ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 березня 2024 року

м. Київ

cправа № 920/971/23

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Картере В.І. - головуючий, Білоус В.В., Пєсков В.Г.,

за участю секретаря судового засідання Заріцької Т.В.,

представників учасників справи:

боржника: Похильков Л.В.,

скаржників: Супрун Д.М.,

інших кредиторів: не з`явилися,

розглянувши у відкритому судовому засіданні касаційні скарги ОСОБА_1 та ОСОБА_2

на постанову Північного апеляційного господарського суду від 07.12.2023 (колегія суддів у складі: Пантелієнко В.О. - головуючий, Доманська М.Л., Остапенко О.М.)

та ухвалу Господарського суду Сумської області від 12.09.2023 (суддя Яковенко В.В.)

у справі №920/971/23

за заявами кредиторів, що об`єднали свої вимоги: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 , ОСОБА_25 , ОСОБА_26 , ОСОБА_27 , ОСОБА_28 , ОСОБА_29 , ОСОБА_30 , ОСОБА_31 , ОСОБА_32 , ОСОБА_33 , ОСОБА_34 , ОСОБА_35 , ОСОБА_36 , ОСОБА_37 , ОСОБА_38 , ОСОБА_39 , ОСОБА_2 , ОСОБА_40 , ОСОБА_41 , ОСОБА_42 , ОСОБА_43 , ОСОБА_44 , ОСОБА_45 , ОСОБА_46 , ОСОБА_47 , ОСОБА_48 , ОСОБА_49 , ОСОБА_50 , ОСОБА_51 , ОСОБА_52 , ОСОБА_53 , ОСОБА_54 , ОСОБА_55 , ОСОБА_56 , ОСОБА_57 , ОСОБА_58 , ОСОБА_59 , ОСОБА_60 , ОСОБА_61 , ОСОБА_62 , ОСОБА_63 , ОСОБА_64 , ОСОБА_65 , ОСОБА_66 , ОСОБА_67 , ОСОБА_68 , ОСОБА_1 , ОСОБА_69 , ОСОБА_70 , ОСОБА_71 , ОСОБА_72 , ОСОБА_73 , ОСОБА_74 , ОСОБА_75 , ОСОБА_76 , ОСОБА_77 , ОСОБА_78 , ОСОБА_79 , ОСОБА_80 , ОСОБА_81

до Акціонерного товариства "Сумське машинобудівне науково-виробниче об`єднання - Інжиніринг"

про банкрутство,

ВСТАНОВИВ:

Стислий зміст заяви

1. ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 , ОСОБА_25 , ОСОБА_26 , ОСОБА_27 , ОСОБА_28 , ОСОБА_29 , ОСОБА_82 , ОСОБА_83 , ОСОБА_84 , ОСОБА_85 , ОСОБА_86 , ОСОБА_87 , ОСОБА_88 , ОСОБА_89 , ОСОБА_90 , ОСОБА_91 , ОСОБА_2 , ОСОБА_92 , ОСОБА_93 , ОСОБА_94 , ОСОБА_95 , ОСОБА_96 , ОСОБА_97 , ОСОБА_98 , ОСОБА_99 , ОСОБА_100 , ОСОБА_101 , ОСОБА_102 , ОСОБА_103 , ОСОБА_104 , ОСОБА_105 , ОСОБА_106 , ОСОБА_107 , ОСОБА_108 , ОСОБА_109 , ОСОБА_110 , ОСОБА_111 , ОСОБА_112 , ОСОБА_113 , ОСОБА_114 , ОСОБА_115 , ОСОБА_116 , ОСОБА_117 , ОСОБА_118 , ОСОБА_119 , ОСОБА_120 , ОСОБА_1 , ОСОБА_121 , ОСОБА_122 , ОСОБА_123 , ОСОБА_124 , ОСОБА_125 , ОСОБА_126 , ОСОБА_127 , ОСОБА_128 , ОСОБА_129 , ОСОБА_130 , ОСОБА_131 , ОСОБА_132 , ОСОБА_133 , які об`єднали свої вимоги до боржника, (далі - Кредитори) звернулись до господарського суду із заявою про відкриття провадження про банкрутство Акціонерного товариства "Сумське машинобудівне науково-виробниче об`єднання - Інжиніринг" (далі - Боржник).

2. Заяву мотивовано наявністю заборгованості Боржника перед Кредиторами з виплати заробітної плати та пов`язаних з цим виплат.

Фактичні обставини справи, встановлені судами першої та апеляційної інстанцій

3. Боржник залучений співвиконавцем державного контракту на поставку товарів оборонного призначення від 01.03.2022 №403/1/22/291 в інтересах Міністерства оборони України на підставі чинних договору поставки №12072022/01 від 12.07.2022 та договору поставки №13072022/01 від 13.07.2022, укладених Боржником з Товариством з обмеженою відповідальністю "Українська Бронетехніка", для виготовлення складових частин (компонентів) готових виробів, а саме: міномету калібру 82 мм "УПІК-82" та міномету калібру 120 мм МП-120.

4. Вказане підтверджується, зокрема, листом ТОВ "Українська Бронетехніка" від 13.02.2023 №. Отримавши письмову згоду від ТОВ "Українська Бронетехніка" на передання інформації третім особам, Боржник надав суду копії видаткових накладних, актів прийняття-передачі та товарно-транспортних накладних щодо товарів оборонного призначення.

5. Договір поставки №12072022/01 від 12.07.2022 та договір поставки №13072022/01 від 13.07.2022 є чинними, про що свідчить відвантаження товару 16 та 18 серпня 2023 року.

6. Також Боржник був виконавцем державного контракту, укладеного з Міністерством оборони України, №370/3/5/2/2/437 про закупівлю товарів оборонного призначення за державні кошти від 28.12.2022 (з огляду на конфіденційність інформації, що стосується контракту та товару, суду надано копії 1, 9 та 10 сторінок).

7. Державний контракт №370/3/5/2/2/437 від 28.12.2022 розірвано в односторонньому порядку на підставі укладеної між Міністерством оборони України і Боржником додаткової угоди від 30.08.2023 №2 (лист Міністерства оборони України №370/11030 від 23.11.2023).

8. За наказом Міністерства з питань стратегічних галузей промисловості України від 24.02.2023 №15-ДР Боржника внесено до електронного реєстру учасників відбору та виконавців державних контрактів (договорів) (далі - Реєстр).

9. Згідно з наказом Міністерства з питань стратегічних галузей промисловості України від 01.12.2023 №243, Боржника включено до переліку підприємств, які є боржниками у виконавчих провадженнях, вчинення виконавчих дій за якими зупиняється у період воєнного стану.

Стислий зміст ухвали суду першої інстанції та постанови суду апеляційної інстанції

10. Ухвалою Господарського суду Сумської області від 12.09.2023, яка залишена без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 07.12.2023, відмовлено у відкритті провадження у справі про банкрутство Боржника за заявою Кредиторів.

11. Судові рішення мотивовано наявністю підстави для відмови у відкритті провадження справі про банкрутство, передбаченої абзацом 9 пункту 16 розділу "Прикінцеві та перехідні положення" Кодексу України з процедур банкрутства (далі - КУзПБ), зважаючи на доведення Боржником факту внесення його до Реєстру та наявності діючих контрактів з державним замовником у сфері оборони.

Стислий зміст вимог касаційної скарги та узагальнення доводів скаржника

12. Кредитори ОСОБА_1 та ОСОБА_2 (далі - Скаржники) подали касаційні скарги, в яких просять скасувати постанову суду апеляційної інстанції та ухвалу суду першої інстанції, а справу направити на новий розгляд до місцевого господарського суду для вирішення питання про відкриття чи відмову у відкритті провадження у справі про банкрутство Боржника.

13. Касаційні скарги мотивовано посиланням на підставу касаційного оскарження, передбачену пунктом 3 частини 2 статті 287 Господарського процесуального кодексу України, зважаючи на відсутність висновку Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах.

14. Скаржники зазначають про наявність правової позиції щодо застосування положень пункту 16 розділу "Прикінцеві та перехідні положення" КУзПБ, викладеної у постановах Верховного Суду від 03.10.2023 у справі №913/101/23 і від 06.12.2023 у справі №923/140/22. Однак Скаржники вважають, що у цій справі необхідно встановити, чи підлягає застосуванню зазначена норма до конкретних правовідносин (конкретного боржника) з урахуванням усіх умов у сукупності, які законодавцем покладено в цю норму.

15. Зокрема, Скаржники зауважують, що Боржника внесено до Реєстру не раніше 24.02.2023, а також заперечують проти висновку судів попередніх інстанцій про те, що Боржник надав належні докази наявності діючих контрактів з державними замовниками у сфері оборони, вважають помилковим висновок про те, що Кредитори не довели іншого.

16. Посилаючись на положення пункту 10 частини 1 статті 1 Закону України "Про оборонні закупівлі", Скаржники стверджують, що угоди, укладені з суб`єктами, які не відповідають визначенню "державного замовника у сфері оборони", не підпадають під регулювання абзацу 9 пункту 16 розділу "Перехідні та прикінцеві положення" КУзПБ. Зокрема, договори, укладені Боржником із ТОВ "Українська Бронетехніка", яке не є державним замовником у сфері оборони, не мають розглядатися в контексті підстав для застосування наведеної норми КУзПБ.

17. На думку Скаржників, єдиним наявним у матеріалах справи державним контрактом Боржника із державним замовником у сфері оборони є державний контракт №370/3/5/2/2/437 від 28.12.2022 про закупівлю товарів оборонного призначення за державні кошти, укладений з Міністерством оборони України, який не є діючим.

Узагальнений виклад позицій інших учасників справи

18. Інші учасники справи у встановлений судом термін відзиви на касаційні скарги не надали.

Позиція Верховного Суду

19. Керуючись вимогами статей 14, 300 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд перевіряє правильність застосування судами першої та апеляційної інстанцій норм матеріального і процесуального права в межах доводів і вимог касаційної скарги та виходить з такого.

20. Предметом касаційного перегляду є судові рішення, якими відмовлено у відкритті провадження у справі про банкрутство Боржника на підставі абзацу 9 пункту 16 розділу "Перехідні та прикінцеві положення" КУзПБ. При ухваленні зазначених судових рішень перед судами постало питання щодо поширення положень наведеної норми на випадки, коли боржник є співвиконавцем державного контракту на поставку товарів оборонного призначення на підставі договорів, укладених з виконавцем в інтересах державного замовника.

21. За наведеним у статті 1 КУзПБ визначенням, банкрутство - визнана господарським судом нездатність боржника, крім страховика або кредитної спілки, відновити свою платоспроможність за допомогою процедури санації та реструктуризації і погасити встановлені у порядку, визначеному цим Кодексом, грошові вимоги кредиторів інакше, ніж через застосування ліквідаційної процедури або процедури погашення боргів боржника, а також віднесення страховика або кредитної спілки відповідно до рішення Національного банку України до категорії неплатоспроможних відповідно до Закону України "Про страхування" або Закону України "Про кредитні спілки".

22. Відкриття провадження у справі про банкрутство врегульований статтею 39 КУзПБ, згідно з якою за результатами розгляду відповідної заяви (кредиторів) та відзиву боржника суд постановляє ухвалу про відкриття провадження у справі або відмову у відкритті провадження у справі (частина 5).

23. Зокрема, господарський суд відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо: вимоги кредитора свідчать про наявність спору про право, який підлягає вирішенню у порядку позовного провадження; вимоги кредитора (кредиторів) задоволені боржником у повному обсязі до підготовчого засідання суду (частина 6).

24. Водночас пунктом 16 розділу "Перехідні та прикінцеві положення" КУзПБ (що набрав чинності 29.07.2023) врегульовано окремі питання провадження та застосування процедур банкрутства у період дії воєнного стану, а також протягом шести місяців після його припинення чи скасування.

25. Зокрема, абзацом 9 вказаного пункту КУзПБ передбачено окремі підстави для відмови у відкритті провадження у справі про банкрутство за заявою кредитора, зокрема, якщо боржник до проведення підготовчого засідання доведе господарському суду, що він внесений до електронного реєстру учасників відбору та виконавців державних контрактів (договорів) та має діючий контракт з державними замовниками у сфері оборони.

26. Верховний Суд, зокрема, у постанові від 03.10.2023 у справі №913/101/23 (на яку посилаються Скаржники), щодо застосування положень пункту 16 розділу "Перехідні та прикінцеві положення" КУзПБ виснував, що у вирішенні питання про відкриття провадження у справі про банкрутство боржника пріоритетним (порівняно з питанням щодо обґрунтованості заявлених кредитором грошових вимог до боржника та визначення їх розміру) є дотримання законодавчих обмежень/заборон на відкриття провадження у справі про банкрутство боржника, які є чинними на дату розгляду та вирішення судом відповідного питання.

27. Виходячи з аналізу абзацу 9 пункту 16 розділу "Перехідні та прикінцеві положення" КУзПБ, Верховний Суд вважає слушними доводи Скаржників про те, що для застосування вказаної норми у період дії воєнного стану та протягом шести місяців після його припинення чи скасування необхідним є встановлення факту внесення боржника до Реєстру та факту наявності діючого контракту з державними замовниками у сфері оборони. При чому обов`язок доказування наведених обставин покладено на боржника.

28. Законом України від 27.07.2023 №3275-ІХ затверджено указ Президента України від 26.07.2023 №451/2023 "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні", яким продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 18 серпня 2023 року строком на 90 діб. Отже, станом на момент постановлення оскаржуваної ухвали місцевого господарського суду воєнний стан в Україні діяв, що свідчить про поширення вимог пункту 16 розділу "Перехідні та прикінцеві положення" КУзПБ на спірні в цій справі правовідносини за темпоральним критерієм.

29. Особливості здійснення закупівель товарів, робіт і послуг оборонного призначення для забезпечення потреб сектору безпеки і оборони тощо врегульовано Законом України "Про оборонні закупівлі", яким у пункті 17 статті 1 визначено державний контракт (договір) як угоду, укладену у письмовій формі державним замовником від імені держави з виконавцем відповідно до затверджених планів закупівель товарів, робіт і послуг оборонного призначення.

30. Згідно з пунктом 10 статті 1 зазначеного Закону державні замовники у сфері оборони (далі - державні замовники) - це визначені Кабінетом Міністрів України центральні органи виконавчої влади, інші державні органи, військові формування, утворені відповідно до законів України.

31. Кабінет Міністрів України у пункті 2 постанови від 03.03.2021 №363 "Питання оборонних закупівель" визначив державними замовниками у сфері оборони: Міністерство внутрішніх справ, Міністерство економіки, Міністерство оборони, Міністерство юстиції, Державну службу з надзвичайних ситуацій, Службу безпеки, Службу зовнішньої розвідки, Державне космічне агентство, Адміністрацію Державної прикордонної служби, Адміністрацію Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації, Головне управління розвідки Міністерства оборони, Управління державної охорони, Національне антикорупційне бюро, Національну гвардію, Національну поліцію, Державну спеціальну службу транспорту, Державне бюро розслідувань, Державну судову адміністрацію, Міністерство з питань стратегічних галузей промисловості.

32. Виконавцем державного контракту (договору) з оборонних закупівель є суб`єкт господарювання незалежно від організаційно-правової форми та форми власності або іноземний суб`єкт господарювання (інша іноземна юридична особа) чи об`єднання юридичних осіб, з якими укладено державний контракт (договір) за результатами проведення закупівель, визначених цим Законом (пункт 2 статті 1 Закону України "Про оборонні закупівлі").

33. Водночас співвіконавцями/субпідрядниками є суб`єкти господарювання незалежно від їх форми власності, іноземні суб`єкти господарювання, які залучаються виконавцями державних контрактів (договорів) на підставі договорів, у тому числі зовнішньоекономічних договорів (контрактів), до виконання укладених із державним замовником державних контрактів (договорів) (пункт 28 статті 1 Закону України "Про оборонні закупівлі").

34. Відповідно до положень статті 33 вказаного Закону субпідряд як спосіб залучення співвиконавців може застосовуватися для закупівлі робіт або послуг у разі, якщо державний замовник у тендерній документації визначив можливість залучення субпідрядника або якщо учасник торгів у своїй тендерній пропозиції повідомив державного замовника про необхідність залучення субпідрядника.

35. У разі якщо учасник торгів у своїй тендерній пропозиції повідомив державного замовника про необхідність залучення субпідрядника, державний замовник має право вимагати від учасника визначення частки державного контракту (договору), яку він має намір передати третім особам на умовах субпідряду, пропозиції щодо кандидатур субпідрядників, а також предмета договорів субпідряду, для виконання яких вони пропонуються, та повідомлення його про будь-яку зміну кола субпідрядників протягом строку виконання державного контракту (договору). Відповідальність за невиконання або неналежне виконання договору субпідряду перед державним замовником несе виконавець державного контракту (договору)

36. Водночас державний замовник має право визначати в тендерній документації обов`язок переможця торгів щодо залучення до виконання державного контракту (договору) субпідрядників.

37. З викладеного вбачається, що залучення співвиконавців для виконання державного контракту (договору) з оборонних закупівель у розумінні Закону України "Про оборонні закупівлі" є переданням частки відповідного державного контракту (договору) співвиконавцю, кандидатура якого, обсяги та предмет такої передачі тощо погоджується з державним замовником на його вимогу. Більш того, державний виконавець може зобов`язати виконавця передати частку державного контракту (договору) третім особам як співвиконавцям.

38. Отже, хоча виконавець і співвиконавець державного контракту (договору) з оборонних закупівель мають неоднаковий статус і обсяг відповідальності перед державним замовником, однак кожен із них має для виконання відповідну частку державного контракту (договору). І саме належне та своєчасне виконання усіх часток державного контракту (договору) в сукупності має гарантовано забезпечити потреби безпеки і оборони за-для відсічі збройної агресії та відвернення загроз національній безпеці, незалежності України, її територіальній цілісності і недоторканості тощо.

39. З огляду на викладене Верховний Суд вважає, що визначена в абзаці 9 пункту 16 розділу "Перехідні та прикінцеві положення" КУзПБ конструкція "має діючий контракт з державними замовниками у сфері оборони" поширюється не лише на виконавців, що безпосередньо уклали державний контракт (договір) з державним замовником, але також і на співвиконавців, яким передано частку такого державного контракту (договору) у передбаченому статтею 33 Закону України "Про оборонні закупівлі" порядку.

40. Верховний Суд враховує, що запровадженні вказаною нормою обмеження/заборони на відкриття провадження у справі про банкрутство боржника, задіяного у виконанні державних контрактів (договорів) у сфері оборони, пов`язано з покладенням на таких суб`єктів надважливих задач, спрямованих на забезпечення потреб безпеки та оборони, які в умовах воєнного стану переважають над інтересами окремих осіб - кредиторів. Наведена норма убезпечує виконання зазначеними суб`єктами вказаних задач перед державою від наслідків, зумовлених введенням щодо них процедур банкрутства та перебуванням їх у зв`язку з цим у особливому правовому режимі.

41. Однак поширення вказаних обмежень лише на тих виконавців, які безпосередньо уклали контракт з державним замовником, не гарантує належного, своєчасного та безперервного виконання ними своїх зобов`язань, які нерозривно пов`язані з виконанням співвиконавцями, переданих їм часток державного контракту (договору), якщо б таким співвиконавцям (субпідрядникам) не була надана законна можливість тимчасово уникнути процедури банкрутства.

42. Покладення на виконавця відповідальності перед державним замовником, зокрема за порушення договору субпідряду, не у всіх випадках здатне компенсувати ту шкоду, яка може бути завдана Державі Україна, її територіальній цілісності тощо в разі неналежного чи несвоєчасного забезпечення потреб безпеки і оборони, невиконання планів закупівель товарів, робіт і послуг оборонного призначення.

43. Зважаючи на викладене, Верховний Суд погоджується з висновком апеляційного господарського суду про те, що вказуючи на необхідність такої складової як наявність діючого контракту з державним замовником у сфері оборони, законодавець не обмежив статус, в якому відповідний суб`єкт господарювання залучений до виконання такого контракту - виконавець або ж співвиконавець.

44. Натомість наведене Скаржниками у касаційних скаргах тлумачення положень абзацу 9 пункту 16 розділу "Перехідні та прикінцеві положення" КУзПБ, за висновком Верховного Суду, ґрунтується на надмірному формалізмі та безпідставному звуженні меж її дії, яке не відповідає духу та меті вказаної норми.

45. Як вбачається зі змісту оскаржуваних судових рішень, дослідивши наявні у справі докази, суди першої та апеляційної інстанцій встановили, що на момент постановлення оскаржуваної ухвали місцевого господарського суду Боржник був внесений до Реєстру, а також мав діючі контракти у сфері оборони, укладені ним із ТОВ "Українська Бронетехніка", але в інтересах Міністерства оборони України.

46. З огляду на таке суди попередніх інстанцій дійшли обґрунтованого висновку про існування на дату постановлення оскаржуваної ухвали обставин, які відповідно до вимог абзацу 9 пункту 16 розділу "Перехідні та прикінцеві положення" КУзПБ виключали можливість для відкриття провадження у справі про банкрутство Боржника за заявою Кредиторів.

47. Водночас господарські суди слушно зауважили, що згідно з частиною 7 статті 39 КУзПБ відмова у відкритті провадження у справі не перешкоджає повторному зверненню до господарського суду із заявою про відкриття провадження у справі про банкрутство за наявності підстав, встановлених цим Кодексом.

Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

48. Звертаючись з касаційними скаргами, Скаржники не довели неправильного застосування судами першої та апеляційної інстанцій норм матеріального і процесуального права до встановлених під час розгляду справи обставин як необхідної передумови для скасування оскаржуваних судових рішень.

49. Зважаючи на викладене, Верховний Суд дійшов висновку про відмову в задоволенні касаційних скарг та залишення без змін оскаржуваних ухвали та постанови.

Розподіл судових витрат

50. Понесені скаржниками у зв`язку з переглядом справи в суді касаційної інстанції судові витрати покладаються на скаржників, оскільки касаційні скарги залишаються без задоволення.

Керуючись статтями 300, 301, 308, 309, 314, 315, 317 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Касаційні скарги ОСОБА_1 та ОСОБА_2 залишити без задоволення.

2. Постанову Північного апеляційного господарського суду від 07.12.2023 та ухвалу Господарського суду Сумської області від 12.09.2023 у справі №920/971/23 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Головуючий В. Картере

Судді В. Білоус

В. Пєсков