правовідносин саме з ФГ «МІФ», у тому числі на підписання позовної заяви. Тому і сам ордер не підтверджує існування відповідних прав на представництво.

Після відкриття провадження у справі, отримання відзиву на позов та певних посилань суду, відображених в ухвалах при вирішенні відводів стосовно невідповідностей поданих документів на представництво, ТОВ «Еклійс Трейд» не надало додаткових документів, які б підтверджували наявність у адвоката Коваленка А.О. прав на представництво у межах правовідносин з ФГ «МІФ» щодо стягнення заборгованості у цій справі, або помилковості вже наданих (при наявності інших).

У зв`язку з цим, позовна заява адвокатом Коваленком А.О. підписана як особою, яка не мала права її підписувати, при наявності саме наданих до справи та проаналізованих судом доказів.

Відсутність у адвоката Коваленка А.О. права на підписання позовної заяви має наслідком залишення позовної заяви без розгляду на підставі пункту 2 частини 1 статті 226 ГПК України, за якою суд залишає позов без розгляду, якщо позовну заяву підписано особою, яка не має права її підписувати.

За таких обставин, позовна заява підлягає залишенню без розгляду підставі пункту 2 частини 1 статті 226 ГПК України, а відповідна заява ФГ «МІФ» - задоволенню.

ЩОДО ВІДСУТНОСТІ ПІДСТАВ ДЛЯ ВИНЕСЕННЯ ОКРЕМИХ УХВАЛ

Положеннями статті 246 ГПК України встановлена можливість суду постановити окрему ухвалу у випадку виявлення при вирішенні спору порушення законодавства або недоліків в діяльності юридичної особи (частина). Суд також може постановити окрему ухвалу у випадку неналежного виконання професійних обов`язків (у тому числі якщо підписана адвокатом позовна заява містить суттєві недоліки) або іншого порушення законодавства адвокатом (частина 2).

За загальним сприйняттям правового механізму постановлення окремої ухвали щодо неналежного виконання професійних обов`язків адвокатом та правозастосуванням наведеної норми окрему ухвалу суд виносить у випадку, коли дії або бездіяльність адвоката носять істотний, суттєвий характер у межах представництва у конкретній справі, та про це у суду наявні докази, у тому числі докази причин порушень.

У заяві про постановлення окремої ухвали ФГ «МІФ» вказало на необхідність судової реакції щодо використання адвокатом Коваленком А.О. бланку ордера за одним і тим же номером та серією у різних справах, у тому числі у цій справі, а також його видачі не на підставі укладеного договору.

Суд уважає, що за наявних у справі доказів та документів не можна беззаперечно стверджувати про істотність або суттєвість таких недоліків, оскільки вони могли мати місце з різних причини (як суб`єктивних, так і об`єктивних), які суд не може установити без отримання пояснень від самого адвоката Коваленка А.О. та оцінки доказів таких причин. Такі докази (саме причин) безпосередньо адвокат Коваленко А.О. не надав. Відповідних доказів причин надання адвокатом до справи ордеру з однаковим номером по різним справам та прикладення договору на представництво інтересів довірителя в інших правовідносинах не надало і ФГ «МІФ» (доказів самостійного визначення таких причин).

Відтак, підстави для постановлення окремої ухвали відсутні, а тому заява ФГ «МІФ» про її винесення задоволенню не підлягає.

ЩОДО СУДОВОГО ЗБОРУ

У випадку залишення позову без розгляду суд повинен вирішити питання про розподіл судових витрат, у тому числі про повернення судового збору у випадку наявних на те підстав (частини 2 статті 226 ГПК України).

Зокрема, порядок повернення судового збору у відповідності до частини 2 статті 123 ГПК України урегульований законом. Так, спеціальним законом, який визначає правові засади повернення судового збору, є Закон України «Про судовий збір».

За пунктом 4 частини першої статті 7 Закону України «Про судовий збір» сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду у разі залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням).

Таким чином, у разі залишення судом позову без розгляду на підставі пункту 2 частини 1 статті 226 ГПК України судовий збір підлягає поверненню у випадку наявності на це заяви позивача. При цьому, закон не вказує на форму відповідної заяви про повернення судового збору, чим допускає її подачу як усно, так і письмово.

У даному випадку, ТОВ «Еклійс Трейд» у клопотанні про залишення позову без розгляду висловилося і щодо повернення судового збору. Це клопотання у сукупності із заявою про залишення позовної заяви без розгляду суд ТОВ «Еклійс Трейд» підписало неналежним способом (не через Електроний суд), а тому суд констатує, що воно не висловилося як усно (у межах судового засідання), так і письмово (шляхом подачі заяви установленим законом способом) щодо необхідності повернення йому судового збору.

У зв`язку з цим, судовий збір підлягає поверненню ТОВ «Еклійс Трейд» лише за наслідками окремо поданої у встановленому законом порядку заяви про його повернення з прийняттям відповідного окремого процесуального документу.

На підставі викладеного та керуючись статтями 170, 226 та 232 ГПК України,

у х в а л и в:

1. Клопотання ТОВ «Еклійс Трейд» про залишення позову без розгляду повернути без розгляду.

2. Позовну заяву ТОВ «Еклійс Трейд» залишити без розгляду.

3. У задоволенні заяви ФГ «МІФ» про постановлення окремої ухвали у справі відмовити.

Ухвала набирає законної сили у відповідності до частини 2 статті 235 ГПК України з моменту її прийняття.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга у відповідності до пункту 14 частини 1 статті 255 та частини 1 статті 256 ГПК України протягом десяти днів з дня складення повної ухвали.

Повну ухвалу суд склав 14.03.2024

Суддя М.К. Закурін

Копію ухвали направити в електронній формі до Електронного кабінету ТОВ «Еклійс Трейд» та ФГ «МІФ»