УХВАЛА

05 березня 2024 року

м. Київ

cправа № 914/2193/22

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Кібенко О.Р. - головуючий, Кондратова І.Д., Кролевець О.А.,

розглянувши матеріали касаційної скарги ОСОБА_1

на постанову Західного апеляційного господарського суду від 06.09.2023

у справі за позовом ОСОБА_2

до відповідачів:

1) Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Нова Громада" (далі - ОСББ),

2) ОСОБА_3 ,

3) Товариства з обмеженою відповідальністю "Віталгал Груп" (далі - ТОВ "Вітагал Груп"),

4) Товариства з обмеженою відповідальністю "ЛБР-БУД" (далі - ТОВ "ЛБР БУД"),

5) Товариства з обмеженою відповідальністю "Львів-Буд" (далі - ТОВ "Львів-Буд")

про визнання недійсним договору та рішення загальних зборів,

В С Т А Н О В И В:

1. 13.09.2022 до Господарського суду Львівської області надійшов позов ОСОБА_2 до відповідачів про:

- визнання недійсним договору від 03.12.2021 №03/12-2021 з додатками №1, №2, №3, укладеного між ОСББ, ТОВ "Вітагал Груп" та ТОВ "Львів-Буд";

- визнання недійсним рішення загальних зборів співвласників ОСББ, оформленого протоколом від 24.12.2021 №2;

- стягнення з відповідачів на користь ФОП Горбач З.Ф. судових витрат.

2. Позовні вимоги, з посиланням на статті 3, 11, 16, 20, 85, 96, 369, 382, 385 Цивільного кодексу України (далі - ЦК), статті 1, 2, 52, 53, 54, 112 Господарського кодексу України (далі - ГК), обґрунтовані тим, що оспорюваний договір, підписаний головою ОСББ 08.12.2021 без відповідних повноважень на його підписання, а також рішення загальних зборів співвласників ОСББ від 24.12.2021, оформлене протоколом №2, не відповідають вимогам закону, порушують права позивачки. Голова ОСББ підписав договір за відсутності його попереднього погодження загальними зборами ОСББ; позивачку не було повідомлено про час та місце проведення загальних зборів, що відбулися 24.12.2021, а також про їх порядок денний.

3. Господарський суду Львівської області рішенням від 13.03.2023 у задоволенні позову відмовив повністю.

4. Рішення суду першої інстанції мотивоване, зокрема, таким:

- згідно відомостей з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно на момент скликання та проведення загальних зборів ОСББ 24.12.2021, власник квартири АДРЕСА_1 (незалежно від площі такої квартири) не був зареєстрованим (зокрема ОСОБА_2 ); відповідно у ОСББ не було інформації щодо законного власника вищевказаної квартири, ОСББ не могло виконати обов`язок щодо повідомлення належного власника цієї квартири про проведення загальних зборів; оскільки позивачка, не є власником квартири та відповідно співвласником багатоквартирного житлового будинку то у ОСОБА_2 відсутнє суб`єктивне матеріальне право або охоронюваний законом інтерес, за захистом якого вона звернулася до суду, оскільки оскаржуване рішення та договір не можуть порушувати її прав чи породжувати додаткових обов`язків; вказане є самостійною підставою для відмови в позові;

- ОСОБА_2 не є контрагентом за оскаржуваним договором, а саме третьою особою, з якою ОСББ уклало спірний договір; умови договору не можуть порушувати прав позивачки та породжувати обов`язки; фактично рішенням загальних зборів від 24.12.2021 було схвалено укладення договору щодо завершення будівництва будинку (ч.2 ст.241 ЦК); після укладення спірного правочину ОСББ вчиняло дії щодо виконання умов цього договору (погоджувало проект реконструкції об`єкта будівництва, подавало документи на отримання дозволу на виконання будівельних робіт з реконструкції об`єкта будівництва тощо).

5. Західний апеляційний господарський суд постановою від 06.09.2023 рішення Господарського суду Львівської області від 13.03.2023 в частині відмови у визнанні недійсним рішення загальних зборів співвласників ОСББ, оформлених протоколом від 24.12.2021 №2 скасував та ухвалив у цій частині нове рішення про задоволення позову. В іншій частині рішення залишив без змін.

6. Рішення суду апеляційної інстанції мотивоване, зокрема, таким:

- враховуючи судові рішення у справі №464/5669/16-ц, згідно договору купівлі продажу від 14.04.1998 позивачка має право власності на квартиру АДРЕСА_1 , яка складається з двох житлових кімнат, кухні та вигод, загальна площа становить 44,4 кв.м., житлова площа 28,8 кв.м.; договір купівлі-продажу не визнаний судом недійсним та не скасовано реєстраційне посвідчення від 29.10.1998 серії НОМЕР_1 ;

- ОСОБА_2 не була належно повідомлена про скликання загальних зборів ОСББ на 02.06.2021; згідно даних протоколу від 24.12.2021 №2 частка трьох осіб в загальній площі житлових та нежитлових приміщень, які брали участь в зборах, не є достатньою для прийняття рішень, які ухвалені на загальних зборах 24.12.2021;

- метою укладення спірного договору від 03-08.12.2021 №03/12-2021 є завершення проведення реконструкції з надбудовою та прибудовою багатоквартирного житлового будинку; відповідно, у такий спосіб сторони фактично спільно врегулювали між собою ті правовідносини, які виникали у кожного за договором інвестування від 05.03.2018 №02/18 та договором генпідряду від 18.10.2018 №ЛБ2-ГП 07/18, та які по факту не могли бути виконанні сторонами цих правочинів;

- рішення щодо здійснення реконструкції існуючого будинку та здійснення нового будівництва на земельній ділянці було прийнято загальними зборами ОСББ 24.03.2015 (оформлене протоколом №7);

- спірним договором від 03-08.12.2021 №03/12-2021 не вирішувалося питання щодо порядку управління та користування спільним майном, а рішення загальних зборів щодо здійснення реконструкції багатоквартирного житлового будинку фактично існувало на момент його укладення, яке на даний час є чинним та ніким не оскаржене;

- ОСОБА_2 не є контрагентом за спірним договором, а саме третьою особою, з якою ОСББ уклало спірний договір, а тому умови договору не можуть порушувати прав позивача та породжувати у неї обов`язки.

7. 29.11.2023 ОСОБА_1 звернувся до Верховного Суду з касаційною скаргою на постанову Західного апеляційного господарського суду від 06.09.2023, в якій просить її скасувати та залишити в силі рішення суду першої інстанції.

8. Верховний Суд ухвалою від 06.02.2024 касаційну скаргу залишив без руху на підставі ч.2 ст.292 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК) як таку, що оформлена з порушенням вимог п.2 ч.1, п.5 ч.2, п.2 ч.4 ст.290 ГПК та на підставі ч.3 ст.292 ГПК.

9. 19.02.2024 до Верховного Суду від представника скаржника надійшло подане 16.02.2024 через систему Електронний суд клопотання про уточнення підстав касаційного оскарження та про поновлення процесуального строку, з урахуванням вимог ухвали Верховного Суду від 06.02.2024.

10. На виконання вимог п.2 ч.1 ст.290 ГПК представник скаржника адвокат Сосула О.О. зазначив, що у скаржника-фізичної особи відсутній електронний кабінет, однак у нього (адвоката) він наявний.

11. На виконання вимог п.2 ч.4 ст.290 ГПК скаржник додав платіжну інструкцію від 15.02.2024 №0.0..1, якою підтверджується сплата судового збору у розмірі 4 970,00 грн.

12. На виконання вимог п.5 ч.2 ст.290 ГПК скаржник в клопотанні про усунення недоліків посилається на підстави касаційного оскарження, передбачені пунктами 1, 4 ч.2 ст.287, п.8 ч.1 та п.1 ч.3 ст.310 ГПК.

13. Скаржник з урахуванням уточнення підстав касаційного оскарження зазначає, зокрема, таке:

1) щодо підстави касаційного оскарження, передбаченої п.1 ч.2 ст.287 ГПК:

- суд апеляційної інстанції не врахував висновки Верховного Суду, які викладені у п.88 постанови Верховного Суду від 18.10.2023 у справі №924/1225/21 щодо застосування частин 12-14 ст.10 Закону "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" щодо того, що для визначення факту достатності/недостатності голосів для прийняття рішень на загальних зборах суд має встановити загальну кількість співвласників багатоквартирного будинку та загальну площу квартир та нежитлових приміщень, розташованих у багатоквартирному будинку;

- суд апеляційної інстанції не врахував висновки Верховного Суду щодо застосування частин 1, 2 ст. 376 ЦК, які викладені у постановах від 04.12.2013 у справі №6-130цс13, від 30.09.2015 у справі №6-286цс15, від 10.04.2019 у справі №529/501/16-ц, від 06.03.2019 у справі №361/4685/17, від 11.11.2019 у справі №554/13971/15-ц, про те, що наслідком самочинного будівництва є те, що в особи, яка його здійснила, не виникає права власності на нього як на об`єкт нерухомості, а також про те, що самочинним будівництвом є не тільки новостворений об`єкт, а й об`єкт нерухомості, який виник у результаті реконструкції, капітального ремонту, перебудови, надбудови вже існуючого об`єкта, здійснених без одержаного дозволу місцевих органів виконавчої влади чи органів місцевого самоврядування, розробленої та затвердженої в установленому порядку проєктної документації, дозволу на виконання будівельних робіт, наданого органами архітектурно-будівельного контролю, оскільки внаслідок таких дій об`єкт втрачає тотожність із тим, на який власником отримано право власності;

- суд апеляційної інстанції не врахував висновки Великої Палати Верховного Суду, які викладені у п.38 постанови від 23.10.2019 у справі №922/3537/17 щодо застосування п.1 ч.1 ст.2 Закону "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" про те, що добросовісна особа, яка придбаває нерухоме майно у власність або набуває інше речове право на нього, вправі покладатися на відомості про речові права інших осіб на нерухоме майно та їх обтяження (їх наявність або відсутність), що містяться у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно; тому за відсутності в цьому реєстрі відомостей про права інших осіб на нерухоме майно або їх обтяжень особа, яка добросовісно покладалася на ці відомості, тобто не знала і не мала знати про існування таких прав чи обтяжень, набуває право на таке майно вільним від незареєстрованих прав інших осіб та обтяжень;

- суд апеляційної інстанції не врахував висновки Верховного Суду щодо застосування статей 15, 16 ЦК, які викладені у постановах Верховного Суду від 16.05.2018 у справі №923/567/17, від 17.07.2018 у справі №916/2386/17, від 24.10.2018 у справі №925/973/17, від 24.10.2018 справі №925/644/17, та у постановах Пленуму Вищого господарського суду України від 25.02.2016 №4 "Про деякі питання практики вирішення спорів, що виникають з корпоративних правовідносин", від 24.10.2008 №13 "Про практику розгляду судами корпоративних спорів", про те, що необхідною умовою для задоволення позову є наявність порушеного права, яке може підлягати судовому захисту;

2) щодо підстави касаційного оскарження, передбаченої п.4 ч.2 ст.287 ГПК:

- суд апеляційної інстанції в порушення приписів ст.7, частин 2, 3 ст.13, частин 1, 3 ст.86, ч.1 ст.237 ГПК не надав оцінки доказам та доводам відповідачів щодо самочинної реконструкції позивачем об`єкта нерухомості (житлової квартири АДРЕСА_1 ) та, відповідно, відсутності правових підстав для врахування площі самочинного будівництва під час голосування на зборах ОСББ (п.1 ч.3 ст.310 ГПК);

- суд апеляційної інстанції в порушення приписів ст.50, п.1 ч.1 ст.267 ГПК не залучив до участі в справі ОСОБА_1 , право власності якого ставиться під сумнів оскаржуваною постановою (п.8 ч.1 ст.310 ГПК).

14. Скаржник також заявив клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження, яке обґрунтовує тим, що він не є учасником справи, а відтак не одержував оскаржуваної постанови в порядку, визначеному ГПК; про оскаржувану постанову суду апеляційної інстанції він дізнався проявивши розумну обачність лише наприкінці листопада 2023 року, після чого одразу звернувся до Верховного Суду з відповідною скаргою; оскільки пропуск строку на касаційне оскарження не є значним та зважаючи на те, що скаржник не був учасником справи просить визнати поважними причини пропуску такого строку та поновити його; просить врахувати, що за наявності відкритого касаційного провадження у цій справі за скаргами двох інших учасників справи, поновлення скаржнику строку на касаційне оскарження не порушить балансу інтересів сторін, сприятиме всебічному розгляду справи та не порушуватиме принципу правової визначеності.

15. Частиною 1 ст.119 ГПК передбачено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

16. Відповідно до ч.3 ст.288 ГПК строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч.4 ст.293 цього Кодексу.

17. Враховуючи зазначене, оскільки ОСОБА_1 не є учасником справи та не мав можливості подати касаційну скаргу у строк, передбачений ч.1 ст.288 ГПК, Верховний Суд вважає, що причини пропуску встановленого строку є поважними, а клопотання про його поновлення необхідно задовольнити.

18. 27.02.2024 до Верховного Суду надійшли заперечення ОСОБА_2 та ТОВ "Вітагал Груп" проти відкриття касаційного провадження.

19. ОСОБА_2 зазначає, що ОСОБА_1 у касаційній скарзі посилається на обставини, які не були предметом розгляду в суді першої інстанції; недопустимим є зневажливе ставлення щодо судді, висловлене у касаційній скарзі; скаржник не заявив клопотання про поновлення строку; заявник не отримав заяву про усунення недоліків.

20. ТОВ "Вітагал Груп" вказує, що особа, яка звертається з касаційною скаргою, повинна довести, що оскаржуване рішення стосується її прав, інтересів, обов`язків; питання про права, інтереси, обов`язки скаржника не вирішувалися, тому відсутні підстави для відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 ; скаржник не обґрунтував підстави касаційного оскарження, що підтверджується ухвалою Верховного Суду про залишення скарги без руху; в касаційній скарзі містяться принизливі твердження стосовно директора ТОВ "Вітагал Груп", що є зловживанням процесуальними правами (просить визнати наведені у касаційній скарзі висловлювання зловживанням процесуальними правами та повернути касаційну скаргу скаржнику).

21. При вирішенні питання про відкриття касаційного провадження у справі здійснюється перевірка формального дотримання скаржником вимог ГПК при оформленні касаційної скарги у відповідності з вимогами, встановленими ст.290 цього Кодексу.

22. Оцінка наведених скаржником підстав для відкриття касаційного провадження, їх обґрунтованість та достатність буде здійснюватися судом під час касаційного перегляду справи по суті.

23. З урахуванням зазначеного, зокрема у пунктах 12-13 цієї ухвали, доводи заперечень щодо обґрунтування підстав касаційного оскарження будуть розглянуті Верховним Судом під час касаційного розгляду справи, оскільки здійснення відповідної перевірки на стадії відкриття касаційного провадження у цій справі є неможливим.

24. Щодо клопотання ТОВ "Вітагал Груп" про визнання висловлювань скаржника зловживанням процесуальними правами Верховний Суд зазначає таке.

25. Згідно з ч.1 ст.43 ГПК учасники процесу та їх представники повинні добросовісно користуватись процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

26. Відповідно до ч.2 ст.43 ГПК залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню господарського судочинства, зокрема: 1) подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, спрямованих на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення; 2) подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями; 3) подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер; 4) необґрунтоване або штучне об`єднання позовних вимог з метою зміни підсудності справи, або завідомо безпідставне залучення особи як відповідача (співвідповідача) з тією самою метою; 5) укладення мирової угоди, спрямованої на шкоду правам третіх осіб, умисне неповідомлення про осіб, які мають бути залучені до участі у справі.

27. Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання (ч.3 ст.43 ГПК).

28. Виходячи з системного аналізу наведених норм, Верховний Суд вважає, що наведені у запереченнях ТОВ "Вітагал Груп" аргументи не можна визнати зловживанням скаржником процесуальними правами в розумінні ст.43 ГПК.

29. Відповідно до ч.3 ст.174 ГПК, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому ст.176 цього кодексу.

30. Оскільки суд касаційної інстанції має застосовувати вказані вимоги до касаційних скарг, то з огляду на те, що скаржник усунув недоліки касаційної скарги в строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного подання та є такою що відповідає вимогам ст.290 ГПК, у зв`язку з чим відповідно до правил ст.294 ГПК необхідно відкрити касаційне провадження у справі.

31. Окрім цього, ОСОБА_1 просить залучити його до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні ТОВ "Львів-Буд".

32. Відповідно до ч.1 ст.50 ГПК треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї із сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи.

33. Межі розгляду справи судом касаційної інстанції передбачені у ст.300 ГПК, відповідно до якої, переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права. Суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази. У суді касаційної інстанції не приймаються і не розглядаються вимоги, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції. Зміна предмета та підстав позову у суді касаційної інстанції не допускається. Суд не обмежений доводами та вимогами касаційної скарги, якщо під час розгляду справи буде виявлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

34. Приписами ч.7 ст.301 ГПК визначено, що суд касаційної інстанції використовує процесуальні права суду першої інстанції виключно для перевірки правильності застосування норм матеріального та процесуального права судами першої та апеляційної інстанцій.

35. Таким чином, наведені норми ГПК унеможливлюють залучення судом касаційної інстанції до участі у справі третьої особи. Таке залучення може бути здійснене, за наявності підстав для цього, судами попередніх інстанцій, які здійснюють розгляд справи із встановленням її обставин та оцінкою доказів.

36. Враховуючи зазначене, Верховний Суд відмовляє у задоволенні клопотання скаржника про залучення його до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні ТОВ "Львів-Буд".

Керуючись статтями 119, 234, 235, 287, 288, 290, 294, 301 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд

У Х В А Л И В:

1. Поновити ОСОБА_1 строк на касаційне оскарження постанови Західного апеляційного господарського суду від 06.09.2023.

2. Відкрити касаційне провадження у справі №914/2193/22 за касаційною скаргою ОСОБА_1 .

3. Призначити до розгляду справу за касаційною скаргою ОСОБА_1 на постанову Західного апеляційного господарського суду від 06.09.2023 на 03 квітня 2024 року о 14:40 у відкритому судовому засіданні у приміщенні Верховного Суду за адресою: м. Київ, вул. О. Копиленка, 6, в залі судових засідань №328.

4. Відмовити у задоволенні клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "Віталгал Груп" про визнання висловлювань ОСОБА_1 зловживанням процесуальними правами та про повернення касаційної скарги.

5. Відмовити ОСОБА_1 в задоволенні клопотання про залучення його до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні ТОВ "Львів-Буд".

6. Надати учасникам справи строк для подання відзиву на касаційну скаргу до 20.03.2024.

7. Явка представників учасників справи не є обов`язковою.

8. Роз`яснити учасникам справи, що відповідно до ч.3 ст.196 Господарського процесуального кодексу України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

9. Роз`яснити учасникам справи про можливість участі в судовому засіданні в режимі відеоконференції, зокрема, поза межами приміщення суду, з використанням власних технічних засобів відповідно до ст.197 Господарського процесуального кодексу України та Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого рішенням Вищої ради правосуддя від 17.08.2021 №1845/0/15-21.

10. Інформацію у справі, що розглядається, можна отримати на сторінці суду на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: https://supreme.court.gov.ua/supreme/.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя О. Кібенко

Судді І. Кондратова

О. Кролевець