УХВАЛА

про залишення заяви про відвід судді без розгляду

м. Київ

05.03.2024Справа № 910/12546/22

Господарський суд міста Києва у складі судді Маринченка Я.В., розглянувши заяву ОСОБА_1 про відвід судді Маринченка Я.В. у справі №910/12546/22

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Інтербуд Альянс»

до Національного педагогічного університету імені М.П. Драгоманова, Товариства з обмеженою відповідальністю «Інженерно - будівельна компанія «Алтана»

треті особи Міністерство освіти України, Головне управління Державної казначейської служби України у місті Києві

про визнання недійсним результати закупівлі, визнання недійсним договору

Без виклику представників сторін.

ВСТАНОВИВ:

У листопаді 2022 року Товариство з обмеженою відповідальністю «Інтербуд Альянс» звернулося до Господарського суду міста Києва з позовною заявою до Національного педагогічного університету імені М.П. Драгоманова та до Товариства з обмеженою відповідальністю «Інженерно-будівельна компанія «Алтана», треті особи - Міністерство освіти та науки України, Головне управління Державної казначейської служби України у місті Києві про визнання недійсним результату закупівлі, визнання недійсним договору.

Рішенням Господарського суду міста Києва від 06.04.2023, яке залишено без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 28.06.2023, у задоволенні позову відмовлено.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 06.04.2023, яка залишена без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 27.06.2023, застосовано до директора Товариства з обмеженою відповідальністю «Інтербуд Альянс» ОСОБА_1 захід процесуального примусу у вигляді штрафу. Стягнуто з директора Товариства з обмеженою відповідальністю «Інтербуд Альянс» ОСОБА_1 в дохід державного бюджету України штраф у розмірі 10000 грн.

27.02.2024 через загальний відділ діловодства Господарського суду міста Києва від ОСОБА_1 надійшла скарга (вих. №21/251 від 19.02.2024) на рішення державного виконавця Дарницького відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Стеценко Наталії Василівни у виконавчому проваджені НОМЕР_1 у справі №910/12546/22.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 29.02.2024 вказану скаргу прийнято до розгляду та призначено судове засідання на 05.03.2024.

04.03.2024 до Господарського суду міста Києва від ОСОБА_1 надійшла заява про відвід судді Маринченка Я.В. (вих.№19/30 від 01.03.2024).

Розглянувши подану ОСОБА_1 заяву про відвід судді Маринченка Я.В., суд зазначає наступне.

Відповідно до ч.1 ст.35 Господарського процесуального кодексу України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

З підстав, зазначених у статтях 35, 36 і 37 цього Кодексу, судді, секретарю судового засідання, експерту, спеціалісту, перекладачу може бути заявлено відвід учасниками справи. (ч.2 ст.38 Господарського процесуального кодексу України)

Частиною 2 статті 233 Господарського процесуального кодексу України визначено, що рішення та постанови приймаються, складаються і підписуються в нарадчій кімнаті складом суду, який розглянув справу.

Згідно з ч.3 ст. 327 Господарського процесуального кодексу України наказ, судовий наказ, а у випадках, встановлених цим Кодексом, - ухвала суду є виконавчими документами. Наказ, судовий наказ, ухвала суду мають відповідати вимогам до виконавчого документа, встановленим законом.

Відповідно до ч.4 ст.327 Господарського процесуального кодексу України протягом п`яти днів після набрання судовим рішенням законної сили виконавчий документ, зазначений у частині третій цієї статті, вноситься до Єдиного державного реєстру виконавчих документів, а його копія (текст), що містить інформацію про веб-адресу такого документа у Єдиному державному реєстрі виконавчих документів, надсилається стягувачу до електронного кабінету, а в разі його відсутності - рекомендованим листом з повідомленням про вручення чи цінним листом.

Дана заява мотивована тим, що суддею Маринченко Я.В. для вжиття дій щодо пред`явлення ухвали Господарського суду міста Києва від 06.04.2023 у справі №910/12546/22 до примусового виконання до Державної судової адміністрації України не було надіслано ані оригінал вказаної ухвали, ані належним чином завіреної копії вказаної ухвали. В той же час, державним виконавцем Дарницького ВДВС у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) було винесено постанову про відкриття виконавчого провадження НОМЕР_1, що в свою чергу, зокрема, є підставою поданої до суду скарги №21/251 від 19.02.2024. Так, заявник зазначає, що суддя Маринченко Я.В. розглядаючи скаргу, має надати об`єктивну оцінку власним діями щодо складання і оформлення виконавчого документа, що свідчить про те, що суддя Маринченко Я.В. під час розгляду скарги буде упереджений та не безстороннім.

Зі змісту поданої заяви про відвід судді, вбачається, що фактично підставою відводу заявник зазначає оформлення та направлення виконавчого документу стягувачу, тобто підставами відводу судді є незгода заявника з процесуальними рішеннями судді щодо підписання та видачі стягувачу виконавчого документу.

Частиною 4 ст.35 Господарського процесуального кодексу України визначено, що незгода сторони з процесуальними рішеннями та діями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Відповідно до пункту другого частини 2 статті 43 Господарського процесуального кодексу України, залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню господарського судочинства, зокрема подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, спрямованих на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення.

Принцип добросовісності - це загальноправовий принцип, який передбачає необхідність сумлінної та чесної поведінки суб`єктів при виконанні своїх юридичних обов`язків і здійсненні своїх суб`єктивних прав.

Добросовісність при реалізації прав і повноважень включає в себе неприпустимість зловживання правом, яка, виходячи із конституційних положень, означає, що здійснення прав та свобод людини не повинно порушувати права та свободи інших осіб. Зловживання правом - це свого роду спотворення права. У цьому випадку особа надає своїм діям повну видимість юридичної правильності, використовуючи насправді свої права в цілях, які є протилежними тим, що переслідує позитивне право.

Так, залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню господарського судочинства, зокрема заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, спрямованих на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення.

Згідно з частинами 3, 4 статті 43 Господарського процесуального кодексу України якщо подання скарги, заяви клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання. Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що заявлення ОСОБА_1 завідомо безпідставного відводу через незгоду з процесуальними рішеннями та діями судді щодо підписання суддею виконавчого документу суду від 06.04.2023, свідчить про зловживання ОСОБА_1 його процесуальними правами, які в тому числі, спрямовані на затягування та перешкоджання виконанню судового рішення, у зв`язку з чим, наявні підстави для залишення заяви ОСОБА_1 про відвід судді Маринченка Я.В. у справі №910/12546/22 без розгляду.

Разом з тим, дії пов`язані з оформленням та направленням підписаної ухвали Господарського суду міста Києва від 06.04.2023 стягувачу не можуть бути підставами для заявлення відводу судді, оскільки виконання дій щодо оформлення та направлення покладено функціональними обов`язками, зокрема, на секретаря судового засідання та працівника суду відповідального за виготовлення, зберігання і використання гербової печатки суду.

Керуючись ст.ст. 35, 43, ч.2 ст.232, 233, 234, 327 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про відвід судді Маринченка Я.В. у справі №910/12546/22 залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та підлягає оскарженню в передбаченому законом порядку.

Дата підписання: 05.03.2024.

Суддя Я.В. Маринченко