УХВАЛА

м. Київ

22.02.2024 Справа № 910/8190/22

Господарський суд міста Києва у складі судді Васильченко Т.В., за участю секретаря судового засідання Крисько О.А., розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали справи №910/8190/22

За позовом Фонду гарантування вкладів фізичних осіб

до відповідача-1 ОСОБА_1 ,

до відповідача- 2 ОСОБА_2 ,

до відповідача- 3 ОСОБА_3 ,

до відповідача-4 ОСОБА_4 ,

до відповідача-5 ОСОБА_5 ,

до відповідача-6 ОСОБА_6 ,

до відповідача-7 ОСОБА_7 ,

до відповідача-8 ОСОБА_8 ,

до відповідача-9 ОСОБА_9 ,

до відповідача-10 ОСОБА_10 ,

до відповідача-11 ОСОБА_11 ,

до відповідача-12 ОСОБА_12 ,

до відповідача-13 ОСОБА_13 ,

до відповідача-14 ОСОБА_14 ,

до відповідача-15 ОСОБА_15 ,

до відповідача-16 ОСОБА_16 ,

до відповідача-17 ОСОБА_17 ,

до відповідача-18 ОСОБА_18 ,

до відповідача-19 ОСОБА_19 ,

до відповідача-20 ОСОБА_20 ,

до відповідача-21 ОСОБА_21 ,

до відповідача-22 ОСОБА_22 ,

до відповідача-23 ОСОБА_23 ,

до відповідача-24 ОСОБА_24

про стягнення ,55 грн збитків

Представники учасників справи:

від позивача: Дмітрішин Д.М.;

від відповідача-1: Гаврилова О.Ю.;

від відповідача-10: Майстренко Л.О.;

від відповідача-15: Прудка Н.С.;

від відповідачів 2-9, 11-14, 16-24: не з`явилися.

ВСТАНОВИВ:

Фонд гарантування вкладів фізичних осіб звернувся до Господарського суду міста Києва із позовною заявою до фізичних осіб - ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 та ОСОБА_24 про стягнення збитків у розмірі ,55 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що Фондом гарантування вкладів фізичних осіб під час здійснення процедури ліквідації Публічного акціонерного товариства "Комерційний Банк "Хрещатик" виявлено ряд порушень щодо прийняття посадовими особами банку управлінських рішень, направлених на придбання "токсичних" активів, видачу кредитів позичальникам, які мали ознаки неплатоспроможності, що стало "каталізатором" неплатоспроможності банку та завдання йому збитків у розмірі ,55 грн.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 15.09.2022 відкрито провадження у справі №910/8190/22, постановлено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання у справі.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 31.01.2023 постановлено звернутися до компетентного органу Міністерства Юстиції Об`єднаних Арабських Еміратів через Міністерство юстиції для направлення судового доручення про вручення судових документів у справі відповідачу-14 ОСОБА_25 , у зв`язку з чим зупинено провадження у справі до надходження відповіді від іноземного суду або іншого компетентного органу Об`єднаних Арабських Еміратів та відкладено підготовче засідання у справі.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 11.07.2023 відкладено підготовче засідання у справі та зупинено провадження у справі №910/8190/22 до надходження відповіді від компетентного органу Міністерства юстиції Об`єднаних Арабських Еміратів на судове доручення Господарського суду міста Києва про вручення відповідачу-14 копії позовної заяви з додатками та ухвал Господарського суду міста Києва від 15.09.2022 та від 31.01.2023 у справі №910/8190/22.

З метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті і створення належних умов для забезпечення реалізації ОСОБА_14 права на подання відзиву на позов, ухвалою Господарського суду міста Києва від 10.10.2023 року підготовче засідання призначено на 20.02.2024 року та зупинено провадження у справі.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 20.02.2024 поновлено провадження у справі у зв`язку з тим, що сплив термін, який визначений як достатній для повідомлення відповідача-14 про розгляд даної справи.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 20.02.2024 у задоволенні заяви про забезпечення позову відмовлено.

У судовому засіданні 20.02.2024 суд, у відповідності до частини 4, 5 статті 233 Господарського процесуального кодексу України, постановив ухвалу, яка занесена до протоколу судового засідання, про оголошення перерви у підготовчому засіданні до 22.02.2024.

У судовому засіданні 22.02.2024 заслухавши пояснення представників учасників справи щодо суті поданих клопотань та заяв, з урахуванням завдань господарського процесу та підготовчого провадження, суд дійшов таких висновків.

15.02.2024 року через систему Електронний суд від відповідача-1 надійшло клопотання про витребування доказів у Національного банку України, яке обґрунтовано неможливістю самостійного їх подання, оскільки запитувана особа на адвокатські запити відмовила у їх наданні з посиланням на наявність у них інформації, що становить банківську таємницю, яка може бути розкрита, зокрема, за рішенням суду.

За приписами ч. 1 ст. 81 Господарського процесуального кодексу України учасник справи у разі неможливості самостійно надати докази вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

Частинами 2, 3, 4 статті 81 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що у клопотанні про витребування судом доказів повинно бути зазначено: 1) який доказ витребовується (крім клопотання про витребування судом групи однотипних документів як доказів); 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) заходи, яких особа, яка подає клопотання, вжила для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу; 5) причини неможливості отримати цей доказ самостійно особою, яка подає клопотання. У клопотанні про витребування судом групи однотипних документів як доказів додатково зазначаються ознаки, що дозволяють ідентифікувати відповідну групу документів. У разі задоволення клопотання суд своєю ухвалою витребовує відповідні докази.

Положеннями статті 177 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що завданнями підготовчого провадження є остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з`ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; вирішення відводів; визначення порядку розгляду справи; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

У Рекомендаціях R (84) 5 Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам стосовно принципів цивільного судочинства, що направлені на удосконалення судової системи, наголошується на тому, що суд повинен, принаймні в ході попереднього засідання, а якщо можливо, і протягом всього розгляду, відігравати активну роль у забезпеченні швидкого судового розгляду, поважаючи при цьому права сторін, в тому числі і їх право на неупередженість.

Враховуючи предмет та підстави позовних вимог, а також обставини, які входять до предмета доказування у даній справі, суд дійшов висновку про задоволення клопотання відповідача-1 та витребування у Національного банку України належним чином засвідчені копії: листа ПАТ «КБ «ХРЕЩАТИК» до Національного банку України від 31.03.2016 року №16-15/2-077; плану реструктуризації ПАТ «КБ «ХРЕЩАТИК», затверджений 18.03.2016 року рішенням Загальних зборів акціонерів банку; постанови Правління ПАТ «КБ «ХРЕЩАТИК» від 08.02.2016 року №156; постанови Спостережної Ради ПАТ «КБ «ХРЕЩАТИК» від 16.02.2016 року №12; протоколу засідання Спостережної Ради ПАТ «КБ «ХРЕЩАТИК» від 25.09.2015 року №48; постанови Спостережної Ради ПАТ «КБ «ХРЕЩАТИК» від 05.06.2015 року №57.

При цьому, суд звертає увагу, що за приписами частини 8 статті 81 Господарського процесуального кодексу України особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

Відповідно до частини 9 статті 81 Господарського процесуального кодексу України у разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, або неподання таких доказів без поважних причин, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом.

Окрім того, під час підготовчого провадження, судом встановлено, що ОСОБА_14 , що є одним із відповідачів, тривалий час перебуває та проживає на законних підставах в ОСОБА_26 , у зв`язку з чим, з метою створення належних умов для забезпечення реалізації відповідачем-14 права на подання відзиву на позовну заяву в межах даної справи, Господарський суд міста Києва звернувся із судовим дорученням до Міністерства Юстиції Об`єднаних Арабських Еміратів через Міністерство юстиції України про вручення відповідачу-14 ОСОБА_25 судових документів.

У подальшому, у зв`язку з відсутністю доказів виконання судового доручення про вручення ОСОБА_14 судових документів, суд неодноразово відкладав підготовче провадження у справі до надходження відповіді від компетентного органу Міністерства юстиції Об`єднаних Арабських Еміратів на судове доручення Господарського суду міста Києва про вручення відповідачу-14 копії позовної заяви з додатками та ухвал Господарського суду міста Києва від 15.09.2022 та від 31.01.2023 у справі №910/8190/22.

Втім, станом на 22.02.2024 на адресу суду не надійшли докази виконання судового доручення про вручення відповідачу-14 судових документів, як і відомості щодо стадії виконання судового доручення від Міністерства юстиції України.

При цьому, з наявної в матеріалах справи відповіді від 21.07.2023 року на запит суду щодо стану виконання судового доручення від 13.02.2023 року, Міністерство юстиції України повідомило, що судові документи надіслані Посольству України в Об`єднаних Арабських Еміратах для передачі на виконання відповідними компетентними органами 02.06.2023 року.

Відтак, приймаючи до уваги відсутність інформації про стан виконання судового доручення від 13.02.2023 року, суд вважає за необхідне звернутися до Міністерства юстиції України про надання інформації щодо стану виконання судового доручення Господарського суду міста Києва від 13.02.2023 у справі №910/8190/22 про вручення позовної заяви з додатками та ухвал Господарського суду міста Києва від 15.09.2022 та від 31.01.2023 у справі ОСОБА_25 .

Разом з цим, розглянувши клопотання Фонду гарантування вкладів фізичних осіб та ОСОБА_1 про зупинення провадження у справі на підставі пункту 1 частини 1 статті 227 Господарського процесуального кодексу України до залучення до участі у справі правонаступників відповідача-19, суд дійшов висновку про їх задоволення.

Так, під час підготовчого провадження, судом встановлено, що відповідач-19 ОСОБА_19 помер.

У зв`язку з цим, суд, у відповідності до частини 4, 5 статті 233 Господарського процесуального кодексу України, постановив ухвалу, яка занесена до протоколу судового засідання, про зобов`язання Київський відділ державної реєстрації смерті Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) надати суду витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію смерті ОСОБА_19

04.08.2023 року через відділ діловодства суду від Київського відділу державної реєстрації смерті Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) надійшов витяг №3 від 28.07.2023 року з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про смерть ОСОБА_19 ..

У судовому засіданні 10.10.2023 суд, у відповідності до частини 4, 5 статті 233 Господарського процесуального кодексу України, постановив ухвалу, яка занесена до протоколу судового засідання, про зобов`язання Першої Київської державної нотаріальної контори надати суду довідку зі Спадкового реєстру про наявність (відсутність) посвідченого заповіту, спадкового договору, заведеної спадкової справи, правонаступників та виданих свідоцтв про право на спадщину ОСОБА_19 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ).

09.11.2023 року через відділ діловодства суду від Першої Київської державної нотаріальної контори надійшла інформаційна довідка зі спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) №74540622 від 31.10.2023 року щодо ОСОБА_19 ..

За наявними в матеріалах справи доказами, вбачається, що приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Якушевою Є.А. відкрита спадкова справа №70566386.

Статтею 1216 Цивільного кодексу України визначено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (стаття 1218 Цивільного кодексу України).

Частини 1, 4 та 5 статті 1231 Цивільного кодексу України визначають, що до спадкоємця переходить обов`язок відшкодувати майнову шкоду (збитки), яка була завдана спадкодавцем. Майнова та моральна шкода, яка була завдана спадкодавцем, відшкодовується спадкоємцями у межах вартості рухомого чи нерухомого майна, яке було одержане ними у спадщину. За позовом спадкоємця суд може зменшити розмір неустойки (штрафу, пені), розмір відшкодування майнової шкоди (збитків) та моральної шкоди, якщо вони є непомірно великими порівняно з вартістю рухомого чи нерухомого майна, яке було одержане ним у спадщину.

Аналіз зазначених норм дає підстави для висновку про те, що у разі смерті боржника за наявності спадкоємців відбувається заміна боржника у зобов`язанні.

У разі смерті фізичної особи, боржника за зобов`язанням у правовідносинах, що допускають правонаступництво у порядку спадкування, обов`язки померлої особи (боржника) за загальним правилом переходять до іншої особи її спадкоємця, тобто відбувається передбачена законом заміна боржника у зобов`язанні, який несе відповідальність у межах вартості майна, одержаного у спадщину.

Тлумачення частини 1 статті 1231 Цивільного кодексу України свідчить, що законодавець не деталізує того, обов`язки в яких зобов`язаннях переходять в порядку спадкування - договірних чи недоговірних. Власне, відсутні будь-які передумови для обмеження законодавцем переходу в порядку спадкового правонаступництва обов`язку відшкодувати майнову шкоду (збитки) в договірних чи недоговірних зобов`язаннях. Такий висновок підтверджується й системним аналізом випадків використання законодавцем словосполучення "майнова шкода", наприклад, у статтях 22, 623, 1166, 1177 Цивільного кодексу України.

За приписами частини 1 статті 52 Господарського процесуального кодексу України, у разі смерті або оголошення фізичної особи померлою, припинення юридичної особи шляхом реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення), заміни кредитора чи боржника в зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідного учасника справи на будь-якій стадії судового процесу.

Правонаступництво - це перехід суб`єктивного права від однієї особи до іншої (правонаступника) в порядку похідного правонабуття. Перехід суб`єктивних прав і обов`язків від одного суб`єкта до іншого відбувається через набуття суб`єктивного права та/чи суб`єктивного обов`язку однією особою і, відповідно, їх втрату іншою. Однак при цьому спостерігається зв`язок між набутими суб`єктивними правами і обов`язками та правовідносинами, в яких перебував їх носій-попередник, з іншими особами, в силу чого і було можливе їх існування.

У свою чергу, процесуальне правонаступництво - це заміна особи, яка бере участь в процесі як сторона, іншою особою (правонаступником), яке займає процесуальне становище вибула сторона. При цьому, при вступі (залученні) в процес правонаступника нове провадження у справі не порушується, оскільки процесуальне правонаступництво характеризується тим, що правонаступник продовжує участь в процесі, займаючи правове становище попередника.

Особливості здійснення процесуального правонаступництва визначаються особливостями норм матеріального права, що регулюють перехід прав й обов`язків у матеріальних правовідносинах від особи до її правонаступника, або в інших випадках заміни сторони у правовідносинах, з яких виник спір.

Отже, для настання процесуального правонаступництва необхідно встановити факт переходу до особи матеріальних прав попередника. У кожному конкретному випадку для вирішення питання про можливість правонаступництва господарському суду необхідно досліджувати відповідні фактичні обставини, передбачені нормами матеріального права. Процесуальне правонаступництво відображає зв`язок матеріального і процесуального права. Процесуальне правонаступництво фактично слідує за матеріальним (аналогічні висновки викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30.06.2020 у справі №264/5957/17).

Суд залучає до участі у справі правонаступника сторони або третьої особи, якщо спірні правовідносини допускають правонаступництво прав та обов`язків відповідної особи, а правонаступник існує.

З огляду на вищевикладене, суд вказує на те, що у даній справі наявні підстави, передбачені як нормами матеріального права, так і процесуального закону для залучення у справі правонаступників відповідача-19 ОСОБА_19 .

Пунктом першим частини першої статті 227 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд зобов`язаний зупинити провадження у справі у випадку смерті або оголошення померлою фізичної особи, яка була стороною у справі або третьою особою з самостійними вимогами щодо предмета спору, якщо спірні правовідносини допускають правонаступництво.

Провадження у справі зупиняється у випадку, встановленому пунктами 1, 2 частини першої статті 227 цього Кодексу - до залучення до участі у справі правонаступника чи законного представника (пункт 1 частина 1 статі 229 Господарського процесуального кодексу України).

З урахуванням викладеного, суд дійшов висновку про обґрунтованість клопотань Фонду гарантування вкладів фізичних осіб та ОСОБА_1 та зупинення провадження в справі №910/8190/22 до залучення до участі у справі правонаступника (правонаступників) відповідача-19 - ОСОБА_19 .

Керуючись статтями 52, 80, 81, 202, 227, 229, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Клопотання ОСОБА_1 про витребування доказів задовольнити.

2. Витребувати у Національного банку України (01601, м. Київ, вул. Інститутська, буд. 9) - належним чином засвідчені копії: листа ПАТ «КБ «ХРЕЩАТИК» до Національного банку України від 31.03.2016 року №16-15/2-077; плану реструктуризації ПАТ «КБ «ХРЕЩАТИК», затверджений 18.03.2016 року рішенням Загальних зборів акціонерів банку; постанови Правління ПАТ «КБ «ХРЕЩАТИК» від 08.02.2016 року №156; постанови Спостережної Ради ПАТ «КБ «ХРЕЩАТИК» від 16.02.2016 року №12; протоколу засідання Спостережної Ради ПАТ «КБ «ХРЕЩАТИК» від 25.09.2015 року №48; постанови Спостережної Ради ПАТ «КБ «ХРЕЩАТИК» від 05.06.2015 року №57.

3. Встановити Національному банку України строк для надання доказів - до 20.03.2024 року.

4. Попередити Національний банк України, що у відповідності до ч. 9 ст. 81 Господарського процесуального кодексу України у разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, або неподання таких доказів без поважних причин, суд вправі застосувати заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом.

5. Зобов`язати Міністерство юстиції України надати суду інформацію про виконання судового доручення Господарського суду міста Києва від 13.02.2023 у справі №910/8190/22 про вручення позовної заяви з додатками та ухвал Господарського суду міста Києва від 15.09.2022 та від 31.01.2023 у справі ОСОБА_25 (місце проживання в АДРЕСА_1 ) у строк до 20.03.2024 року.

6. Зобов`язати приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Якушеву Є.А. (01021, м. Київ, вул. Грушевського, 34-А, прим.91) надати суду належним чином засвідчену копію свідоцтва про прийняття спадщини за ОСОБА_19 (дата народження ІНФОРМАЦІЯ_2 , дата смерті ІНФОРМАЦІЯ_3 , ідентифікаційний код НОМЕР_1 ) його правонаступником/правонаступниками.

7. Клопотання Фонду гарантування вкладів фізичних осіб та ОСОБА_1 про зупинення провадження у справі задовольнити.

8. Зупинити провадження у справі №910/8190/22 до залучення у справі правонаступників ОСОБА_19 .

Ухвала набирає законної сили 22.02.2024 та підлягає оскарження у встановленому законом порядку в частині зупинення провадження у справі; в іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено та підписано 07.03.2024.

Суддя Т.В. Васильченко