ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ПОЛТАВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29.02.2024 Справа № 917/2161/23

за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Авангард Буд Проект», 03028, м. Київ, просп. Науки, 42/1, корп. 10/17, ,

до Комунального підприємства «Кременчукводоканал» Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтавської області, 39623, Полтавська обл., м. Кременчук, вул. Героїв Маріуполя, 35А, ,

про стягнення 4 146 543,76 грн.,

Суддя Мацко О.С.

Секретар судового засідання Токар А.В.

Представники: згідно протоколу судового засідання

Суть спору: ухвалою від 20.12.2023р. відкрито провадження в даній справі, призначено її до розгляду в загальному позовному провадженні, встановлено процесуальні строки для подання заяв по суті спору. 02.01.2024р. до суду надійшов відзив на позовну заяву (арк..справи 76-83, том 3), 10.01.20234р. відповідь на відзив 9арк.справи 110-115), 15.01.24р. заперечення (арк..справи 161-169, том 3), 18.01.24р.- відповідь на заперечення (арк..справи 171-173, том 3).

Протокольною ухвалою від 30.01.2024р. закрито підготовче провадження і призначено справу до розгляду по суті на 29.02.2024р.

У засіданні 29.02.2024р. за участю представників сторін (позивача в режимі відео конференції) суд протокольною ухвалою задовольнив клопотання позивача про залишення без розгляду позовних вимог в частині стягнення з відповідача інфляційних втрат та 3% річних, нарахованих в період з 05.12.2023р. по дату здійснення фактичної оплати боргу, в іншій частині позовних вимог розглянув справу по суті, оголосив вступну та резолютивну частини рішення суду, роз`яснив строк і порядок його оскарження та набрання ним законної сили.

При розгляді справи судом встановлено наступне:

08.09.2022р. між сторонами по справі було укладено Договір №12594 із закупівлі робіт за об`єктом «Капітальний ремонт окремих вузлів та систем (ділянок) аварійного самопливного каналізаційного колектору діаметром 500 мм (від вул..Єднання України до приймальної камери каналізаційної насосної станції СП-1 по вул..Леонова,1-В) у м.Кременчуці» (ділянка №1), за умовами якого:

- підрядник (позивач) зобов`язується своїми силами і засобами та на свій ризик, в межах Договірної ціни, виконати роботи по вказаному об`єкту, за завданням замовника та у встановлений строк здати виконання робіт замовнику, а замовник (відповідач) прийняти від підрядника закінчені роботи та оплатити їх;

- роботи виконуються підрядником згідно кошторису та цінової пропозиції в межах ціни цього договору (п.1.1, 1.2 договору);

-з метою забезпечення контролю за відповідністю робіт, матеріальних ресурсів установленим вимогам замовник здійснює технічний нагляд і контроль за виконанням робіт у порядку, встановленому законодавством, зокрема, шляхом перевірки відповідності обсягів та якості виконаних робіт вимогам проекту, будівельних норм, проведення перевірок наявності у підрядника документів (дозволів, ліцензій, сертифікатів, паспортів тощо), необхідних для виконання робіт (п.2.2,2.3 договору);

- орієнтовна договірна ціна є динамічною й на дату укладення цього договору становить 20 602 912.10 грн., у т.ч. ПДВ, і підлягає безумовному обов`язковому перегляду за результатами отриманого позитивного експертного звіту кошторису складеного згідно з Дефектним актом Об`єкту шляхом укладення відповідної додаткової угоди (п.3.1 договору);

- розрахунки проводяться шляхом поетапної оплати замовником по факту виконаних робіт протягом 3 робочих днів з дати підписання актів виконаних робіт (форми КБ-2В, КБ-3), які готує підрядник і передає для підписання замовнику не пізніше 20-го числа звітного місяця в паперовому вигляді (п.4.1 договору);

- Договір набирає чинності з дня його підписання та діє до завершення воєнного стану (п.10 договору) (копія договору том 1, арк..справи 61-69).

Сторонами було складено та затверджено Замовником Дефектний акт на капітальний ремонт аварійної ділянки самопливного каналізаційного колектору (ПКО-ПК2+00) (арк..справи 70-72, том 1) та уточнюючі Дефектні акти станом на грудень 2022р. Також сторонами було укладено додаткові угоди №1 від 03.10.2022р. та №2 від 26.12.2022р. на підставі позитивних експертних звітів, згідно яких змінено договірну ціну до 20 652 016,52 грн. з ПДВ та до 23 611 179,74 грн з ПДВ відповідно, встановлено оплату авансу в розмірі 70% від ціни робіт.

Як зазначає позивач і не заперечує відповідач, підрядником від замовника було отримано аванс: 14 456 411.56 грн. 04.10.2022р., 2 071 414,26 грн 27.04.2023р. (всього 16 527 852,82 грн.).

Роботи підрядником виконувалися з 08.09.2022р. по 01.07.2023р. (згідно Загального журналу робіт на об`єкті).

В матеріалах справи наявний підписані сторонами та скріплені печатками Довідка про вартість виконаних будівельних робіт та витрати за грудень 2022р., Акт №1 приймання виконаних будівельних робіт за грудень 2022р., підсумкова відомість ресурсів (витрати по факту) на об`єкт згідно пояснень сторін, наданих у засіданні, ці роботи прийняті без зауважень та оплачені в повному обсязі, спір в цій частині відсутній.

Однак Акт №1/2 приймання виконаних будівельних орбіт та інші документи, що стосуються цієї частини робіт, не були підписані замовником. Так, серед причин такого не підписання, як вбачається з наданого сторонами листування між підрядником і замовником, останній називає несвоєчасність подання документів для підписання (на момент їх подання у замовника вже була закрита бухгалтерська та податкова звітність за 1 півріччя 2023р.), недоліки у веденні Журналу робіт та його ненадання замовнику, недоліки проектів актів на закриття прихованих робіт, наявність недоліків у роботах (відсутність замкових пристроїв на люках, використання інших, ніж погоджено сторонами, матеріалів при проведенні робіт і т.д.). Окремо замовник ставить вимогу про повернення матеріалів згідно переліку, наведеного в листі від 13.10.2023р. №23/5826, а саме: пневматичної заглушки, труб сталевих, фланців плоских, відводів, кабелю, шпунтів Ларсен, на суму 8 166 646,99 грн з ПДВ з посиланням на Додаткову угоду №1 до Договору, якою передбачено наступне: «Після повного завершення робіт за цим договором підрядник зобов`язаний протягом 10 банківських днів з дня завершення робіт повернути замовнику кошти або передати безоплатно у власність замовника в установленому порядку спеціальне обладнання та матеріали, які були придбані за цим договором, з урахуванням вимог діючого законодавства України, а також діючих норм ціноутворення в будівництві згідно збірників кошторисних норм України на будівельно-ремонтні роботи від 2022 р.».

При цьому позивач вказує (і це підтверджує відповідач), що наразі невиконаними залишаються асфальтні роботи, і сторони листуванням погодили на майбутнє виконання таких робіт із залученням субпідрядної організації (лист вих..№617 від 26.09.2023р. та №01/5617 від 04.10.2023р.), а листом від 13.10.2023р. №23/5826 замовник запропонував підряднику вважати договір таким, що виконаний, без урахування тієї частини робіт, що не увійшла до Акту №2. Однак станом на час розгляду справи зміни до договору в цій часині не вносилися, відтак позивач наполягає на тому, що відсутні підстави вважати роботи повністю виконаними. Крім того, надає Акт списання товарів №5 від 28.07.2023р., згідно з яким шпунти були списані у зв`язку з їх витрачанням у ході виконання договору.

Не досягнувши врегулювання спору в ході листування, сторони погодили проведення незалежної експертизи. Так, п.2.10 укладеного договору передбачено, що якщо між замовником і підрядником виник спір щодо усунення недоліків (дефектів) або їх причин, на вимогу будь-якої сторони може бути проведено незалежну експертизу. Фінансування витрат, пов`язаних з проведенням такої експертизи, покладається на підрядника, крім випадків, коли за результатами експертизи буде встановлено відсутність порушень умов цього договору підряду підрядником або причинного зв`язку між діями підрядника та виявленими недоліками (дефектами). У такому випадку витрати, пов"язані з проведенням експертизи, фінансує сторона, яка вимагала її проведення, а якщо експертизу проведено за згодою сторін, такі витрати покладаються на обидві сторони в рівних частинах. П.9 договору, що знаходиться в розділі «Вирішення спорів», передбачено наступне: «Для усунення розбіжностей, за якими не досягнуто згоди, сторони можуть залучасти професійних експертів, атакож на вимогу будь-якої зі стороін може бути призначена експертиза. Сторона- ініціатор проведення експертизи зобов"язується повідомити листом іншу сторону про призначення експертизи, додавши копію договору з експертною організацією на проведення експертизи. Наступного дня після отримання висновку сторона-ініціатор призначення експертизи зобов`язана листом повідомити іншу сторону про її результати та надати копію експертного висновку. Фінансування витрат, пов"язаних з проведенням такої експертизи покладається на підрядника, крім випадків, коли за результатами експертизи буде встановлено відсутність порушення ним умов договору».

Як вбачається з матеріалів справи, листом від 25.10.2023р. підрядник звернувся до замовника з пропозицією організувати проведення незалежної експертизи, на що замовник надав згоду листом від 26.10.2023р. На підставі договору №40-23 від 16.10.2023р. судовим експертом Ткаленко Оксаною Миколаївною (свідоцтво про державну реєстрацію 2 227 000 0000 067573 та Свідоцтво Міністерства юстиції України №1902) було проведено експертизу та складено Висновок експерта №40/23. Вказаним висновком, серед іншого, встановлено завищення обсягу виконаних робіт в Акті за квітень 2023р., виконано Акт перерахунку №1/2 приймання виконаних робіт за квітень 2023р., після чого підрядником було складено нову редакцію Акту приймання виконаних робіт №1/2 за квітень 2023р. та направлено її замовнику разом з рахунком на суму боргу 4 071 543,76 грн +компенсація половини витрат на проведення експертизи в розмірі 75 000,00 грн. У зв"язку з тим, що підписаний Акт повернутий не був і рахунок не оплачений, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Вирішуючи спір, суд виходить з наступного:

Статтею 11 ЦК України передбачено, що цивільні права та обов`язки виникають, зокрема, з договору.

За змістом положень статей 626, 627, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

Відповідно до статті 837 ЦК України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу.

Статтею 875 ЦК України передбачено, що за договором будівельного підряду підрядник зобов`язується збудувати і здати у встановлений строк об`єкт або виконати інші будівельні роботи відповідно до проектно-кошторисної документації, а замовник зобов`язується надати підрядникові будівельний майданчик (фронт робіт), передати затверджену проектно-кошторисну документацію, якщо цей обов`язок не покладається на підрядника, прийняти об`єкт або закінчені будівельні роботи та оплатити їх.

Договір будівельного підряду укладається на проведення нового будівництва, капітального ремонту, реконструкції (технічного переоснащення) підприємств, будівель (зокрема житлових будинків), споруд, виконання монтажних, пусконалагоджувальних та інших робіт, нерозривно пов`язаних з місцезнаходженням об`єкта.

До договору будівельного підряду застосовуються положення цього Кодексу, якщо інше не встановлено законом.

Згідно з частинами першою та третьою статті 843 ЦК України у договорі підряду визначається ціна або способи її визначення. Ціна роботи у договорі підряду включає відшкодування витрат підрядника та плату за виконану ним роботу.

Частиною першою статті 854 ЦК України унормовано, що якщо договором підряду не передбачена попередня оплата виконаної роботи або окремих її етапів, замовник зобов`язаний сплатити підрядникові обумовлену ціну після остаточної здачі роботи за умови, що роботу виконано належним чином і в погоджений строк або, за згодою замовника, - достроково.

За приписами частини четвертої статті 879 ЦК України оплата робіт провадиться після прийняття замовником збудованого об`єкта (виконаних робіт), якщо інший порядок розрахунків не встановлений за погодженням сторін.

Згідно з частиною першою статті 530 ЦК України якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Відповідно до частин першої та другої статті 193 ГК України суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться. Кожна сторона повинна вжити усіх заходів, необхідних для належного виконання нею зобов`язання, враховуючи інтереси другої сторони та забезпечення загальногосподарського інтересу.

Згідно зі статтею 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Стаття 849 ЦК України надає право замовнику у будь-який час перевірити хід і якість роботи, не втручаючись у діяльність підрядника. Якщо під час виконання роботи стане очевидним, що вона не буде виконана належним чином, замовник має право призначити підрядникові строк для усунення недоліків, а в разі невиконання підрядником цієї вимоги - відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків або доручити виправлення роботи іншій особі за рахунок підрядника. Замовник має право у будь-який час до закінчення роботи відмовитися від договору підряду, виплативши підрядникові плату за виконану частину роботи та відшкодувати йому збитки, завдані розірванням договору.

Судом досліджено умови укладеного між сторонами по справі договору від 08.09.2022р. №12594. Так, вимоги до якості предмету закупівлі та гарантії встановлені розд.2 договору, яким передбачено, серед іншого, порядок здійснення замовником технічного нагляду і контролю за виконанням робіт у порядку, встановленому законодавством. У разі виявлення невідповідності виконаних робіт встановленим вимогам замовник приймає рішення про усунення підрядником допущених недоліків або про зупинення виконання робіт. У разі виявлення невідповідності матеріальних ресурсів встановленим вимогам підрядник зобов`язаний негайно провести заміну цих ресурсів. Роботи, виконанні з використанням матеріальних ресурсів, які не відповідають установленим вимогам, замовником не оплачуються.

Втім, замовником у встановеному порядку не доведено суду фактів порушення підрядником умов договору. Так, заперечуючи проти поданого позивачем висновку експерта, відповідач не був позбавлений права надати інший висновок експертизи або клопотати перед судом про призначення судової експертизи безпосередньо судом, що, однак, зроблено не було.

Оцінюючи поданий позивачем висновок експерта, суд виходить з такого: Згідно ст..98 ГПК України, висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Висновок експерта може бути наданий на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи. Висновок експерта викладається у письмовій формі і приєднується до справи. У висновку експерта повинно бути зазначено: коли, де, ким (прізвище, ім`я, по батькові, освіта, спеціальність, а також, за наявності, свідоцтво про присвоєння кваліфікації судового експерта, стаж експертної роботи, науковий ступінь, вчене звання, посада експерта), на якій підставі була проведена експертиза, хто був присутній при проведенні експертизи, питання, що були поставлені експертові, які матеріали експерт використав. Інші вимоги до висновку експерта можуть бути встановлені законодавством. У висновку експерта має бути зазначено, що він попереджений (обізнаний) про відповідальність за завідомо неправдивий висновок, а у випадку призначення експертизи судом, також про відповідальність за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків.

Проведення експертизи на замовлення учасників справи регламентовано ст..101 ГПК України. Так, учасник справи має право подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення. Порядок проведення експертизи та складення висновків експерта за результатами проведеної експертизи визначається відповідно до чинного законодавства України про проведення судових експертиз. У висновку експерта зазначається, що висновок підготовлено для подання до суду та що експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок.

Судом досліджено висновок експерта №40/23 за результатами проведення будівельно-технічного дослідження від 28.11.2023р. (арк..справи 119-157, том 3). Дослідження проводилося з виїздом на об`єкт дослідження у присутності представників обох сторін. На дослідження експерта Ткаленко Оксани Миколаївни було поставлено наступні питання:

1. Чи відповідають обсяги фактично виконаних робіт згідно Договору №12596 від 08.09.2022р. на об`єкті «Капітальний ремонт окремих вузлів та систем (ділянок) аварійного самопливного каналізаційного колектора діаметром 500 мм (від вул..Єднання України до приймальної камери каналізаційної насосної станції СП-1 по вул..Леонова,1-В) в м.Кременчуці (ділянка №1).Коригування обсягам, визначним Актами приймання виконаних будівельних робіт №1 за грудень 2022р. та №1/2 за квітнь 2023р.?

2. Чи відповідає повне використання шпунта як матеріалу, що обертається, на об`єкті «Капітальний ремонт окремих вузлів та систем (ділянок) аварійного самопливного каналізаційного колектора діаметром 500 мм (від вул..Єднання України до приймальної камери каналізаційної насосної станції СП-1 по вул..Леонова,1-В) в м.Кременчуці (ділянка №1). Коригування» вимогам ДБН, зокрема, діючих норм ціноутворення в будівництві згідно «збірників кошторисних норм України на ремонтно-будівельні роботи» від 2022 року?

Згідно висновку експерта, після аналізу наданої на дослідження документації, державних будівельних норм, результатів візуально-інструментального огляду робіт, які можливо перевірити без розкриття конструкції, експертом було встановлен завищення обсягу виконаних робіт в Акті приймання виконаних робіт за квітень 2023р.. а саме: «Витягання стальних шпунтових паль масою 1 м понад 70 кг, довжиною до 10 м з грунту групи 2» на 71.7228 т., у зв`язку з чим виконано Акт перерахунку Акту №1/2 приймання виконаних робіт за квітень 2023р. Встановлено, що обсяги фактично виконаних робіт згідно Договору №12596 від 08.09.2022р. на об`єкті «Капітальний ремонт окремих вузлів та систем (ділянок) аварійного самопливного каналізаційного колектора діаметром 500 мм (від вул..Єднання України до приймальної камери каналізаційної насосної станції СП-1 по вул..Леонова,1-В) в м.Кременчуці (ділянка №1).Коригування» відповідають обсягам, визначним Актами приймання виконаних будівельних робіт №1 за грудень 2022р. та №1/2 за квітнь 2023р. в редакції Акту перерахунку Акту №1/2, загальною вартістю 20 599 369.58 грн. з ПДВ.

Експертом встановлено, що на час проведення дослідження об`єкт функціонує за призначенням та експлуатується.

Крім того, експертом у Висновку вказано, і це встановлено судом, що КП «Кременчукводоканал» не надано даних про розрахунки та спосіб ведення конролю на об`єкті, який, за загальним правилом, здійснюється за участю представників будівельної організації і технічного нагляду замовника. В наданому для дослідження експерту та долученому до матеріалів судової справи Журналі робіт відсутні дані про відзилення або зауваження осіб, які контролюють виконання і безпеку робіт відповідно до наданих їм повноважень. Відтак, оскільки фактично перевірит розміри та обсяги котлованів, наявність встановлених фланців плоских приварних та вільних сталевих діаметром 500 мм, переходу сталевого компресійного діаметром 500/600 мм, наявність гідроізоляції матеріалами «Пенерон», об`єми виконаних робіт з встановлення паль та влаштування голкофільтрів, а також використання під час ремонту матеріалів б/у не можливо, то єдиним джерелом інформації про такі дані є дефектні акти з проектно-кошторисною документацією, які погоджені Замовником та Підрядником і бкли надані разом з виконавчою документацією. Виконавча документація по об`єкту «Капітальний ремонт окремих вузлів та систем (ділянок) аварійного самопливного каналізаційного колектора діаметром 500 мм (від вул..Єднання України до приймальної камери каналізаційної насосної станції СП-1 по вул..Леонова,1-В) в м.Кременчуці (ділянка №1).Коригування» складена представниками позивача з підписами та печатками.

Також судом досліджено Загальний журнал робіт по вказаном об`єкту з підписами головного інженера Голобородько Є.О. та печатками ТОВ «Авангард Буд Проект», який є основним первинним виробничим документом, який відтворює технологічну послідовність, терміни, якість і умови виконання будівельних робіт на об`єкті будівництва., та Акти на закриття прихованих робіт, які підписані представником будівельно-монтажної організації Голобородько Є.О. В актах відсутні дані про допущені відхилення або виявлені недоліки (арк..справи 197-208, том 2, арк..справи 1-27, том 3).

Крім того, також експертом встановлено, що фактично виявлено на об"єкті більш складніші грунти третьої групи, що підтверджується Інженерно-геологічним обґрунтуванням проекту, виконаним у вересні 2023р. ФОП Циганенко С.Г. (арк..справи 29-40, том 3), та впливає на меншу кратність використання шпунтів, в наданих на дослідження Акті №1 та Акті №1/2 застосовано меншу кратність витягання шпунта з наступним його використанням 3 оберти, що обумовлено більш складною групою грунтів та відповідає фактично виконаним роботам.

Враховуючи роз`яснення в Збірнику офіційних документів «Ціноутворення у будівництві» №2 за лютий 2022, повне використання шпунта Ларсен Л4 як матеріалу, що обертається, на об`єкті відповідає вимогам ДБН, зокрема, діючим нормам ціноутворення в будівництві, а саме: Ресурсним елементним кошторисним нормам на будівельні роботи «Пальові роботи.Опускні колодязі.Закріплення грунтів» (Збірик 5), та не підлягає поверненню або врахуванню зворотних сум від вартості шпунтової сталі в Актах приймання виконаних будівельних робіт за формою №КБ-2в.

Позивач надає Акт списання товарів №5 від 28.07.2023р. (палі шпунтовані одинарні) в кількості 91,188 т. на суму 6 212 270,95 грн., підписаний головою та членами комісії Підрядника (арк..справи 28, том 3).

Відтак, суд критично ставиться до доводів відповідача стосовно наявності у позивача обов`язку повернути вказані матеріали.

Стосовно обов`язку оплати робіт за Актами приймання-передачі, підписаними в односторонньому порядку:

Частиною першою статті 853 ЦК України передбачено, що замовник зобов`язаний прийняти роботу, виконану підрядником відповідно до договору підряду, оглянути її і в разі виявлення допущених у роботі відступів від умов договору або інших недоліків негайно заявити про них підрядникові. Якщо замовник не зробить такої заяви, він втрачає право у подальшому посилатися на ці відступи від умов договору або недоліки у виконаній роботі.

Якщо договором підряду не передбачена попередня оплата виконаної роботи або окремих її етапів, замовник зобов`язаний сплатити підрядникові обумовлену ціну після остаточної здачі роботи за умови, що роботу виконано належним чином і в погоджений строк або, за згодою замовника, - достроково (ст..854 ЦК України).

Відповідно до частини четвертої статті 882 ЦК України передання робіт підрядником і прийняття їх замовником оформляється актом, підписаним обома сторонами. У разі відмови однієї із сторін від підписання акта про це вказується в акті і він підписується другою стороною. Акт, підписаний однією стороною, може бути визнаний судом недійсним лише у разі, якщо мотиви відмови другої сторони від підписання акта визнані судом обґрунтованими.

Роботи вважаються прийнятими за підписаним в односторонньому порядку актом за наявності реального їх виконання у разі неотримання у встановлений строк обгрунтовної відмови замовника про неприйняття таких. Крім того, відповідно до норм чинного законодавства, підрядник не повинен вчиняти жодних дій щодо спонукання замовника до підписання актів виконаних робіт, а має лише констатувати факт відмови від підписання акту. При цьому, під час розгляду спору між сторонами, який стосується виконання умов договору підряду, до предмету дослідження, серед іншого, входить встановлення обставин щодо характеру, обсягу, якості робіт, що є предметом договору, строків їх виконання та порядку їх прийняття, аналіз доказів, поданих на підтвердження виконання та передання цих робіт, встановленню підлягає також відповідність визначеної в договорі вартості робіт фактично виконаним роботам. Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 28.01.2020р. у справі №910/3802/19, від 12.03.2010р. у справі №910/15234/18 і ін.

Тобто, факт ненадання обгрунтованої відмови від підписання актів приймання виконаних робіт сам по собі не дає підстави для висновків про обгрунтованість позовних вимог про стягнення грошових коштів за цими актами, адже виникнення за підписаним у односторонньому порядку актом прав і обов`язків можливе тільки за наявності реального виконання робіт за договором, вказаних у цьому акті (див.постанову ВС КГС у справі №910/18384/20 від 18.08.2021р.).

Змагальність сторін є одним із основних принципів господарського судочинства, зміст якого полягає у тому, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, тоді як суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, зобов`язаний вирішити спір, керуючись принципом верховенства права.

Належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (стаття 76 Господарського процесуального кодексу України).

Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (частина перша статті 77 Господарського процесуального кодексу України).

Достовірними є докази, створені (отримані) за відсутності впливу, спрямованого на формування хибного уявлення про обставини справи, які мають значення для справи (стаття 78 Господарського процесуального кодексу України).

17 жовтня 2019 року набув чинності Закон України від 20 вересня 2019 року № 132-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні», яким були внесені зміни до Господарського процесуального кодексу України, зокрема змінено назву статті 79 Господарського процесуального кодексу України з «Достатність доказів» на нову - «Вірогідність доказів», викладено її у новій редакції, та фактично впроваджено в господарський процес стандарт доказування «вірогідності доказів».

Відповідно до статті 79 Господарського процесуального кодексу України наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Стандарт доказування «вірогідності доказів», на відміну від «достатності доказів», підкреслює необхідність співставлення судом доказів, які надає позивач та відповідач. Тобто, з введенням в дію нового стандарту доказування необхідним є не надання достатньо доказів для підтвердження певної обставини, а надання саме тієї кількості, яка зможе переважити доводи протилежної сторони судового процесу.

Тлумачення змісту статті 79 Господарського процесуального кодексу України свідчить про те, що ця стаття покладає на суд обов`язок оцінювати докази, обставини справи з огляду на їх вірогідність, яка дозволяє дійти висновку, що факти, які розглядаються, скоріше були (мали місце), аніж не були. Аналогічний висновок Верховного Суду викладений у пункті 7.44. постанови від 16 лютого 2021 року у справі № 927/645/19.

Верховний Суд в ході касаційного перегляду судових рішень неодноразово звертався загалом до категорії стандарту доказування та відзначав, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Цей принцип передбачає покладання тягаря доказування на сторони. Одночасно цей принцип не передбачає обов`язку суду вважати доведеною та встановленою обставину, про яку сторона стверджує. Така обставина підлягає доказуванню таким чином, аби задовольнити, як правило, стандарт переваги більш вагомих доказів, тобто коли висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається більш вірогідним, ніж протилежний (постанови Верховного Суду від 2 жовтня 2018 року у справі № 910/18036/17, від 23 жовтня 2019 року у справі № 917/1307/18, від 18 листопада 2019 року у справі № 902/761/18, від 4 грудня 2019 року у справі № 917/2101/17). Аналогічний стандарт доказування застосований Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 18 березня 2020 року у справі № 129/1033/13-ц (провадження № 14-400цс19).

Відповідно до статті 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

З урахуванням усіх обставин цієї справи у сукупності, суд приходить до висновку про те, що відповідачем не доведено та не підтверджено належними доказами наявність тих обставин, на які він посилався під час листування з позивачем як на підстави для нездійснення оплати за вказаним договором. Як встановлено судом, об`єкт функціонує за призначенням та експлуатується, обсяг виконаних робіт та їх вартість підтверджено, серед іншого, висновком експертизи (з урахуванням перерахунку по Акту №1/2), який судом прийнято в якості належного та допустимого доказу, викладені в якому обставини не суперечать тим обставинам справи, які встановлені судом на підставі дослідження наявних у справі доказів.

Посилання відповідача на те, що поданий позивачем Висновок експерта не містить вказівки на те, що він підготовлений для подання до суду, спростовується матеріалами справи: при наданні відповіді на відзив позивачем подано примірник Висновку експерта №40/23 від 28.11.2023р.. який містить напис: «Підготовлено для подання до суду», та після заголовку додано: «виправлений згідно з ч.5 ст.101 ГПК». Встановивши, що даний примірник висновку є абсолютно ідентичним тому примірнику, що подано позивачем разом з позовом (крім цього виправлення, внесеного експертом листом від 04.01.2024р.), та експерт попереджений про кримінальну відповідальність за надання завідомо неправдивого висновку за статтею 384 КК України, суд, уникаючи надмірного формалізму, приймає даний доказ та оцінює його у сукупності з іншими доказами у справі. Враховуючи, що позивачем надано докази вартості проведення експертизи 150 000,00 грн., враховуючи умови укладеного між сторонами договору, суд погоджується з позивачем стосовно необхідності компенсації за рахунок відповідача половини вказаної суми 75 000,00 грн.

Відтак, на підставі матеріалів справи, дослідивши та оцінивши наявні у справі докази, суд прийшов до висновку про задоволення позовних вимог про стягнення з відповідача на користь позивача 4 071 543,76 грн. заборгованості за договором підряду та 75 000,00 грн. компенсації половини витрат на проведення експертизи.

При розподілі судових витрат суд виходить з приписів ст.129 ГПК України, та враховуючи задоволення позову, відшкодовує позивачу за рахунок відповідача 49 758,53 грн. судового збору.

Керуючись статтями 129,232-233,237-238,240 ГПК України, суд,-

ВИРІШИВ:

1. Позов задовольнити.

2. Стягнути з Комунального підприємства «Кременчукводоканал» Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтавської області, 39623, Полтавська обл., м. Кременчук, вул. Героїв Маріуполя, 35А, , на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Авангард Буд Проект», 03028, м. Київ, просп. Науки, 42/1, корп. 10/17, 4 071 543,76 грн. заборгованості, 75 000,00 грн. витрат на проведення експертизи, 49 758,53 грн. судового збору.

3. Видати наказ після набрання рішенням законної сили.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду (ч.1,2 ст.241 ГПК України). Апеляційна скарга на рішення суду подається в порядку і строки, встановлні ГПК України (ст.ст.256,257 ГПК України).

Повне рішення складено 11.03.24р.

Суддя О.С. Мацко