ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"05" березня 2024 р. Справа№ 911/3730/16 (911/197/21)

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Сотнікова С.В.

суддів: Отрюха Б.В.

Копитової О.С.

за участю секретаря судового засідання Макухи О.А.,

представників учасників справи згідно протоколу судового засідання,

розглянувши апеляційну скаргу ОСОБА_1

на ухвалу Господарського суду Київської області

від 25.10.2023 (суддя Лутак Т.В.)

за заявою ОСОБА_1

про перегляд за нововиявленими обставинами

рішення Господарського суду Київської області від 18.06.2021

у справі №911/3730/16 (911/197/21)

за позовом ліквідатора Товариства з обмеженою відповідальністю "Цемлайн" арбітражного керуючого Ігнатченка Юрія Васильовича

до ОСОБА_1 ,

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача - Акціонерне товариство "Державний експортно-імпортний банк України",

про витребування майна з чужого незаконного володіння,

у межах справи №911/3730/16

за заявою боржника Товариства з обмеженою відповідальністю "Цемлайн"

про банкрутство,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Господарського суду Київської області від 18.06.2021 у справі №911/3730/16 (911/197/21) повністю задоволено позовні вимоги.

Постановою Північного апеляційного господарського суду від 26.01.2023 скасовано рішення Господарського суду Київської області від 18.06.2021 у справі №911/3730/16 (911/197/21), ухвалено нове рішення, яким відмовлено в позові.

Постановою Верховного Суду від 20.06.2023 скасовано постанову Північного апеляційного господарського суду від 26.01.2023, а рішення Господарського суду Київської області від 18.06.2021 у справі №911/3730/16(911/197/21) залишено в силі.

15.08.2023 ОСОБА_1 звернулась із заявою б/н від 15.08.2023 (вх. № 4/23 від 15.08.2023) про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Господарського суду Київської області від 18.06.2021 у справі № 911/3730/16 (911/197/21).

Ухвалою Господарського суду Київської області від 25.10.2023 відмовлено у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку на подання заяви про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Господарського суду Київської області від 18.06.2021 у справі № 911/3730/16 (911/197/21), заяву ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами рішення суду залишено без розгляду.

Не погоджуючись із зазначеною ухвалою, відповідачка звернулась до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати ухвалу Господарського суду Київської області від 25.10.2023 і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Ухвалою від 20.12.2023 відкрито апеляційне провадження у справі № 911/3730/16 (911/197/21) за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду Київської області від 25.10.2023, призначено розгляд справи на 23.01.2024.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 23.01.2024 залишено без задоволення заяву ОСОБА_2 про відвід суддів Остапенка О.М. та Полякова Б.М. у справі № 911/3730/16(911/197/21) (вх. № 09.1-19/8/24 від 19.01.2024).

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 23.01.2024 задоволено заяву суддів Остапенка О.М. та Полякова Б.М. про самовідвід у справі № 911/3730/16(911/197/21).

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 24.01.2024 задоволено заяву про самовідвід судді Доманської М.Л.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 24.01.2024, для розгляду даної справи визначено колегію суддів: Сотніков С.В. (головуючий, суддя-доповідач), Копитова О.С., Отрюх Б.В.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 24.01.2024 розгляд справи призначено на 13.02.2024.

В судовому засіданні було оголошено перерву до 05.03.2024 у відповідності до ст. 216 Господарського процесуального кодексу України.

Колегія суддів, розглянувши доводи апеляційної скарги, дослідивши наявні матеріали справи, вислухавши пояснення представників сторін та третьої особи, вважає, що скарга підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 269 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Як вбачається з матеріалів справи, у січні 2021 року боржник в особі ліквідатора звернувся у господарський суд в межах справи № 911/3730/16 про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю "Цемлайн" із позовом до ОСОБА_1 про витребування майна боржника з чужого незаконного володіння.

Рішенням Господарського суду Київської області від 18.06.2021 у справі № 911/3730/16 (911/197/21) позовні вимоги ліквідатора Товариства з обмеженою відповідальністю "Цемлайн" арбітражного керуючого Ігнатченка Юрія Васильовича задоволено повністю; витребувано з незаконного володіння ОСОБА_1 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Цемлайн" бетонозмішувальний завод O.Cuoghi тип WET RAPID 4/160 СВ 4500/3000 (скрипова версія) по виготовленню 120 куб.м./год вологого бетону шляхом зобов`язання ОСОБА_1 передати Товариству з обмеженою відповідальністю "Цемлайн" бетонозмішувальний завод O.Cuoghi тип WET RAPID 4/160 СВ 4500/3000 (скрипова версія), який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ; стягнуто з ОСОБА_1 на користь ліквідатора Товариства з обмеженою відповідальністю "Цемлайн" арбітражного керуючого Ігнатченка Юрія Васильовича 4540 грн судового збору.

Постановою Північного апеляційного господарського суду від 26.01.2023 скасовано рішення Господарського суду Київської області від 18.06.2021 у справі № 911/3730/16 (911/197/21) та ухвалено нове рішення, яким відмовлено в позові ліквідатора Товариства з обмеженою відповідальністю "Цемлайн" арбітражного керуючого Ігнатченка Юрія Васильовича.

Постановою Верховного Суду від 20.06.2023 скасовано постанову Північного апеляційного господарського суду від 26.01.2023, а рішення Господарського суду Київської області від 18.06.2021 у справі № 911/3730/16 (911/197/21) залишено в силі.

Тобто, рішення Господарського суду Київської області від 18.06.2021 у справі № 911/3730/16 (911/197/21) набрало законної сили 20.06.2023.

15.08.2023 ОСОБА_1 звернулась із заявою про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Господарського суду Київської області від 18.06.2021 у справі № 911/3730/16 (911/197/21).

У заяві про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами, відповідачка просила поновити строк на подання заяви, задовольнити заяву, скасувати рішення Господарського суду Київської області від 18.06.2021 у справі № 911/3730/16 (911/197/21) та ухвалити нове рішення, яким у задоволенні позовних вимог відмовити повністю.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 25.10.2023 відмовлено у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку на подання заяви про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Господарського суду Київської області від 18.06.2021 у справі № 911/3730/16 (911/197/21), заяву ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами рішення суду залишено без розгляду.

Відмовляючи у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку на подання заяви, місцевий господарський суд встановив, що про істотні обставини, на які ОСОБА_1 посилається як на нововиявлені, вона дізналась 15.07.2021, рішення суду набрало законної сили 20.06.2023, а відтак заявниця пропустила тридцятиденний строк на подання заяви про перегляд за нововиявленими обставинами рішення суду. При цьому, суд виходив з того, що заявником не доведено жодними доказами того, що причини пропуску на подання заяви про перегляд за нововиявленими обставинами рішення були зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином, позаяк ОСОБА_1 та її представники постійно брали участь під час розгляду справи № 911/3730/16 (911/197/21), подавали заяви, клопотання, докази та з`являлися у судові засідання, що свідчить про те, що введений на території України карантин не обмежував їх можливості користуватися процесуальними правами, виконувати процесуальні обов`язки та вчиняти певні процесуальні дії.

Звертаючись із заявою, ОСОБА_1 просила поновити їй строк на перегляд рішення за нововиявленими обставинами, який вона пропустила у зв`язку з необхідністю збереження свого життя та здоров`я, враховуючи розповсюдження по всьому світу коронавірусної інфекції та у зв`язку з прийняттям постанови КМ України від 09.12.2020 № 1236, якою були встановлений карантин та запроваджені обмежувальні протиепідемічні заходи. При цьому, заявниця звернула увагу суду на необхідність уникнення надмірного формалізму при застосуванні процесуальних норм, який є неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд.

Заява подана 15.08.2023.

Частииною першою статті 320 установлено, що рішення, постанови та ухвали господарського суду, Вищого суду з питань інтелектуальної власності, якими закінчено розгляд справи, а також ухвали у справах про банкрутство (неплатоспроможність), які підлягають оскарженню у випадках, передбачених Законом України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом", що набрали законної сили, можуть бути переглянуті за нововиявленими або виключними обставинами.

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 320 підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 321 ГПК України заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами може бути подано з підстави, визначеної пунктом 1 частини другої статті 320 цього Кодексу, - учасниками справи протягом тридцяти днів з дня, коли особа дізналася або могла дізнатися про існування обставин, що стали підставою для перегляду судового рішення.

Отже, може бути переглянуто за нововиявленими обставинами лише судове рішення, яке набрало законної сили, за заявою, що подана протягом тридцятиденного строку від дня коли особа дізналась про відповідні обставини, що стали підставою для перегляду.

Рішення суду, про яке постало питання про його перегляд, набрало законної сили 30.06.2023 після касаційного розгляду справи, у зв`язку з прийняттям постанови Верховним Судом про скасування постанови апеляційного суду та залишення без змін рішення Господарського суду Київської області від 18.06.2021.

При цьому, про обставини, з підстави яких подано заяву про перегляд рішення, ОСОБА_1 дізналась 15.07.2021, отримавши листа з первинною документацією від ОСОБА_3 (відповідні докази додані до заяви).

Відповідна первинна документація як докази була подана в суд апеляційної інстанції, прийнята останнім в якості доказів, та стали підставою для встановлення обставин даної справи при апеляційному розгляді даної справи.

В подальшому касаційний суд визнав порушенням норм процесуального права прийняття апеляційним судом названих вище доказів без їх розгляду в суді першої інстанції, тобто фактично вказавши, що обставини, які підтверджуються такими доказами, носять характер нововиявлених.

Таким чином, колегія суддів зазначає, що відлік тридцяти денного строку на подання заяви про перегляд рішення суду у даній справі належить обраховувати саме з 30.06.2023, тобто дня набрання законної сили рішенням. У зв`язку з чим, такий строк закінчився 30.07.2023. Заява подана 15.08.2023, тобто відповідачка допустила порушення строку на звернення із заявою на 15 днів.

Належить погодитись із судом першої інстанції, що ОСОБА_1 та її представники постійно брали участь під час розгляду справи № 911/3730/16 (911/197/21), подавали заяви, клопотання, докази та з`являлися у судові засідання, що свідчить про те, що введений на території України карантин не обмежував їх можливості користуватися процесуальними правами, виконувати процесуальні обов`язки та вчиняти певні процесуальні дії, а дія такого карантину була припинена з 24 години 00 хвилин 30.06.2023 на всій території України згідно з постановою Кабінету Міністрів України № 651 від 27.06.2023.

Втім, суд першої інстанції не надав будь-якої оцінки посиланням відповідачки на необхідності застосування норм процесуального права без надмірного формалізму та враховуючи відсутність інших процесуальних механізмів захисту порушеного права власності, крім звернення із даною заявою про перегляд рішення суду за нововиявленими обставинами.

За загальним правилом ст. 119 ГПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Відповідно до ч. 2 ст. 321 ГПК України з урахуванням приписів частини першої цієї статті заява про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами може бути подана з підстави, визначеної пунктом 1 частини другої статті 320 цього Кодексу, - не пізніше трьох років з дня набрання таким судовим рішенням законної сили.

Обов`язок з доведення поважності причини пропуску покладається на заявника в порядку ст.ст. 73, 76-79 ГПК України.

Отже, у разі звернення з заявою про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами з порушенням встановлених строків особа, яка звертається з цією заявою, у клопотанні про поновлення строку має навести причини, підтверджені відповідними доказами, які перешкоджали їй звернутися з заявою у межах встановленого процесуальним законом строку.

ГПК України не пов`язує право суду відновити пропущений процесуальний строк лише з певним колом обставин, що спричинили пропуск строку. Отже, у кожному випадку суд повинен з урахуванням конкретних обставин пропуску строку оцінити доводи, що наведені в обґрунтування заяви про його поновлення, та зробити мотивований висновок щодо поважності чи неповажності причин пропуску строку, встановити чи є такий строк значним та чи поновлення такого строку не буде втручанням у принцип юридичної визначеності з врахуванням балансу суспільного та приватного інтересу.

При цьому, поважними визнаються лише ті обставини, які є об`єктивно непереборними і пов`язані з дійсними істотними труднощами для вчинення відповідних процесуальних дій. Поновлення пропущеного процесуального строку є правом суду, яке він використовує виходячи із поважності причин пропуску строку на оскарження.

Питання про поважність причин пропуску процесуального строку в розумінні ст. 86 ГПК України вирішується судом за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Відповідно до ч. 3 ст. 2 ГПК України, основними засадами (принципами) господарського судочинства, зокрема, є змагальність сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, обґрунтовують свої вимоги і заперечення поданими суду доказами.

Отже, закон встановлює рівні можливості для сторін і гарантує їм право на захист своїх інтересів. Принцип рівності учасників судового процесу перед законом і судом є важливим засобом захисту їх прав і законних інтересів, що унеможливлює ущемлення будь-чиїх процесуальних прав. Це дає змогу сторонам вчиняти передбачені законодавством процесуальні дії, реалізовувати надані їм законом права і виконувати покладені на них обов`язки. Особи, які беруть участь у справі, вправі вільно розпоряджатися своїми процесуальними правами, в тому числі подавати докази на підтвердження обставин, на які вони посилаються.

Одночасно, У пункті 24 рішення ЄСПЛ у справі "Надточій проти України" та пункті 23 рішення ЄСПЛ у справі "Гурепка проти України № 2" наголошується на принципі рівності сторін, одному із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду, який передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість відстоювати свою позицію у справі в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом.

У пункті 1 статті 6 Конвенції гарантується "процесуальна" справедливість, тобто змагальні провадження, у процесі яких у суді на рівних засадах заслуховуються аргументи сторін (рішення ЄСПЛ "Star Cate Epilekta Gevmata and Others v. Greece" від 06.07.2010 № 54111/07).

Принцип рівності вимагає, щоб кожній стороні була надана розумна можливість представити свою справу за умов, які не ставлять її в істотно несприятливе становище у порівнянні з іншою стороною.

Окрім того, при застосуванні процедурних правил, застосовуючи процесуальні норми, національні суди повинні уникати як надмірного формалізму, який може вплинути на справедливість провадження, так і надмірної гнучкості, яка призведе до анулювання вимог процесуального законодавства (див. рішення у справі "Волчлі проти Франції" (Walchli v. France), заява № 35787/03, п. 29, від 26.07.2007).

В рішеннях Європейського суду з прав людини наголошується про те, що правосуддя має не тільки чинитися, також має бути видно, що воно чиниться. На кону стоїть довіра, яку в демократичному суспільстві суди повинні вселяти у громадськість. (Рішення у справі "Де Куббер проти Бельгії" від 26.10.1984 та Рішення у справі "Кастілло Альгар проти Іспанії" від 28.10.1998). Якщо помилка національного суду щодо питань права або факту є настільки очевидною, що її можна кваліфікувати як "явну помилку" (тобто помилку, якої б не міг припуститися розумний суд) вона може порушити справедливість провадження (Справа "Хамідов проти Росії").

Судові рішення, прийняті з порушенням норм процесуального права, не можуть вважатися такими, що відповідають статті 6 Конвенції про право на справедливий суд.

Апеляційний суд вважає, що в даному випадку, за умов пропуску незначного строку на звернення із заявою, враховуючи тривалий розгляд справи в цілому, подання відповідних доказів ще на стадії апеляційного розгляду даної справи, прийняття яких було визнано процесуальним порушенням в суді апеляційної інстанції, повернення заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами з підстав пропуску процесуального строку та без розгляду її по суті свідчить про порушення права на доступ до правосуддя, що є неприпустимим.

З урахуванням наведеного вище, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції, нез`ясувавши дійсні обставини справи, помилково встановив, що в обґрунтування пропуску строку ОСОБА_1 посилалась лише на обставини встановлення карантину, залишивши поза увагою інші істотні для вирішення даного питання обставини, як-то подання відповідних доказів при апеляційному розгляді справи, набрання рішенням суду законної сили вже після встановлення відповідних обставин в суді апеляційної інстанції, незначний пропуск процесуального строку (на п`ятнадцять днів) тощо, що призвело до постановлення помилкової ухвали про відхилення клопотання про поновлення процесуального строку та повернення без розгляду заяви за нововиявленими обставинами.

Згідно статті 280 Господарського процесуального кодексу України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є:

1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи;

2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими;

3) невідповідність висновків суду обставинам справи;

4) порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 275 ГПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Частиною 3 статті 271 ГПК України встановлено, що у випадках скасування судом апеляційної інстанції ухвал про відмову у відкритті провадження у справі або заяви про відкриття справи про банкрутство, про повернення позовної заяви або заяви про відкриття справи про банкрутство, зупинення провадження у справі, закриття провадження у справі, про залишення позову без розгляду або залишення заяви у провадженні справи про банкрутство без розгляду справа (заява) передається на розгляд суду першої інстанції.

З огляду на зазначене, апеляційний господарський суд дійшов висновку про скасування ухвали суду першої інстанції від 25.10.2023 з підстав нез`ясування обставин, що мають значення для справи, порушення норм процесуального права, а заяву ОСОБА_1 належить направити на розгляд Господарського суду Київської області.

Керуючись ст. 269, п. 6 ч. 1 ст. 275, ст.ст. 280, 282 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

2. Ухвалу Господарського суду Київської області від 25.10.2023 у справі № 911/3730/16 (911/197/21) скасувати.

3. Справу №911/3730/16 (911/197/21) направити до Господарського суду Київської області для розгляду заяви ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Господарського суду Київської області від 18.06.2021.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена безпосередньо до Верховного Суду у строки, встановлені ст. 288 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст постанови складено та підписано 06.03.2024.

Головуючий суддя С.В. Сотніков

Судді Б.В. Отрюх

О.С. Копитова