ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"04" березня 2024 р. Справа№ 910/17474/23

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Скрипки І.М.

суддів: Хрипуна О.О.

Мальченко А.О.

при секретарі судового засідання Польчен А.

за участю представників сторін згідно протоколу судового засідання від 04.03.2024

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Заступника Генерального прокурора в інтересах держави в особі Київської міської державної адміністрації (Київської міської військової адміністрації) на ухвалу Господарського суду міста Києва від 15.11.2023 (повний текст підписано 15.11.2023)

у справі №910/17474/23 (суддя Андреїшина І.О.)

за позовом Заступника Генерального прокурора в інтересах держави в особі Київської міської державної адміністрації (Київської міської військової адміністрації)

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Юг-Проект"

про визнання незаконним та скасування рішення державного реєстратора,-

В судовому засіданні 04.03.2024 відповідно до ст.ст. 240, 283 ГПК України оголошено вступну та резолютивну частини постанови.

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог

Заступник Генерального прокурора звернувся до Господарського суду міста Києва з позовом в інтересах держави в особі Київської міської державної адміністрації (Київської міської військової адміністрації) до Товариства з обмеженою відповідальністю «Юг-Проект», в якому просить суд:

- визнати незаконним та скасувати рішення державного реєстратора - приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Кузьменко Ю.В. від 27.01.2022 № 63107110 про державну реєстрацію за ТОВ «Юг-Проект» «права тимчасового використання» земельної ділянки з кадастровим номером :79:713:0855 площею 5,6901 га на просп. Академіка Глушкова, 65 у Голосїївському p-ні м. Києва, припинивши право користування ТОВ «Юг-Проект» нею.

Разом з позовною заявою прокурором подано заяву про забезпечення позову, в якій останній просить суд вжити заходів щодо забезпечення цього позову, зокрема, заборонити ТОВ «Юг-Проект» та будь-яким іншим особам вчиняти дії, які можуть призвести до пошкодження земельної ділянки площею 5,6901 га з кадастровим номером :79:713:0855 на просп. Академіка Глушкова, 65 у Голосіївському p-ні м. Києва чи вплинути на її правовий статус, зокрема, але не виключно, огороджувати ділянку, розорювати, здійснювати на ній будівництво, земляні роботи, роботи з підготовки будівельного майданчика і розчистку території, улаштування під`їзних шляхів, складування будівельних матеріалів, підведення тимчасових інженерних мереж, намив ґрунту чи піску, знищувати лісові насадження та рослинний покрив будь-яким способом, укладати договори та вчиняти інші правочини щодо цієї ділянки, здійснювати щодо неї реєстраційні дії, у тому числі реєструвати на ній об`єкти нерухомого майна чи незавершеного будівництва, ініціювати об`єднання / поділ ділянки.

Короткий зміст оскаржуваної ухвали місцевого господарського суду та мотиви її прийняття

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 15.11.2023 по справі №910/17474/23 у задоволенні заяви Заступника Генерального прокурора в інтересах держави в особі Київської міської державної адміністрації (Київської міської військової адміністрації) про забезпечення позову відмовлено.

Відмовляючи у задоволені заяви, суд першої інстанції дійшов висновку про те, що:

- заявником не надано до суду рішення державного реєстратора - приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Кузьменко Ю.В. від 27.01.2022 № 63107110 про державну реєстрацію за ТОВ «Юг-Проект» «права тимчасового використання» земельної ділянки з кадастровим номером :79:713:0855 площею 5,6901 га на просп. Академіка Глушкова, 65 у Голосїївському p-ні м. Києва, тому суд не може встановити правомірність вимог, викладених у заяві про забезпечення позову;

- вимога позивача про забезпечення позову, зокрема, заборони будь-яким іншим особам вчиняти дії, які можуть призвести до пошкодження земельної ділянки площею 5,6901 га з кадастровим номером :79:713:0855 на просп. Академіка Глушкова, 65 у Голосіївському p-ні м. Києва є неконкретизованою, що виключає можливість її розгляду;

- запропоновані заходи забезпечення позову за наявності у відповідача чинних дозвільних документів на виконання будівельних робіт, не відповідають критеріям розумності, обґрунтованості та адекватності відносно предмета спору у даній справі (скасування рішення про державну реєстрацію спірної земельної ділянки), поряд з цим, заявником не надано доказів на підтвердження обставин здійснення (наміру здійснення) відповідачем будь-яких дій щодо земельної ділянки, які б безпосередньо унеможливили поновлення прав та інтересів територіальної громади на спірну земельну ділянку у спосіб, визначений позивачем при зверненні до суду з даним позовом.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги та узагальнення її доводів

Не погоджуючись з прийнятою ухвалою, прокурор 27.11.2023 звернувся до суду з апеляційною скаргою, в якій просить оскаржувану ухвалу скасувати та прийняти нове рішення, яким задовольнити заяву заступника Генерального прокурора про вжиття заходів забезпечення позову в повному обсязі.

Заступник Генерального прокурора вважає ухвалу Господарського суду міста Києва від 15.11.2023 по справі №910/17474/23 такою, що постановлена за неповного з`ясування обставин, які мають значення для справи, і з порушенням норм процесуального права, у зв`язку з чим ухвала підлягає скасуванню.

Доводи апелянта, викладені в апеляційній скарзі, зводяться до наступного:

- наміри забудови земельної ділянки суперечать її функціональному призначенню, виду цільового використання, оскільки спірна земельна ділянка призначена лише для будівництва та обслуговування будівель і споруд закладів науки та лісогосподарського використання, розміщення лісів та лісопарків, а не для будівництва об`єктів житлового та громадського призначення;

- на території зони регульованої рекреації забороняється не тільки будівництво, а й будь-яка діяльність, яка призводить або може призвести до погіршення стану навколишнього природного середовища та зниження рекреаційної цінності території національного природного парку, у зв`язку із чим існує висока загроза значного антропогенного впливу на об`єкт природно-заповідного фонду внаслідок масштабного будівництва - від шумового та хімічного забруднення до засмічення території, ущільнення ґрунтів та знищення рослинного покриву;

- існує ймовірність неправомірного використання території об`єкта природно-заповідного фонду для прокладення дороги та інших комунікацій до об`єкта будівництва, адже ділянка, на якій воно планується, оточують землі, що перебувають у складі території НПП «Голосіївський»;

- столітній ліс, який росте на спірній земельній ділянці буде знищено під час проведення будівельних робіт, що призведе до зменшення території лісових та зелених насаджень м.Києва, які у свою чергу виконують рекреаційну функцію та забезпечують комфортні умови проживання людей, регулюють газовий склад повітря і ступінь його забрудненості, клімат території, знижують вплив шумового фактору;

- ТОВ «Юг-Поект» отримано містобудівні умови та обмеження на забудову спірної земельної ділянки, які є чинними, та зареєстровано повідомлення про початок виконання підготовчих робіт, які надають право вчиняти дії для початку будівництва;

- вимога про заборону вчинення будь-яких дій відносно земельної ділянки будь-яким іншим особам обґрунтована тим, що з метою виконання договору ТОВ «Юг-Поект» може доручити виконання будівельних робіт іншим суб`єктам господарювання;

- обрані заходи забезпечення позову пов`язані з предметом спору та відповідають позовним вимогам, правові наслідки їх застосування не призведуть до невиправданих і надмірних обмежень прав ТОВ «Юг-Поект», однак їх незастосування може спричинити не лише незаконне знищення лісових насаджень на території м.Києва, а й настання незворотних наслідків для довкілля.

Узагальнені доводи та заперечення інших учасників справи

У запереченнях на апеляційну скаргу представник відповідача заперечує проти доводів прокурора, викладених в апеляційній скарзі, зазначає, що 27.01.2022 реєстратором правомірно внесено запис про реєстрацію права тимчасового використання земельною ділянкою за ТОВ «ЮГ-ПРОЕКТ» на підставі Договору №21/65 від 21.08.2018; зауважує, що твердження позивача про те, що земельна ділянка відноситься до земель лісового фонду спростовується офіційними даними з Державного земельного кадастру, функціональне призначення території земельної ділянки відповідно до діючої містобудівної документації - землі громадської забудови, що підтверджується фрагментом діючого Генерального плану міста Києва; звертає увагу, що судом апеляційної інстанції розглянуто та задоволено вимогу позивача у справі №910/17599/23 про забезпечення позову аналогічну за змістом, яка є предметом розгляду апеляційної інстанції у даній справі №910/17474/23.

Дії суду апеляційної інстанції щодо розгляду апеляційної скарги по суті

Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями Північного апеляційного господарського суду від 04.12.2023 апеляційну скаргу передано на розгляд судді Скрипці І.М., сформовано колегію суддів у складі: головуючий суддя Скрипка І.М., судді Іоннікова І.А., Хрипун О.О.

Колегією суддів встановлено, що апеляційна скарга подана безпосередньо до Північного апеляційного господарського суду.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 02.11.2023 витребувано у Господарського суду міста Києва матеріали оскарження у справі №910/17474/23.

Відкладено розгляд питання про відкриття чи відмову у відкритті апеляційного провадження, повернення без розгляду апеляційної скарги або залишення апеляційної скарги без руху за апеляційною скаргою Заступника Генерального прокурора на ухвалу Господарського суду міста Києва від 15.11.2023 до надходження до Північного апеляційного господарського суду матеріалів справи №910/17474/23.

14.12.2023 матеріали оскарження у справі №910/17474/23 надійшли до Північного апеляційного господарського суду та були передані головуючому судді.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 14.12.2023 залишено апеляційну скаргу без руху з підстав неподання належних доказів сплати судового збору за подання апеляційної скарги у встановлених порядку і розмірі.

20.12.2023 апелянтом до суду подано платіжну інструкцію №5147 від 28.11.2023 про сплату судового збору в сумі 2 684 грн, яка передана головуючому суді у справі.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 21.12.2023 розгляд апеляційної скарги Заступника Генерального прокурора в інтересах держави в особі Київської міської державної адміністрації (Київської міської військової адміністрації) на ухвалу Господарського суду міста Києва від 15.11.2023 у справі №910/17474/23 призначено на 22.01.2024 об 11 год. 40 хв.

У зв`язку із оголошенням повітряної тривоги у місті Києві судове засідання 22.01.2024 у справі №910/17474/23 не відбулося.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 22.01.2024 розгляд справи №910/17474/23 призначено на 15.02.2024.

Розпорядженням Керівника апарату від 15.02.2024 №09.1-08/734/24 у зв`язку з перебуванням судді Іоннікової І.А. у відпустці, справу №910/17474/23 передано на повторний автоматизований розподіл судових справ.

Згідно витягу з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 15.02.2024 справу №910/17474/23 передано на розгляд колегії суддів Північного апеляційного господарського суду у складі головуючого судді: Скрипки І.М., суддів: Хрипуна О.О., Мальченко А.О.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 15.02.2024 прийнято до свого провадження справу №910/17474/23 за апеляційною скаргою Заступника Генерального прокурора в інтересах держави в особі Київської міської державної адміністрації (Київської міської військової адміністрації) на ухвалу Господарського суду міста Києва від 15 листопада 2023; призначено до розгляду апеляційну скаргу Заступника Генерального прокурора в інтересах держави в особі Київської міської державної адміністрації (Київської міської військової адміністрації) на ухвалу Господарського суду міста Києва від 15.11.2023 у справі №910/17474/23 на 04.03.2024.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 21.02.2024 визнано необґрунтованим заявлений представником Товариства з обмеженою відповідальністю "Юг-Проект" Гордієць С.С. відвід колегії суддів у складі: головуючого судді Скрипки І.М., суддів: Хрипуна О.О., Мальченко А.О. від розгляду справи №910/17474/23, передано матеріали справи № 910/17474/23 для вирішення питання про відвід колегії суддів у складі: головуючого судді Скрипки І.М., суддів: Хрипуна О.О., Мальченко А.О. у порядку, встановленому статтею 32 Господарського процесуального кодексу України.

Витягом з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 22.02.2024 заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Юг-Проект" Гордієць С.С. про відвід колегії суддів Північного апеляційного господарського суду у складі: головуючого судді - Скрипки І.М., суддів: Хрипуна О.О., Мальченко А.О. та ухвалу Північного апеляційного господарського суду від 21.02.2024 передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючого судді Тищенко А.І., суддів Іоннікової І.А., Михальської Ю.Б.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 26.02.2024 у задоволенні заяви представника Товариства з обмеженою відповідальністю "Юг-Проект" Гордієць С.С. про відвід колегії суддів у складі: головуючого судді Скрипки І.М., суддів Хрипуна О.О., Мальченко А.О. від розгляду справи № 910/17474/23 відмовлено.

Явка представників сторін

Відповідно до частини 1 статті 202 Господарського процесуального кодексу України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Згідно частини 12 статті 270 Господарського процесуального кодексу України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Нормами статті 120 Господарського процесуального кодексу України передбачена можливість повідомлення сторін про призначення справи до розгляду та про дату, час і місце проведення судового засідання чи проведення відповідної процесуальної дії шляхом направлення повідомлень на адресу електронної пошти та з використанням засобів мобільного зв`язку.

Прокурор в судовому засіданні в апеляційній інстанції 04.03.2024 підтримав доводи апеляційної скарги з підстав, викладених у ній, просив оскаржувану ухвалу скасувати.

Представники відповідача в судовому засіданні в апеляційній інстанції 04.03.2024 заперечили проти задоволення апеляційної скарги, прийняту у справі ухвалу суду просили залишити без змін.

Ухвалою Господарського суду м.Києва від 11.12.2023 у справі №910/17474/23 залучено до участі у справі приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Кузьменко Юлію Володимирівну (01032, м. Київ, вул. Саксаганського, 119, прим. 17) третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог, щодо предмета спору на стороні відповідача, у зв`язку з чим апеляційним судом було повідомлено нотаріуса про день, час та місце розгляду апеляційної скарги у даній справі.

Представники позивача та третьої особи в судове засідання в апеляційній інстанції 04.03.2024 не з`явились, про день, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, причини їх неявки суду невідомі.

Враховуючи положення ч.12 ст.270 ГПК України, відповідно до якого неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи, зважаючи на те, що явка представників позивача та третьої особи обов`язковою в судове засідання не визнавалась, судова колегія вважає за можливе розглянути справу у їх відсутність за наявними у справі матеріалами.

Обставини справи, встановлені судом першої інстанції у даній справі та перевірені судом апеляційної інстанції

Заступник Генерального прокурора звернувся до Господарського суду міста Києва з позовом в інтересах держави в особі Київської міської державної адміністрації (Київської міської військової адміністрації) до Товариства з обмеженою відповідальністю «Юг-Проект», в якому просить суд:

- визнати незаконним та скасувати рішення державного реєстратора - приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Кузьменко Ю.В. від 27.01.2022 № 63107110 про державну реєстрацію за ТОВ «Юг-Проект» «права тимчасового використання» земельної ділянки з кадастровим номером :79:713:0855 площею 5,6901 га на просп. Академіка Глушкова, 65 у Голосїївському p-ні м. Києва, припинивши право користування ТОВ «Юг-Проект» нею.

Разом з позовною заявою прокурором подано заяву про забезпечення позову, в якому останній просить суд вжити заходів щодо забезпечення цього позову, зокрема, заборонити ТОВ «Юг-Проект» та будь-яким іншим особам вчиняти дії, які можуть призвести до пошкодження земельної ділянки площею 5,6901 га з кадастровим номером :79:713:0855 на просп. Академіка Глушкова, 65 у Голосіївському p-ні м. Києва чи вплинути на її правовий статус, зокрема, але не виключно, огороджувати ділянку, розорювати, здійснювати на ній будівництво, земляні роботи, роботи з підготовки будівельного майданчика і розчистку території, улаштування під`їзних шляхів, складування будівельних матеріалів, підведення тимчасових інженерних мереж, намив ґрунту чи піску, знищувати лісові насадження та рослинний покрив будь-яким способом, укладати договори та вчиняти інші правочини щодо цієї ділянки, здійснювати щодо неї реєстраційні дії, у тому числі реєструвати на ній об`єкти нерухомого майна чи незавершеного будівництва, ініціювати об`єднання / поділ ділянки.

В обґрунтування заяви про забезпечення позову заявник зазначає, що лісова ділянка буде забудована об`єктами нерухомості, що зумовить її вибуття з державної власності, тому виникає необхідність забезпечити позов шляхом заборони відповідачу, а також іншим особам вчиняти будь-які дії щодо земельної ділянки площею 5,6901 га з кадастровим номером :79:713:0855 на просп. Академіка Глушкова, 65 у Голосіївському p-ні м. Києва.

За доводами прокурора, існує висока загроза значного антропогенного впливу на об`єкт природно-заповідного фонду внаслідок масштабного будівництва - від шумового та хімічного забруднення до засмічення території, ущільнення ґрунтів та знищення рослинного покриву.

Таким чином, за твердженням заявника наявні обґрунтовані підстави вважати, що існує ймовірність неправомірного використання території об`єкта природно-заповідного фонду для прокладення дороги та інших комунікацій до об`єкта будівництва, адже ділянку, на якій воно планується, оточують землі, що перебувають у складі території НПП «Голосіївський».

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 15.11.2023 по справі №910/17474/23 у задоволенні заяви Заступника Генерального прокурора в інтересах держави в особі Київської міської державної адміністрації (Київської міської військової адміністрації) про забезпечення позову відмовлено.

Мотиви та джерела права, з яких виходить суд апеляційної інстанції при прийнятті постанови

Згідно зі ст. 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права. У суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.

Апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції розглядаються в порядку, передбаченому для розгляду апеляційних скарг на рішення суду першої інстанції з урахуванням особливостей, визначених цією статтею (ч. 1 ст. 271 ГПК України).

Колегія суддів, беручи до уваги межі перегляду справи в апеляційній інстанції, заслухавши доповідь судді-доповідача, вислухавши пояснення прокурора та представників відповідача, дослідивши матеріали справи, перевіривши правильність застосування господарським судом при прийнятті оскарженої ухвали норм процесуального права, дійшла висновку про те, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 136 ГПК України господарський суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 137 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду, а також з інших підстав, визначених законом.

Згідно з ч. 1 ст. 137 ГПК України позов забезпечується:

1) накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачу і знаходяться у нього чи в інших осіб;

2) забороною відповідачу вчиняти певні дії;

4) забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві, або виконувати щодо нього інші зобов`язання;

5) зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа або іншого документа, за яким стягнення здійснюється у безспірному порядку;

6) зупиненням продажу майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно, або про виключення його з опису і про зняття з нього арешту;

8) зупиненням митного оформлення товарів чи предметів, що містять об`єкти інтелектуальної власності;

9) арештом морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги;

10) іншими заходами у випадках, передбачених законами, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Частиною 4 статті 137 ГПК України передбачено, що заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

У п. 1 постанови пленуму Вищого господарського суду України від 26.12.2011 № 16 "Про деякі питання практики застосування заходів до забезпечення позову" зазначено, що особа, яка подала заяву про забезпечення позову, повинна обґрунтувати причини звернення із заявою про забезпечення позову. З цією метою обов`язковим є подання доказів наявності фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного заходу до забезпечення позову.

У вирішенні питання про забезпечення позову господарський суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення господарського суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Метою вжиття заходів щодо забезпечення позову є уникнення можливого порушення в майбутньому прав та охоронюваних законом інтересів позивача, а також можливість реального виконання рішення суду у випадку задоволення позову.

Співмірність передбачає співвідношення господарським судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду та наслідків заборони відповідачеві або іншим особам здійснювати певні дії.

Адекватність заходу до забезпечення позову, що застосовується господарським судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється господарським судом, зокрема, з урахуванням співвідношення прав (інтересу), про захист яких просить заявник, з вартістю майна, на яке вимагається накладення арешту, або з наслідками заборони відповідачеві вчиняти певні дії.

Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, має пересвідчитися, зокрема, в тому, що існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Водночас, вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів та, вживаючи заходи забезпечення позову, слід враховувати, що такими заходами не повинні порушуватися права осіб, що не є учасниками справи, застосовуватися обмеження, не пов`язані з предметом спору.

Аналогічні правові висновки щодо застосування статей 136, 137 ГПК України викладені у постановах Верховного Суду від 10.04.2018 у справі №910/19256/16, від 14.05.2018 у справі №910/20479/17, від 14.06.2018 у справі №916/10/18, від 23.06.2018 у справі №916/2026/17, від 16.08.2018 у справі №910/5916/18, від 11.09.2018 у справі №922/1605/18, від 14.01.2019 у справі №909/526/18, від 21.01.2019 у справі №916/1278/18, від 25.01.2019 у справі №925/288/17, від 26.09.2019 у справі №904/1417/19 та від 26.10.2020 у справі №907/477/20.

Обранням належного, відповідно до предмета спору, заходу забезпечення позову дотримується принцип співвіднесення виду заходу забезпечення позову із заявленими вимогами, чим врешті досягаються: збалансованість інтересів сторін та інших учасників судового процесу під час вирішення спору, фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову та, як наслідок, ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача без порушення або безпідставного обмеження при цьому прав та охоронюваних інтересів інших учасників справи.

Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову. Саме лише посилання в заяві на потенційну можливість ухилення відповідача від виконання судового рішення без наведення відповідного обґрунтування не є достатньою підставою для задоволення відповідної заяви.

При цьому, якщо особа звернулася до суду з вимогами немайнового характеру, судове рішення у разі задоволення позову не вимагатиме примусового виконання, а тому в цьому випадку така підстава вжиття заходів забезпечення позову як достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду, не підлягає дослідженню, а має застосовуватися та досліджуватися така підстава вжиття заходів забезпечення позову, як достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Суд першої інстанції вірно зазначив, що заявником не надано до суду рішення державного реєстратора - приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Кузьменко Ю.В. від 27.01.2022 № 63107110 про державну реєстрацію за ТОВ «Юг-Проект» «права тимчасового використання» земельної ділянки з кадастровим номером :79:713:0855 площею 5,6901 га на просп. Академіка Глушкова, 65 у Голосїївському p-ні м. Києва, тому суд не може встановити правомірність вимог, викладених у заяві про забезпечення позову у даній справі.

Звертаючись до суду з даною заявою, прокурор просить суд вжити заходів щодо забезпечення цього позову, а саме заборонити ТОВ «Юг-Проект» та будь-яким іншим особам вчиняти дії, які можуть призвести до пошкодження земельної ділянки площею 5,6901 га з кадастровим номером :79:713:0855 на просп. Академіка Глушкова, 65 у Голосіївському p-ні м. Києва чи вплинути на її правовий статус, зокрема, але не виключно, огороджувати ділянку, розорювати, здійснювати на ній будівництво, земляні роботи, роботи з підготовки будівельного майданчика і розчистку території, улаштування під`їзних шляхів, складування будівельних матеріалів, підведення тимчасових інженерних мереж, намив ґрунту чи піску, знищувати лісові насадження та рослинний покрив будь-яким способом, укладати договори та вчиняти інші правочини щодо цієї ділянки, здійснювати щодо неї реєстраційні дії, у тому числі реєструвати на ній об`єкти нерухомого майна чи незавершеного будівництва, ініціювати об`єднання / поділ ділянки.

За висновками місцевого господарського суду, з чим погоджується колегія суддів, вимога позивача про забезпечення позову, зокрема, заборони будь-яким іншим особам вчиняти дії, які можуть призвести до пошкодження земельної ділянки площею 5,6901 га з кадастровим номером :79:713:0855 на просп. Академіка Глушкова, 65 у Голосіївському p-ні м. Києва є неконкретизованою, що виключає можливість її розгляду.

Крім того, судом першої інстанції встановлено, що відповідно до протоколу огляду від 18.08.2023 земельна ділянка площею 5,6901 га з кадастровим номером :79:713:0855 на просп. Академіка Глушкова, 65 у Голосіївському p-ні м. Києва вже містить паркан у вигляді металевої сітки, тобто, огородження, тому ця вимога є недоцільною.

Дослідивши викладені у заяві про забезпечення позову обставини та надані заявником докази, суд першої інстанції дійшов правомірного висновку, що запропоновані заходи забезпечення позову саме у даній справі за наявності у відповідача чинних дозвільних документів на виконання будівельних робіт, не відповідають критеріям розумності, обґрунтованості та адекватності відносно предмета спору у даній справі (скасування рішення про державну реєстрацію права тимчасового використання спірної земельної ділянки), поряд з цим, заявником не надано доказів на підтвердження обставин здійснення (наміру здійснення) відповідачем будь-яких дій щодо земельної ділянки, які б безпосередньо унеможливили поновлення прав та інтересів територіальної громади на спірну земельну ділянку у спосіб, визначений позивачем при зверненні до суду з даним позовом.

У постанові від 16.08.2018 у справі № 910/1040/18 Об`єднана палата Касаційного господарського суду зазначила, що у немайнових спорах має досліджуватися, чи не призведе невжиття заявленого заходу забезпечення позову до порушення вимоги щодо справедливого та ефективного захисту порушених прав, оскільки позивач не зможе їх захистити в межах одного цього судового провадження за його позовом без нових звернень до суду.

Саме лише посилання заявника на те, що невжиття заходів забезпечення позову може призвести до порушення його прав і охоронюваних законом інтересів, без обґрунтування підстав для вжиття таких заходів з посиланням на відповідні докази та без обґрунтування необхідності термінового вжиття заходів забезпечення позову не може бути підставою для винесення ухвали про забезпечення позову.

Апеляційний суд погоджується з висновками місцевого господарського суду, що під час вирішення питання про наявність підстав для забезпечення позову, обов`язок по доведенню та обґрунтуванню наявності очевидної небезпеки заподіяння шкоди правам, свободам та інтересам позивача, обґрунтованості та невідворотності додаткових зусиль і витрат у майбутньому, покладається саме на позивача.

За встановлених обставин відмова у задоволенні заяви про забезпечення позову саме у даній справі жодним чином не може призвести до порушення права особи на доступ до правосуддя в аспекті ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Наведені в апеляційній скарзі доводи фактично зводяться до переоцінки доказів та незгоди апелянта з висновками суду першої інстанції про відсутність підстав для забезпечення позову, а тому не дають підстав для висновку про неправильне застосування місцевим судом матеріального та процесуального права. В апеляційній скарзі не наведено достатніх та переконливих доводів, на підставі яких колегія суддів могла б прийти до висновку про помилковість висновків суду першої інстанції.

Висновки суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги

Доводи прокурора, викладені в апеляційній скарзі, не знайшли свого підтвердження під час розгляду справи судом апеляційної інстанції.

Як зазначено у п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Хоча п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довод (рішення Суду у справі Трофимчук проти України, no. 4241/03 від 28.10.2010).

Європейський суд з прав людини вказав, що п. 1 ст. 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі ст. 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18.07.2006).

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів не вбачає правових підстав для задоволення апеляційної скарги Заступника Генерального прокурора в інтересах держави в особі Київської міської державної адміністрації (Київської міської військової адміністрації) на ухвалу Господарського суду міста Києва від 15.11.2023 у справі №910/17474/23.

Вирішення питання щодо розподілу судових витрат за розгляд апеляційної скарги на ухвалу першої інстанції здійснюється судом першої інстанції за результатами розгляду справи.

Керуючись ст.ст. 129, 269, 270, 275, ст.ст. 281 - 284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

1.Апеляційну скаргу Заступника Генерального прокурора в інтересах держави в особі Київської міської державної адміністрації (Київської міської військової адміністрації) на ухвалу Господарського суду міста Києва від 15.11.2023 у справі №910/17474/23 залишити без задоволення.

2. Ухвалу Господарського суду міста Києва від 15.11.2023 у справі № 910/17474/23 залишити без змін.

3. Матеріали оскарження ухвали у справі № 910/17474/23 повернути до Господарського суду міста Києва.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду у порядку та строки, передбачені Господарським процесуальним кодексом України.

Повний текст постанови підписано 08.03.2024.

Головуючий суддя І.М. Скрипка

Судді О.О. Хрипун

А.О. Мальченко