ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХМЕЛЬНИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
____________________________________________________________________________
РІШЕННЯ

м. Хмельницький

"28" лютого 2024 р. Справа № 924/52/24

Господарський суд Хмельницької області у складі судді Кочергіної В.О., при секретарі судового засідання Гусько О.В., розглянувши матеріали справи

за позовом Першого заступника керівника Шепетівської окружної прокуратури м. Шепетівка в інтересах держави в особі органів, уповноважених державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах

- Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області,

- Департаменту природних ресурсів та екології Хмельницької обласної військової адміністрації м. Хмельницький

до 1. Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області м. Хмельницький

до 2. Крупецької сільської ради с. Крупець Шепетівського району Хмельницької області

про:

- визнання недійсним наказу ГУ Держгеокадастру у Хмельницькій області №22-1918-СГ від 03.04.2018;

- скасування у Державному земельному кадастрі державної реєстрації земельної ділянки з кадастровим номером :03:016:0004 площею 15,1812га, яка розташована на території Крупецької ОТГ Шепетівського району Хмельницької області;

- скасування у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єктів нерухомого майна державної реєстрації земельної ділянки з кадастровим номером :03:016:0004 площею 15,1812га, яка розташована на території Крупецької ОТГ Шепетівського району Хмельницької області

За участю:

від прокуратури: Русецька О.В. згідно посвідчення №072523 від 01.03.2023

від позивача 1: не з`явився

від позивача 2: не з`явився

від відповідача 1: Варибок Т.В. згідно Виписки з ЄДРПОУ

від відповідача 2: не з`явився

Відповідно до статті 233 Господарського процесуального кодексу України рішення у даній справі ухвалено у нарадчій кімнаті за результатами оцінки доказів, поданих сторонами.

Відповідно до ст. 240 ГПК України, в судовому засіданні проголошено вступну та резолютивну частини рішення у справі.

ВСТАНОВИВ:

08.01.2024 на адресу Господарського суду Хмельницької області через службу діловодства надійшла позовна заява Першого заступника керівника Шепетівської окружної прокуратури м. Шепетівка в інтересах держави в особі органів, уповноважених державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області, Департаменту природних ресурсів та екології Хмельницької обласної військової адміністрації м. Хмельницький до 1. Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області, до 2. Крупецької сільської ради с. Крупець Шепетівського району Хмельницької області про визнання недійсним наказу ГУ Держгеокадастру у Хмельницькій області №22-1918-СГ від 03.04.2018 "Про передачу земельних ділянок державної власності у комунальну власність" в частині передачі Крупецькій сільській раді земельної ділянки сільськогосподарського призначення з кадастровим номером :03:016:0004; скасування у Державному земельному кадастрі державної реєстрації земельної ділянки з кадастровим номером :03:016:0004 площею 15,1812га, яка розташована на території Крупецької ОТГ Шепетівського району Хмельницької області; скасування у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єктів нерухомого майна державної реєстрації земельної ділянки з кадастровим номером :03:016:0004 площею 15,1812га, яка розташована на території Крупецької ОТГ Шепетівського району Хмельницької області.

В обгрунтування позовних вимог прокурор зазначає що, з огляду на цінність земель природно-заповідного фонду, з урахуванням вимог Конституції України, Земельного кодексу України, Закону України "Про природно-заповідний фонд України", ефективне поновлення порушеного права можливе шляхом скасування судом державної реєстрації земельної ділянки у Державному земельному кадастрі та Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно із цільовим призначенням, яке не відповідає цільовому призначенню територій та об`єктів природно-заповідного фонду.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 08.01.2024, позовну заяву передано для розгляду судді Кочергіній В.О.

Ухвалою суду від 09.01.2024 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі №924/52/24 за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання у справі на 11год. 40хв. 31.01.2024.

19.01.2024 на адресу суду через службу діловодства від відповідача 2 надійшов відзив на позов (вх.№05-22/459/24) з визнанням позовних вимог та зазначенням що, оскільки земельну ділянку з кадастровим номером :03:016:0004 віднесено до земель природно-заповідного фонду Крупецька сільська рада має намір і надалі зберігати її, як землі місцевого гідрологічного заказника "Княже озеро".

26.01.2024 на електронну адресу суду від відповідача 1 надійшов відзив на позов (вх.№05-22/643/24) із запереченнями. Відповідач 1 зазначає про те, що позивачем обрано неналежний спосіб захисту порушеного права, оскільки за встановлених обставин того, що останній не є володільцем спірних земельних ділянок, але як власник має право володіння ними, захист порушеного Хмельницькою військовою адміністрацією права має відбуватися шляхом подачі позову про витребування земельних ділянок з володіння кінцевого набувача.

Натомість, лише після відновлення у позивача статусу володільця спірних земельних ділянок шляхом внесення відповідних записів до державного реєстру про право власності, позивач може ставити питання про захист прав від порушень, які не пов`язані із позбавленням його володіння спірною земельною ділянкою (зокрема, заявляти негаторний позов). Зауважує про те, що прокурор у позовній заяві зазначає, що гідрологічний заказник місцевого значення "Княже озеро", площею 75,8га створений рішенням 22 сесії Хмельницької обласної ради від 21.03.2002 №11, однак, доказів про те, що спірна земельна ділянка знаходиться в межах вказаного заказника не надає. Звертає увагу суду на те, що в позовній заяві вказано, що у 2021 році кваліфікованим інженером-землевпорядником Бережним ДА. була виготовлена технічна документація із-землеустрою щодо встановлення (відновлення) меж земельної ділянки в натурі на місцевості. Наказом Департаменту природних ресурсів та екології Хмельницької ОДА від 12.06.2020 №22-од затверджено Положення про гідрологічний заказник місцевого значення "Княже озеро". Наголошує, що наказ Головного управління №22-1918-СГ "Про передачу земельних ділянок державної власності у комунальну власність" був прийнятий 03.04.2018, тобто раніше затвердження Положення про вказаний заказник та виготовлення технічної документації із землеустрою, якою встановлено межі земельної ділянки в натурі на місцевості. У відзиві відповідач 1 також, звертає увагу суду, що відомості про обмеження у використанні земель (Гідрологічний заказник місцевого значення "Княже озеро") внесені до Державного земельного кадастру 12.12.2023, що підтверджується Витягом з Державного земельного кадастру від 12.12.2023. Згідно з Витягом з Державного земельного кадастру від 02.04.2018 щодо земельної ділянки з кадастровим номером :03:016:0004, то вона відноситься до земель сільськогосподарського призначення, її цільове призначення - землі запасу. Формування спірної земельної ділянки здійснювалося на підставі Технічної документації із землеустрою щодо інвентаризації земель та земельних ділянок сільськогосподарського призначення - державної власності на території Славутського району Хмельницької області, виготовленої сертифікованим інженером-землевпорядником С.І. Кушніруком у 2018 році. Вказана Технічна документація містить Висновок про розгляд технічної документації із землеустрою щодо інвентаризації земель від 28.03.2018 року №3. Згідно п. 8 даного висновку технічна документація відповідає вимогам і нормам-законодавства. Виходячи з вищевикладеного, відповідач 1 вважає, що Головним управлінням Держгеокадастру у Хмельницькій області було правомірно передано спірну земельну ділянку у комунальну власність.

26.01.2024 від Шепетівської окружної прокуратури надійшла відповідь на відзив відповідача 2 (вх.№05-22/641/24) з зазначенням про те, що гідрологічний заказник місцевого значення Княже озеро площею 75,8га створений рішенням 22 сесії Хмельницької обласної ради від 21.03.2002 № 11 "Про розширення природно-заповідного фонду області" з метою збереження мальовничої ділянки у притерасній частині заплави річки Горинь. Наказом Департаменту природних ресурсів та екології Хмельницької ОДА від 12.06.2020 № 22-од затверджено Положення про гідрологічний заказник місцевого значення "Княже озеро". Межі земельної ділянки в натурі (на місцевості) закріплені межовими знаками встановленого зразка та передані за актом під нагляд на збереження власнику земельної ділянки. Відповідно до ст. 53 Закону України "Про природно-заповідний фонд України" на Крупецьку сільську раду оформлено охоронне зобов`язання №23 від 15.06.2020. Відповідно до Закону України "Про природно-заповідний фонд України" та п. 3 Положення про гідрологічний заказник місцевого значення "Княже озеро" на території Заказника забороняється будь-яка діяльність, що суперечить меті та завданням Заказника, передбачених цим Положенням та загрожує збереженню природного комплексу. Разом з тим, на підставі наказу Головного управління Держгеокадасту у Хмельницькій області від 03.04.2018 № 22-1918 - СЕ "Про передачу земельних ділянок державної власності у комунальну власність" Крупецькій сільській раді передано у комунальну власність земельні ділянки сільськогосподарського призначення державної власності загальною площею 98,0330 га, розташовані за межами населених пунктів на території Крупецької ОТГ. Згідно додатку до вказаного наказу Крупецькій сільській раді, у тому числі, передана земельна ділянка з кадастровим номером :03:016:0004 площею 15,1812 га, яка розташована в межах гідрологічного заказника "Княже озеро".

Відповідно до Витягу з Державного земельного кадастру про земельну ділянку, державна реєстрація спірної земельної ділянки здійснена на підставі проведення інвентаризації земель під час здійснення землеустрою 19.03.2018. Цільове призначення земельної ділянки - 16.00 (землі запасу), категорія земель - землі сільськогосподарського призначення. Однак, вказана земельна ділянка-площею 15,1812 га розташована в межах гідрологічного заказника місцевого значення "Княже озеро", який є об`єктом природно-заповітного фонду України, та не може використовуватись для сільськогосподарських потреб. Незважаючи на це, державним реєстратором міськрайонного управління у Славутському районі та м. Нетішині ГУ Держгеокадастру у Хмельницькій області 02.04.2018 проведено державну реєстрацію вказаної вище земельної ділянки, про що внесено відповідні відомості до Державного земельного кадастру. Окрім того, 27.04.2018 державним реєстратором Славутської районної державної адміністрації, за зверненням Крупецької сільської ради, зареєстровано право власності Крупецької сільської ради на вказану земельну, про що внесено відповідні відомості до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

Вказані дії призвели до незаконної зміни цільового призначення земель та безпідставного виведення вказаних земель з земель природно-заповідного фонду. Крупецька сільська рада на час формування та реєстрації земельної ділянки з кадастровим номером :03:016:0004 площею 15,1812га володіла інформацією та була обізнана про те, що вказана земельна ділянка знаходиться в межах гідрологічного заказника місцевого значення "Княже озеро". Отже, державна реєстрація земельної ділянки з кадастровим номером :03:016:0004 площею 15,1812га у Державному земельному кадастрі та Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно підлягає скасуванню, а наказ Головного управління Держгеокадасту у Хмельницькій області від 03.04.2018 № 22-1918 - СГ, в частині передачі Крупецькій сільській раді вказаної земельної ділянки сільськогосподарського призначення, визнанню недійсним з огляду на твердження, наведені прокурором у позовній заяві.

31.01.2024 від позивача 1 надійшла заява (вх.№05-22/772/24) з зазначенням про підтримання позовних вимог.

В підготовчому засіданні 31.01.2024 судом оголошено перерву на 11:40год. 12.02.2024, про що постановлено ухвалу із занесенням до протоколу судового засідання.

06.02.2024 від Шепетівської окружної прокуратури надійшла відповідь на відзив відповідача 1 (вх.№05-22/926/24) з зазначенням, що Подільським державним підприємством геодезії, картографії та кадастру у 2009 році розроблена технічна документація із землеустрою щодо встановлення меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) на гідрологічний заказник місцевого значення "Княже озеро", без формування кадастрового номеру. Начальником Управління Держкомзему у Славутському районі Чубком П.К. погоджувались схеми розташування земельної ділянки гідрологічного заказника місцевого значення "Княже озеро". Внесені до Державного земельного кадастру відомості щодо земельної ділянки з кадастровим номером :03:016:0004, а саме: віднесення її до земель сільськогосподарського призначення не відповідає вимогам законодавства, оскільки на зазначеній земельній ділянці розташований гідрологічний заказник місцевого значення "Княже озеро" площею 75,8 га, який є об`єктом природно-заповідного фонду України, що в силу ст.ст. 43, 44 ЗК України свідчить про те, що дана земельна ділянка є землями природно - заповідного фонду. Отже, всупереч вимог ст.ст. 20-21 ЗК України, Головне управління Держгеокадастру у Хмельницькій області здійснило дії щодо формування та реєстрації у Державному земельному кадастрі земельної ділянки сільськогосподарського призначення з кадастровим номером :03:016:0004, фактично змінивши цільове призначення земель природно - заповідного фонду. Внаслідок неправомірних дій Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області щодо формування та реєстрації у Державному земельному кадастрі земельної ділянки сільськогосподарського призначення з кадастровим номером :03:016:0004 на земельних ділянках природно - заповідного фонду, безпідставно змінено цільове призначення земель природно-заповідного фонду, які мають статус особливо цінних земель. На підставі наведеного, прокуратура вважає, що існують підстави для скасування державної реєстрації земельної ділянки з кадастровим номером :03:016:0004 площею 15,1812га. Застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулась особа, так і від характеру його порушення, невизнання чи оспорення. Прокуратура звертає увагу суду на те, що у 2009 році Подільським державним підприємством геодезії, картографії та кадастру розроблена технічна документація із землеустрою щодо встановлення меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) на гідрологічний заказник місцевого значення "Княже озеро", без формування кадастрового номеру. Вказана технічна документація використана кваліфікованим інженером - землевпорядником Бережним Д.А. під час розроблення у 2021 році, на замовлення Крупецької сільської ради, технічної документації із землеустрою щодо встановлення (відновлення) меж земельної ділянки в натурі на місцевості (код 04.08 - для збереження та використання заказників) та увійшла до її складу. З огляду на наведене, технічна документація 2009 року як окремий доказ не подавалась. Водночас, зазначеними матеріалами, які долучено до позовної заяви, спростовуються доводи Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області.

Також, в порушення вимог вказаного Порядку, ГУ Держгеокадастру у Хмельницькій області при видачі наказу № 22-1918-СГ від 03.04.2018 не взято до уваги те, що охоронними зобов`язаннями від 17.04.2002 Полянській сільській раді Славутського району, правонаступником якої є Крупецька сільська рада Шепетівського району, передано з метою збереження гідрологічний заказник місцевого значення "Княже озеро". Окрім того, поза увагою Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області залишились і акти встановлення (відновлення) в натурі (на місцевості) меж земельної ділянки гідрологічного заказника місцевого значення "Княже озеро" площею 75,8 га, видані 17.11.2009. Враховуючи вищевикладене, а також те, що внаслідок вищевказаних дій ГУ Держгеокадастру у Хмельницькій області та Крупецької сільської ради створено умови для розпорядження земельною ділянкою, яка розташована в межах об`єкта природно-заповідного фонду, в порядку, передбаченому для земель сільськогосподарського призначення, а також те, що землі природно-заповідного фонду перебувають під особливою охороною держави та для них передбачено особливий механізм набуття, підлягає визнанню недійсним наказ ГУ Держгеокадастру у Хмельницькій області № 22-1918 від 03.04.2018 та скасуванню державна реєстрація сформованої земельної ділянки сільськогосподарського призначення з кадастровим номером :03:016:0004 у Державному земельному кадастрі та Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно.

09.02.2024 від відповідача 2 надійшла заява (вх.№05-22/1029/24) про визнання позовних вимог та проведення судового засідання без участі його представника.

Ухвалою суду від 12.02.2024 закрито підготовче провадження у даній справі та призначено справу до судового розгляду по суті у загальному позовному провадженні на 10:30год. 28.02.2024.

28.02.2024 на адресу суду через систему "Електронний суд" від представника позивача 1 надійшла заява (вх.№05-22/1533/24), в якій позовні вимоги підтримує, просить суд їх задовольнити, а також просить проводити судове засідання без його участі.

Прокурор в судовому засіданні 28.02.2024 позовні вимоги підтримала, наполягала на їх задоволенні.

Представник відповідача 1 в судовому засіданні 28.04.2024 проти позову заперечував, просив суд відмовити прокуратурі у задоволенні позовних вимог.

Представники позивача 1 та позивача 2 в судове засідання 28.02.2024 не з`явились.

Представник відповідача 2 в судове засідання 28.02.2024 не з`явився.

Учасники справи були належним чином повідомлені про розгляд справи, що підтверджується наявними в матеріалах справи довідками про доставку електронного листа (ухвали суду від 12.02.2024).

Дослідивши наявні в справі матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні дані, на яких ґрунтуються позовні вимоги суд встановив наступне.

21.03.2002 двадцять другою сесією Хмельницької обласної ради прийнято рішення №11 "Про розширення природно-заповідного фонду області включено до складу природно-заповідного фонду області, в тому числі "Княже озеро" (гідрологічний), площею 75,8га (охоронна зона 50м.), місцезнаходження: на правому березі р. Горинь, між селами Крупець і Колом`є Славутського району, відомча приналежність: Крупецька сільська рада.

17.04.2002 між Державним управлінням екології та природних ресурсів та головою Полянської сільської ради складено Охоронне зобов`язання, згідно якого Державне управління екології та природних ресурсів у Хмельницькій області передало під охорону землекористувачу заповідний об`єкт гідрологічний заказник місцевого значення Княже озеро площею 41,0га, створений рішенням 22 сесії обласної ради від 21.03.2000 з метою збереження мальовничої ділянки в притерасній заплаві р. Горинь з типовою лучною та болотною рослинністю. Землекористувач Полянська сільська рада в особі голови сільської ради Шатковського К.В. бере під охорону вище названий заповідний об`єкт. Об`єкт передав під охорону начальник державного управління екології та природних ресурсів у Хмельницькій області В.А. Шмигований 17.04.2002, взяв під охорону голова Полянської сільської ради.

17.04.2002 між Державним управлінням екології та природних ресурсів та головою Крупецької сільської ради складено Охоронне зобов`язання, згідно якого Державне управління екології та природних ресурсів у Хмельницькій області передало під охорону землекористувачу заповідний об`єкт гідрологічний заказник місцевого значення Княже озеро площею 34,8га, створений рішенням 22 сесії обласної ради від 21.03.2000 з метою збереження мальовничої ділянки в притерасній заплаві р. Горинь з типовою лучною та болотною рослинністю. Землекористувач Крупецька сільська рада в особі голови сільської ради Демянчука В.В. бере під охорону вище названий заповідний об`єкт. Об`єкт передав під охорону начальник державного управління екології та природних ресурсів у Хмельницькій області В.А. Шмигований 17.04.2002, взяв під охорону голова Крупецької сільської ради.

Охоронні зобов`язання зареєстровані в Державному управлінні екології та природних ресурсів під №488, містять підписи уповноважених осіб та скріплено відтисками печаток.

Відповідно до охоронних зобов`язань землекористувачі зобов`язались провести відмежування заповідного об`єкту в натурі та оформити його природоохоронною наочністю, нанести на планово-картографічні матеріали.

29.09.2009р. Начальником Держуправління охорони навколишнього природного середовища у Хмельницькій області затверджено технічне завдання на розробку технічної документації із землеустрою щодо встановлення меж земельних ділянок в натурі (на місцевості) заповідних об`єктів (без виділення в окреме землеволодіння) на території Славутського району Хмельницької області.

В матеріалах справи наявна технічна документація із землеустрою щодо встановлення меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) меж (без виділення в окреме землеволодіння) гідрологічного заказника місцевого значення Княже озеро" на території Крупецької та Полянської сільських рад Славутського району; землекористувачі Полянська сільська рада, Крупецька сільська рада.

У складі технічної документації міститься:

- схема розташування земельної ділянки (Гідрологічний заказник місцевого значення "Княже озеро" Крупецької сільських рад Славутського району Хмельницької області), погоджена в т.ч. начальником Управління Держкомзему у Славутському районі Чубок П.К.;

- План відновлених та закріплених меж ГЗМЗ "Княже озеро" на території Крупецької та Полянської сільських рад Славутського району Хмельницької області;

- Акт про передачу межових знаків для забезпечення їх схоронності від листопада 2009року, згідно якого представник Подільського державного підприємства геодезії, картографії та кадастру топограф Подригун В.М. здав, а представник Крупецької сілської ради - Крупецький сільський голова Дем`янчук В.В. прийняв на зберігання та охорону межові знаки встановленого зразку в кількості 2 штуки;

- Акт встановлення (відновлення) в натурі на місцевості меж земельної діялнки Гідрологічний заказник місцевого значення "Княже Озеро" на території Полянської та Крупецької сільських рад Славутського району Хмельницької області від 17.11.2009;

- План зовнішньої межі земельної ділянки.

03.04.2018 Головним управлінням Держгеокадастру у Хмельницькій області видано наказ №22-1918-СГ, яким передано Крупецькій сільській раді Крупецької об`єднаної територіальної громади Славутського району Хмельницької області у комунальну власність земельні ділянки сільськогосподарського призначення державної власності загальною площею 98,0330га, які розташовані (за межами населених пунктів) на території Крупецької об`єднаної територіальної громади Славутського району Хмельницької області, в тому числі земельну ділянку кадастровий номер :03:016:0004, площею 15,1812га (16.00 землі запасу).

В матеріалах справи наявна Технічна документація із землеустрою щодо інвентаризації земель та земельних ділянок сільськогосподарського призначення державної власності (за межами населених пунктів) на території Славутського району Хмельницької області з урахуванням Перспективного плану формування території Крупецької об`єднаної територіальної громади, затвердженого розпорядженням КМУ від 08.09.2015 №924-р, на підставі Договору №24-Г від 16.03.2018, Замовник: Державна служба України з питань геодезії, картографії та кадастру.

12.06.2020 наказом Департаменту природних ресурсів та екології Хмельницької обласної державної адміністрації №22-од "Про затвердження Положення про гідрологічний заказник місцевого значення "Княже озеро", затверджено Положення про гідрологічний заказник місцевого значення "Княже озеро".

Відповідно до п.п. 1.1, 1.2, 1.3, 1.4 Положення, гідрологічний заказник місцевого значення "Княже озеро" (Заказник) оголошено рішенням Хмельницької обласної ради від 21.03.2002 №11.

Заказник входить до складу природно-заповідного фонду України і охороняється як національне надбання, щодо якого встановлюється особливий режим охорони, збереження і використання. Заказник загальною площею 75,8 га розташований на правому березі р. Горинь, між селами Крупець і Колом`є Славутського району і перебуває у користуванні Крупецької сільської ради (Землекористувач).

Земельна ділянка, якій надано статус Заказника, не вилучається із користування Землекористувача, який здійснює у його межах свою господарську діяльність згідно з цим Положенням.

Згідно з п.3.1 Положення, державний контроль за додержанням режиму території Заказника здійснюється Державною екологічною інспекцією України.

Відповідно до наявного в матеріалах справи Охоронного зобов`язання №23 від 15.06.2020 Департаменту природних ресурсів та екології Хмельницької обласної державної адміністрації, Крупецькій сільській раді передається під охорону та дотримання встановленого режиму територія гідрологічного заказника місцевого значення "Княже озеро" площею 75,8 га на правому березі р. Горинь між населеними пунктами с. Крупець і с. Колом`є Славутського району Хмельницької області.

В матеріалах справи наявне Технічне завдання від 29.06.2021 на встановлення (відновлення) меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) Крупецької сільської ради, місце розташування земельної ділянки: Хмельницька область, Шепетівський район, Крупецька сільська рада. Виконавець: ФОП Бережний Д.А., Замовник: представник Крупецької сільської ради.

Відповідно до Висновку Крупецької сільської ради Славутського району Хмельницької області №10 від 14.07.2021 про розгляд документації із землеустрою, погоджено технічну документацію із землеустрою щодо встановлення (відновлення) меж земельної ділянки в натурі (на місцевості).

Матеріали справи наявна Технічна документація із землеустрою щодо встановлення (відновлення) меж земельної ділянки в натурі (на місцевості), за адресою: Хмельницька область, Шепетівський район, Крупецька сільська рада, замовник: Крупецька сільська рада, згідно Договору на виконання робіт №447-006 від 29.06.2021.

Технічна документація містить: Клопотання (заяву) на виконання робіт із землеустрою; Правовстановлюючі документи суб`єкта земельних відносин; Завдання на складання технічної документації; Пояснювальну записку; Матеріали польових топогарфо-геодезичних робіт; Погодження меж земельної ділянки з суміжними власниками та землекористувачами; Кадастровий план земельної ділянки; Перелік обмежень у використанні земельної ділянки; Акт приймання-передачі межових знаків на зберігання від 29.06.2021р.

Листом від 29.06.2023 №54-6121вих23 перший заступник керівника Шепеівської окружної прокуратури звернувся до сертифікованого інженера - землевпорядника Дмитра Бережного, з проханням надати інформацію про те, чи накладаються координати земельних ділянок з кадастровим номером :03:016:0004 на координати гідрологічного заказника місцевого значення "Княже озеро" та зазначенням орієнтовної площі, яка заступає на територію заказника.

Листом №91 від 06.07.2023р. ФОП Бережний Д.А. надав прокуратурі викопіювання місця розташування земельної ділянки з кадастровим номером :03:016:0004 відносно координат гідрологічного заказника місцевого значення "Княже озеро". Як стверджується з викопіювання площа заступу спірної земельної ділянки на територію заказника - 14,8889га.

В матеріалах справи наявні:

- Положення про Департамент природних ресурсів та екології Хмельницької обласної державної адміністрації у новій редакції, затверджене Розпорядженням Хмельницької обласної державної адміністрації №597/2021-р від 01.07.2021.

- Положення про Державну екологічну інспекцію у Хмельницькій області (нова редакція, ідентифікаційний код 38045514), затверджене Наказом Державної екологічної інспекції №46 від 01.03.2023.

Згідно Витягу з Державного земельного кадастру про обмеження у використанні земель від 12.12.2023, обмеження у використанні земель (гідрологічного заказника місцевого значення "Княже озеро") внесені до Державного земельного кадастру 12.12.2023.

Відповідно до письмової Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна від 31.05.2023, земельна ділянка кадастровий номер :03:016:0004, площею 15,1812га (цільове призначення: землі запасу, адреса: Хмельницька область, Славутський район, с/рада Крупецька) належить на праві власності Крупецькій сільській раді Славутського району Хмельницької області (), документи подані для державної реєстрації: Наказ, серія та номер 22-1918-СГ, виданий 03.04.2018, видавник Головне управління Держгеокадастру у Хмельницькій області.

Також у справі наявне листування Шепетівської окружної прокуратури щодо спірних правовідносин, а саме листом від 29.06.2023 №54-6120вих23 перший заступник керівника Шепетівської окружної прокуратури звернувся до Крупецької сільського голови з проханням терміново вжити заходів щодо внесення до Державного земельного кадастру та Публічної кадастрової карти обмежень щодо використання земельної ділянки гідрологічного заказника місцевого значення "Княже озеро".

У відповідь, листом №836 від 19.07.2023 Крупецька сільська рада повідомила окружну прокуратуру про те, що радою розроблена технічна документація із землеустрою щодо встановлення (відновлення) меж земельної ділянки в натурі (на місцевості), означена документація розроблялася з метою впорядкування, збереження території гідрологічного заказника місцевого значення "Княже озеро" щодо недопущення діяльності, що суперечить цільовому призначенню або може негативно вплинути на якісний стан заказника. Також повідомлено, що фінансування робіт буде здійснюватися за рахунок місцевого бюджету (орієнтовна вартість до 100000грн), при перевиконанні дохідної частини місцевого бюджету кошти будуть спрямовані на виконання вище означених робіт.

Листом №54-4819вих23 від 23.05.2023 перший заступник керівника Шепеівської окружної прокуратури звернувся до Департаменту природних ресурсів та екології Хмельницької обласної військової адміністрації з повідомленням про те, що Шепетівською окружною прокуратурою встановлено факт порушення вимог природоохоронного законодавства, а саме неправомірності державної реєстрації" земельної ділянки з кадастровим номером :03:016:0004 площею 15,1812га, яка знаходиться у межах території об`єкту природно-заповідного фонду - гідрологічного заказника місцевого значення "Княже озеро". Також прокурор просив повідомити чи будуть вживатись заходи щодо скасування у Державному земельному кадастрі державної реєстрації земельної ділянки з кадастровим номером :03:016:0004.

У відповідь, листом від 05.06.2023 Департамент природних ресурсів та екології повідомив прокуратуру про те, що Департаментом не вживались заходи реагування з метою скасування у Державному земельному кадастрі державної реєстрації земельної ділянки, в тому числі судового характеру. У зв`язку з обмеженим фінансуванням, Департамент не заперечує щодо представництва Шепетівською окружною прокуратурою захисту інтересів держави, у разі наявності підстав для цього, в тому числі подачі позовної заяви до суду.

Листом від 23.05.2023 №54-4817вих23 перший заступник керівника Шепетівської окружної прокуратури звернувся до Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області з проханням повідомити прокуратуру у строк до 20.06.2023 на адресу прокуратури чи будуть вживатись заходи щодо скасування у Державному земельному кадастрі державної реєстрації земельної ділянки з кадастровим номером :03:016:0004.

У відповідь, листом від 09.06.2023 Державна екологічна інспекція у Хмельницькій області повідомила прокуратуру про те, що екологічною інспекцією досудове врегулювання спорів та заходи, спрямовані на вчинення дії щодо скасування у Державному земельному кадастрі державної реєстрації земельної ділянки на території Крупецької ОТГ Шепетівського району Хмельницької області в судовому порядку не вживались у зв`язку із відсутністю матеріалів, достатніх для обґрунтування позовних вимог і коштів на оплату судового збору. Державна екологічна інспекція у Хмельницькій області не заперечує проти вжиття Шепетівською окружною прокуратурою заходів представницького характеру у судовому порядку в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області, спрямованих на вчинення дії щодо скасування у Державному земельному кадастрі державної реєстрації земельної ділянки з кадастровим номером :03:016:0004 у судовому порядку прокуратурою.

Листом від 23.05.2023 №54-4818вих23 перший заступник керівника Шепеівської окружної прокуратури звернувся до Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області з проханням повідомити прокуратуру чи виготовлявся проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки з кадастровим номером :03:016:0004 та надати необхідні копії документів.

У відповідь, листом №10-22-0.3-1782/2-23 від 07.06.2023 Головне управління Держгеокадастру у Хмельницькій області надіслала прокуратурі завірену копію наказу ГУ Держгеокадастру у Хмельницькій області №22-1918-СГ від 03.04.2018 "Про передачу земельних ділянок державної власності у комунальну власність", а також Технічну документацію щодо інвентаризації земельних ділянок сільськогосподарського призначення державної власності (за межами населених пунктів) на території Славутського району Хмельницької області з урахуванням Перспективного плану формування території Крупецької об`єднаної територіальної громади, затвердженого розпорядженням КМУ від 08.09.2015 №924-р.

Листами від 15.12.2023 №54-11266вих23 та №54-11265вих23 виконувач обов`язків керівника Шепетівської окружної прокуратури повідомив Державну екологічну інспекцію у Хмельницькій області та Департамент природних ресурсів та екології Хмельницької обласної військової адміністрації про встановлення підстав та намір здійснювати представництво інтересів держави в суді.

Перший заступник керівника Шепетівської окружної прокуратури вважає, що ефективне поновлення порушеного права можливе шляхом скасування судом державної реєстрації земельної ділянки у Державному земельному кадастрі та Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно із цільовим призначенням, яке не відповідає цільовому призначенню територій та об`єктів природно-заповідного фонду, що стало підставою для звернення до суду із відповідним позовом.

Аналізуючи подані докази, оцінюючи їх у сукупності, судом береться до уваги таке.

Предметом позову у даній справі є вимога Першого заступника керівника Шепетівської окружної прокуратури м. Шепетівка в інтересах держави в особі органів, уповноважених державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області, та Департаменту природних ресурсів та екології Хмельницької обласної військової адміністрації м. Хмельницький до Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області м. Хмельницький та до Крупецької сільської ради с. Крупець Шепетівського району Хмельницької області про визнання недійсним наказу ГУ Держгеокадастру у Хмельницькій області №22-1918-СГ від 03.04.2018; скасування у Державному земельному кадастрі державної реєстрації земельної ділянки з кадастровим номером :03:016:0004 площею 15,1812га, яка розташована на території Крупецької ОТГ Шепетівського району Хмельницької області; скасування у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єктів нерухомого майна державної реєстрації земельної ділянки з кадастровим номером :03:016:0004 площею 15,1812га, яка розташована на території Крупецької ОТГ Шепетівського району Хмельницької області

В обгрунтування позовних вимог прокурор зазначає про те, що, з огляду на цінність земель природно-заповідного фонду, з урахуванням вимог Конституції України, Земельного кодексу України, Закону України "Про природно-заповідний фонд України", ефективне поновлення порушеного права можливе шляхом скасування судом державної реєстрації земельної ділянки у Державному земельному кадастрі та Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно із цільовим призначенням, яке не відповідає цільовому призначенню територій та об`єктів природно-заповідного фонду.

Відповідно до частини 3 статті 23 Закону України "Про прокуратуру" прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює компетентний орган; 2) у разі відсутності такого органу.

Бездіяльність компетентного органу (нездійснення захисту інтересів держави) означає, що компетентний орган знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, мав повноваження для захисту, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.

Прокурор, звертаючись до суду з позовом, повинен обґрунтувати та довести бездіяльність компетентного органу.

Звертаючись до компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення (Правові висновки Великої Палати Верховного Суду у постанові від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18).

Відповідно до п.2 розділу II Положення Державна екологічна інспекція у Хмельницькій області здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням територіальними органами центральних органів виконавчої влади, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності і господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами - нерезидентами вимог законодавства: про екологічну та радіаційну безпеку; про охорону земель, надр, у тому числі щодо додержання режиму використання земель природно-заповідного та іншого природоохоронного призначення, а також територій, що підлягають особливій охороні, тощо.

Згідно з пунктами 6, 10 розділу II Положення Державна екологічна інспекція у Хмельницькій області наділена повноваженнями звертатися до суду з-позовами і виступати позивачем та відповідачем у судах.

Відповідно до п.4 Положення про Департамент природних ресурсів та екології Хмельницької обласної державної адміністрації, затвердженого розпорядженням Голови обласної державної адміністрації від 01.07.2021 №597/2021-р, Департамент відповідно до покладених на нього завдань, здійснює управління та регулювання у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення та оборони і | природних ресурсів, організації, охорони і використання територій та об`єктів природно-заповідного фонду України, формування, збереження та використання екологічної мережі.

За змістом п.15 Положення Департамент є юридичною особою публічного права, має самостійний баланс, рахунки в органах Державного казначейства України, печатку із зображенням Державного Герба України зі своїм найменуванням, власні бланки, а також у межах своєї компетенції, як юридичну особу, наділено цивільною правоздатністю і дієздатністю та може бути позивачем і відповідачем у суді.

Листами, які знаходяться в матеріалах справи, Перший заступник керівника Шепетівської окружної прокуратури звертався до позивачів у даній справі з проханням надати необхідну письмову інформацію, необхідні документи, а також повідомити про вжитті заходи щодо усунення порушень законодавства та чи будуть вживатись такі заходи у майбутньому.

Крім цього, листами від 15.12.2023 №54-11266вих23 та №54-11265вих23 виконувач обов`язків керівника Шепетівської окружної прокуратури повідомив Державну екологічну інспекцію у Хмельницькій області та Департамент природних ресурсів та екології Хмельницької обласної військової адміністрації про встановлення підстав та намір здійснювати представництво інтересів держави в суді.

За таких обставин суд дійшов висновку щодо дотримання прокурором порядку, передбаченого статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", для звернення до суду з відповідним позовом та наявності законних підстав для представництва прокурором інтересів держави в особі органів, уповноважених державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області, та Департаменту природних ресурсів та екології Хмельницької обласної військової адміністрації м. Хмельницький.

При цьому, Державною екологічною інспекцією у Хмельницькій області та Департаментом природних ресурсів та екології Хмельницької обласної військової адміністрації м. Хмельницький протягом розумного строку не були вжиті жодні заходи для усунення порушення інтересів держави, зокрема, самостійно не звернулись до суду з позовом в інтересах держави, що є достатнім аргументом для підтвердження їх бездіяльності та достатньою підставою для звернення прокурора до суду із позовом в інтересах держави.

У питаннях дотримання прокурором приписів ст.23 Закону "Про прокуратуру" суд виходить з того, що критерій "розумності" строку має визначатися з урахуванням великого кола чинників і не може бути оцінений виключно темпорально. Обчислення розумного строку для реагування відповідного органу повинно враховувати не лише останні повідомлення прокурора про звернення до суду, а й попередні листування щодо виявленого порушення.

Аналогічну правову позицію викладено у постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 18.06.2021 у справі №927/491/19.

Зважаючи на викладене та з огляду на те, що прокурор у позовній заяві навів підставу для представництва інтересів держави, обґрунтував, у чому полягає порушення цих інтересів, та визначив органів, уповноважених державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, суд дійшов висновку, що прокурор підтвердив підстави для представництва інтересів держави у цій справі та обґрунтовано звернувся до суду в інтересах держави в особі органів, уповноважених державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області та Департаменту природних ресурсів та екології Хмельницької обласної військової адміністрації м. Хмельницький.

Відтак, суд дійшов висновку про наявність законних підстав для представництва прокурором інтересів держави у даній справі.

Щодо позовних вимог Першого заступника керівника Шепетівської окружної прокуратури про визнання недійсним наказу ГУ Держгеокадастру у Хмельницькій області №22-1918-СГ від 03.04.2018 судом враховується наступне.

Положення статей 13, 14 Конституції України визначають, що земля є об`єктом права власності Українського народу, від імені якого права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією. Земля є основним національним багатством, що знаходиться під особливою охороною держави.

Згідно зі ст. 43 Земельного кодексу України землі природно-заповідного фонду - це ділянки суші і водного простору з природними комплексами та об`єктами, що мають особливу природоохоронну, екологічну, наукову, естетичну, рекреаційну та іншу цінність, яким відповідно до закону надано статус територій та об`єктів природно-заповідного фонду. Землі природно-заповідного фонду - це ділянки суші і водного простору з природними комплексами та об`єктами, що мають особливу природоохоронну, екологічну, наукову, естетичну, рекреаційну та іншу цінність, яким відповідно до закону надано статус територій та об`єктів природно-заповідного фонду.

Преамбулою Закону України "Про природно-заповідний фонд України" визначено правові основи організації, охорони, ефективного використання природно-заповідного фонду України, відтворення його природних комплексів та об`єктів.

За преамбулою Закону України "Про природно-заповідний фонд України" природно-заповідний фонд становлять ділянки суші і водного простору, природні комплекси та об`єкти яких мають особливу природоохоронну, наукову, естетичну, рекреаційну та іншу цінність і виділені з метою збереження природної різноманітності ландшафтів, генофонду тваринного і рослинного світу, підтримання загального екологічного балансу та забезпечення фонового моніторингу навколишнього природного середовища. У зв`язку з цим законодавством України природно-заповідний фонд охороняється як національне надбання, щодо якого встановлюється особливий режим охорони, відтворення і використання. Україна розглядає цей фонд як складову частину світової системи природних територій та об`єктів, що перебувають під особливою охороною.

Згідно зі ст. 5 Закону України "Про природно-заповідний фонд України" завдання, науковий профіль, характер функціонування і режим територій та об`єктів природно-заповідного фонду визначаються у положеннях про них, які розробляються відповідно до цього Закону, і затверджуються: Центральним органом виконавчої влади в галузі охорони навколишнього природного середовища - щодо територій та об`єктів природно-заповідного фонду загальнодержавного значення; органами центрального органу виконавчої влади в галузі охорони навколишнього природного середовища на місцях, органом виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань охорони навколишнього природного середовища - щодо територій та об`єктів природно-заповідного фонду місцевого значення. Природні заповідники, біосферні заповідники, національні природні парки, ботанічні сади, дендрологічні парки, зоологічні парки загальнодержавного значення, а також регіональні ландшафтні парки є юридичними особами. Ботанічні сади, дендрологічні парки, зоологічні парки місцевого значення та парки-пам`ятки садово-паркового мистецтва відповідно до законодавства України можуть бути визнані юридичними особами.

Відповідно до ст. 6 Закону України "Про природно-заповідний фонд України" території та об`єкти, що мають особливу екологічну, наукову, естетичну, господарську, а також історико-культурну цінність, підлягають комплексній охороні, порядок здійснення якої визначається положенням щодо кожної з таких територій чи об`єктів, яке відповідно до цього Закону та законодавства України про охорону пам`яток історії та культури затверджується центральним органом виконавчої влади в галузі охорони навколишнього природного середовища та центральним органом виконавчої влади в галузі культури.

Статтею 7 Закону України "Про природно-заповідний фонд України" встановлено, що землі природно-заповідного фонду - це ділянки суші і водного простору з природними комплексами та об`єктами, що мають особливу природоохоронну, екологічну, наукову, естетичну, рекреаційну та іншу цінність, яким відповідно до закону надано статус територій та об`єктів природно-заповідного фонду. Землі природно-заповідного фонду України, а також землі територій та об`єктів, що мають особливу екологічну, наукову, естетичну, господарську цінність і є відповідно до статті 6 цього Закону об`єктами комплексної охорони, належать до земель природно-заповідного фонду та іншого природоохоронного або історико-культурного призначення. На землях природно-заповідного фонду та іншого природоохоронного або історико-культурного призначення забороняється будь-яка діяльність, яка негативно впливає або може негативно впливати на стан природних та історико-культурних комплексів та об`єктів чи перешкоджає їх використанню за цільовим призначенням. Межі територій та об`єктів природно-заповідного фонду встановлюються в натурі відповідно до законодавства. До встановлення меж територій та об`єктів природно-заповідного фонду в натурі їх межі визначаються відповідно до проектів створення територій та об`єктів природно-заповідного фонду. На використання земельної ділянки або її частини в межах природно-заповідного фонду може бути встановлено обмеження (обтяження) в обсязі, передбаченому законом або договором. Обмеження (обтяження) підлягає державній реєстрації і діє протягом строку, встановленого законом або договором.

У відповідності до ст. 9 Закону України "Про природно-заповідний фонд України" території та об`єкти природно-заповідного фонду з додержанням вимог, встановлених цим Законом та іншими актами законодавства України, можуть використовуватися: у природоохоронних цілях; у науково-дослідних цілях; в оздоровчих та інших рекреаційних цілях; в освітньо-виховних цілях; для потреб моніторингу навколишнього природного середовища. Встановлені частиною першою цієї статті основні види використання, а також заготівля деревини, лікарських та інших цінних рослин, їх плодів, сіна, випасання худоби, мисливство, рибальство та інші види використання можуть здійснюватися лише за умови, що така діяльність не суперечить цільовому призначенню територій та об`єктів природно-заповідного фонду, встановленим вимогам щодо охорони, відтворення та використання їх природних комплексів та окремих об`єктів.

Статтею 14 Закону України "Про природно-заповідний фонд України" визначено, що режим територій та об`єктів природно-заповідного фонду - це сукупність науково-обґрунтованих екологічних вимог, норм і правил, які визначають правовий статус, призначення цих територій та об`єктів, характер допустимої діяльності в них, порядок охорони, використання і відтворення їх природних комплексів. Режим територій та об`єктів природно-заповідного фонду визначається відповідно до цього Закону з урахуванням їх класифікації та цільового призначення. З метою визначення та обґрунтування заходів щодо провадження відповідно до законодавства та вимог міжнародних договорів природоохоронної, науково-дослідної, рекреаційної, господарської діяльності, охорони, відтворення та використання природних комплексів та об`єктів, які передбачається здійснити протягом п`яти років, а також стратегії розвитку об`єкта природно-заповідного фонду на десять років розробляється проект організації території об`єкта природно-заповідного фонду.

За вимогами ст. 25 Закону України "Про природно-заповідний фонд України" заказниками оголошуються природні території (акваторії) з метою збереження і відтворення природних комплексів чи їх окремих компонентів. Оголошення заказників провадиться без вилучення земельних ділянок, водних та інших природних об`єктів у їх власників або користувачів.

Згідно зі ст. 26 Закону України "Про природно-заповідний фонд України" на території заказника обмежується або забороняється мисливство та діяльність, що суперечить цілям і завданням, передбаченим положенням про заказник. Господарська, наукова та інша діяльність, що не суперечить цілям і завданням заказника, проводиться з додержанням загальних вимог охорони навколишнього природного середовища. Власники або користувачі земельних ділянок, водних та інших природних об`єктів, оголошених заказником, беруть на себе зобов`язання щодо забезпечення режиму їх охорони та збереження.

Статтею 39 Закону України "Про природно-заповідний фонд України" визначено, що для забезпечення необхідного режиму охорони природних комплексів та об`єктів природних заповідників, запобігання негативному впливу господарської діяльності на прилеглих до них територіях установлюються охоронні зони. В разі необхідності охоронні зони можуть установлюватися на територіях, прилеглих до окремих ділянок національних природних парків, регіональних ландшафтних парків, а також навколо заказників, пам`яток природи, заповідних урочищ, ботанічних садів, дендрологічних парків, зоологічних парків та парків-пам`яток садово-паркового мистецтва. Розміри охоронних зон визначаються відповідно до їх цільового призначення на основі спеціальних обстежень ландшафтів та господарської діяльності на прилеглих територіях.

Відповідно до ст. 62 Закону України "Про природно-заповідний фонд України" державний контроль за додержанням режиму територій та об`єктів природно-заповідного фонду здійснюється центральним органом виконавчої влади в галузі охорони навколишнього природного середовища, його органами на місцях, а на території Автономної Республіки Крим - органом виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань охорони навколишнього природного середовища, посадовими особами служби державної охорони природно-заповідного фонду України та іншими спеціально уповноваженими державними органами. Порядок здійснення державного контролю за додержанням режиму територій та об`єктів природно-заповідного фонду визначається Кабінетом Міністрів України.

За змістом ч.3 ст.53 Закону України "Про природно заповідний фонд" (в редакції станом на 21.03.2002р. - дата прийняття рішення Хмельницької обласної ради про створення гідрологічного заказника "Княже озеро") рішення про організацію чи оголошення територій та об`єктів природно-заповідного фонду місцевого значення та встановлення охоронних зон територій та об`єктів природно-заповідного фонду приймається обласними, Київською та Севастопольською міськими радами.

Частиною 5 ст.53 Закону України "Про природно заповідний фонд" (в редакції станом на 17.04.2002р.) визначено, що заказники, пам`ятки природи, заповідні урочища, парки-пам`ятки садово-паркового мистецтва й інші території та об`єкти природно-заповідного фонду, які створюються без вилучення земельних ділянок, що вони займають, передаються під охорону підприємствам, установам, організаціям і громадянам органами центрального органу виконавчої влади в галузі охорони навколишнього природного середовища з оформленням охоронного зобов`язання.

Як стверджується матеріалами справи, 17.04.2002року Державним управлінням екології та природних ресурсів у Хмельницькій області оформлено Охоронні зобов`язання №488, якими передано під охорону землекористувачу - Полянській сільській раді заповідний об`єкт гідрологічний заказник місцевого значення Княже озеро площею 41,0га, створений рішенням 22 сесії обласної ради від 21.03.2002 з метою збереження мальовничої ділянки в притерасній заплаві р. Горинь з типовою лучною та болотною рослинністю. Аналогічним охоронним зобов`язанням передано під охорону землекористувачу - Крупецькій сільській раді заповідний об`єкт гідрологічний заказник місцевого значення Княже озеро площею 34,8га, створений рішенням 22 сесії обласної ради від 21.03.2000 з метою збереження мальовничої ділянки в притерасній заплаві р. Горинь з типовою лучною та болотною рослинністю.

За змістом означених охоронних зобов`язань на заповідній території забороняється проведення господарської діяльності, яка може спричинити шкоду заповідному об`єкту та порушити екологічну рівновагу, знищення та пошкодження дерев, чагарників та трав`янистої рослинності.

Суд зауважує, що згідно з частиною 5 статті 53 Закону України "Про природно-заповідний фонд України" оформлення центральним органом в галузі охорони навколишнього природного середовища охоронного зобов`язання підтверджує статус відповідних територій як належних до природно-заповідного фонду. Аналогічна правова позиція викладена у п.43 Постанови Верховного Суду у справі 910/11164/16 від 13.08.2019р.

Аналіз змісту вказаного документу підтверджує, що Державне управління екології та природних ресурсів у Хмельницькій області передало під охорону землекористувачам заповідний об`єкт гідрологічний заказник місцевого значення Княже озеро площею 34,8га - Крупецькій сільській раді та 41га - Полянській сільській раді без вилучення у землекористувачів.

Відповідно до частини 1 статті 150 Земельного кодексу України (в редакції станом на 03.04.2018р. - дата прийняття спірного наказу №22-1918-СГ) до особливо цінних земель відносяться, зокрема, землі природно-заповідного фонду.

Згідно з частиною 1 статті 19 ЗК України землі України за основним цільовим призначенням поділяються на такі категорії: а) землі сільськогосподарського призначення; б) землі житлової та громадської забудови; в) землі природно-заповідного та іншого природоохоронного призначення; г) землі оздоровчого призначення; ґ) землі рекреаційного призначення; д) землі історико-культурного призначення; е) землі лісогосподарського призначення; є) землі водного фонду; ж) землі промисловості, транспорту, зв`язку, енергетики, оборони та іншого призначення.

Відповідно до ч.6 ст.20 Земельного кодексу України (в редакції станом на 03.04.2018р. - дата прийняття спірного наказу №22-1918-СГ) зміна цільового призначення особливо цінних земель допускається лише для розміщення на них об`єктів загальнодержавного значення, доріг, ліній електропередачі та зв`язку, трубопроводів, осушувальних і зрошувальних каналів, геодезичних пунктів, житла, об`єктів соціально-культурного призначення, об`єктів, пов`язаних з видобуванням корисних копалин, нафтових і газових свердловин та виробничих споруд, пов`язаних з їх експлуатацією, а також у разі відчуження земельних ділянок для суспільних потреб чи з мотивів суспільної необхідності, віднесення земель, зазначених у пунктах "а" і "б" частини першої статті 150 цього Кодексу, до земель природно-заповідного фонду та іншого природоохоронного призначення, земель історико-культурного призначення. Віднесення особливо цінних земель державної чи комунальної власності, визначених у пунктах "а" і "б" частини першої статті 150 цього Кодексу, до земель інших категорій здійснюється за погодженням з Верховною Радою України. Погодження матеріалів місця розташування об`єкта, що передбачається розмістити на земельній ділянці особливо цінних земель державної чи комунальної власності із зміною її цільового призначення, здійснюється за погодженням з Верховною Радою України в порядку, визначеному статтею 151 цього Кодексу.

Частиною 7 означеної норми визначено, що зміна цільового призначення земельних ділянок природно-заповідного та іншого природоохоронного призначення, історико-культурного, лісогосподарського призначення, що перебувають у державній чи комунальній власності, здійснюється за погодженням з Кабінетом Міністрів України.

Матеріали справи не містять доказів зміни цільового призначення земельної ділянки кадастровий номер :03:016:0004, площею 15,1812га (16.00 землі запасу) у порядку визначеному ч.6, ч.7 ст.20 Земельного кодексу України. Натомість як стверджується оспорюваним наказом №22-1918-СГ від 03.04.2018р. земельна ділянка кадастровий номер :03:016:0004, площею 15,1812га (16.00 землі запасу) визначається, як земельна ділянка сільськогосподарського призначення державної форми власності.

Окремо суд звертає увагу на те, що матеріали справи містять технічну документацію 2009року зі схемою розташування земельної ділянки гідрологічного заказника Княже озеро та актом встановлення (відновлення) в натурі на місцевості меж земельної ділянки Гідрологічний заказник місцевого значення "Княже озеро" від 17.11.2009р., які містять погодження начальника управління Держкомзему у Славутському районі Чубок П.К.

Згідно ст.54 Закону України "Про природно-заповідний фонд України" зміна меж, категорії та скасування статусу територій та об`єктів природно-заповідного фонду проводиться відповідно до статей 51-53 цього Закону за погодженням з центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері охорони навколишнього природного середовища, на підставі відповідного експертного висновку.

Доказів в підтвердження зміни меж, категорії чи скасування статусу територій та об`єктів природно-заповідного фонду - гідрологічного заказника Княже озеро до матеріалів справи не надано та про їх існування не зазначено.

Місцезнаходження земельної ділянки кадастровий номер :03:016:0004, площею 15,1812га в межах гідрологічного заказника місцевого значення "Княже озеро" з площею заступу 14,8889га підтверджується наявним в матеріалах справи викопіюванням місця розташування земельної ділянки, наданого ФОП Бережним Д.М. (сертифікованим інженером-землевпорядником).

Зважаючи на наведене, встановлені під час розгляду справи обставини, суд доходить висновку, що формування земельної ділянки кадастровий номер :03:016:0004, площею 15,1812га (16.00 землі запасу) з цільовим призначенням - сільськогосподарське призначення, проведено з порушенням порядку, визначеним Земельним кодексом та без врахування статусу відповідних територій як належних до природно-заповідного фонду, з огляду на що наказ Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області №22-1918-СГ від 03.04.2018 "Про передачу земельних ділянок державної власності у комунальну власність" в частині передачі Крупецькій сільській раді земельної ділянки сільськогосподарського призначення з кадастровим номером :03:016:0004 підлягає визнанню недійсним.

Щодо позовних вимог про скасування державної реєстрації земельної ділянки кадастровий номер :03:016:0004 в Державному земельному кадастрі, судом враховується, що відповідно до ч.1 ст. 79 ЗК України земельна ділянка - це частина земної поверхні з установленими межами, певним місцем розташування, з визначеними щодо неї правами.

За змістом ч. 1 ст. 79-1 ЗК України (у редакції на час прийняття спірного наказу - 03.04.2018) формування земельної ділянки полягає у визначенні земельної ділянки як об`єкта цивільних прав. Формування земельної ділянки передбачає визначення її площі, меж та внесення інформації про неї до Державного земельного кадастру.

Частиною 2 ст. 79-1 ЗК України визначено, що формування земельних ділянок здійснюється: у порядку відведення земельних ділянок із земель державної та комунальної власності; шляхом поділу чи об`єднання раніше сформованих земельних ділянок; шляхом визначення меж земельних ділянок державної чи комунальної власності за проектами землеустрою щодо впорядкування територій населених пунктів, проектами землеустрою щодо впорядкування території для містобудівних потреб, проектами землеустрою щодо приватизації земель державних і комунальних сільськогосподарських підприємств, установ та організацій; шляхом інвентаризації земель державної чи комунальної власності у випадках, передбачених законом; за проектами землеустрою щодо організації території земельних часток (паїв).

Сформовані земельні ділянки підлягають державній реєстрації у Державному земельному кадастрі. Земельна ділянка вважається сформованою з моменту присвоєння їй кадастрового номера (ч.ч. 3, 4 ст. 79-1 ЗК України).

Згідно з ч.ч. 6, 7 ст. 79-1 ЗК України формування земельних ділянок шляхом поділу та об`єднання раніше сформованих земельних ділянок, які перебувають у власності або користуванні, без зміни їх цільового призначення здійснюються за технічною документацією із землеустрою щодо поділу та об`єднання земельних ділянок. Винесення в натуру (на місцевість) меж сформованої земельної ділянки до її державної реєстрації здійснюється за документацією із землеустрою, яка стала підставою для її формування.

Земельна ділянка може бути об`єктом цивільних прав виключно з моменту її формування (крім випадків суборенди, сервітуту щодо частин земельних ділянок) та державної реєстрації права власності на неї. Державна реєстрація речових прав на земельні ділянки здійснюється після державної реєстрації земельних ділянок у Державному земельному кадастрі (ч.ч. 9, 10 ст. 79-1 ЗК України).

При цьому ст. 79-1 ЗК України на час виникнення спірних правовідносин не містила норм щодо скасування державної реєстрації земельної ділянки. Лише Законом № 340-ІХ від 05.12.2019 "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо протидії рейдерству" було доповнено ст. 79-1 ЗК України частиною 13, якою визначено, що земельна ділянка припиняє існування як об`єкт цивільних прав, а її державна реєстрація скасовується в разі: поділу або об`єднання земельних ділянок; скасування державної реєстрації земельної ділянки на підставі судового рішення внаслідок визнання незаконною такої державної реєстрації; якщо речове право на земельну ділянку, зареєстровану в Державному земельному кадастрі відповідно до Закону України "Про Державний земельний кадастр", не було зареєстровано протягом року з вини заявника. Ухвалення судом рішення про скасування державної реєстрації земельної ділянки допускається виключно з одночасним припиненням таким рішенням усіх речових прав, їх обтяжень, зареєстрованих щодо такої земельної ділянки (за наявності таких прав, обтяжень).

Правові, економічні та організаційні основи діяльності у сфері Державного земельного кадастру визначено Законом України "Про Державний земельний кадастр".

У ст. 1 вищевказаного Закону визначено, що державна реєстрація земельної ділянки - внесення до Державного земельного кадастру передбачених цим Законом відомостей про формування земельної ділянки та присвоєння їй кадастрового номера.

За змістом ч. 1 ст. 24, ч. 4 ст. 25 вищевказаного Закону державна реєстрація земельної ділянки здійснюється при її формуванні шляхом відкриття Поземельної книги на таку ділянку. Поземельна книга закривається у разі скасування державної реєстрації земельної ділянки.

У ч. 10 ст. 24 Закону України "Про Державний земельний кадастр" із змінами, внесеними Законом №340-ІХ від 05.12.2019 "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо протидії рейдерству" визначено, що державна реєстрація земельної ділянки скасовується Державним кадастровим реєстратором, який здійснює таку реєстрацію, у разі: поділу чи об`єднання земельних ділянок; якщо протягом одного року з дня здійснення державної реєстрації земельної ділянки речове право на неї не зареєстровано з вини заявника; ухвалення судом рішення про скасування державної реєстрації земельної ділянки.

Ухвалення судом рішення про скасування державної реєстрації земельної ділянки допускається виключно з одночасним припиненням таким рішенням усіх речових прав, їх обтяжень, зареєстрованих щодо земельної ділянки (за наявності таких прав, обтяжень). Ухвалення судом рішення про визнання нечинним рішення органу виконавчої влади, органу місцевого самоврядування про надання дозволу на розроблення документації із землеустрою, за якою була сформована земельна ділянка, щодо якої виникли речові права, а також про скасування державної реєстрації такої земельної ділянки, що допускається за умови визнання нечинним рішення про затвердження такої документації (за його наявності) та припинення таких прав (за їх наявності).

За таких обставин, суд дійшов висновку, що державна реєстрація земельної ділянки з кадастровим номером :03:016:0004, площею 15,1812га, цільове призначення - землі сільськогосподарського призначення, вид використання земельної ділянки - землі запасу, яка розташована на території Крупецької ОТГ Шепетівського району є незаконною та підлягає скасуванню в судовому порядку.

Також суд зазначає, що відповідно до інформації Державного земельного кадастру про право власності та речові права на земельну ділянку від 02.04.2018р., інформаційних довідок з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна №334069894, земельна ділянка з кадастровим номером :03:016:0004, площею 15,1812га, яка розташована на території Крупецької ОТГ Шепетівського району із цільовим призначенням: землі запасу, зареєстрована на праві власності за Крупецькою сільською радою.

Згідно з абз. 5 ч. 13 ст. 79-1 ЗК України у чинній редакції та абз. 5 ч. 10 ст. 24 Закону України "Про Державний земельний кадастр" ухвалення судом рішення про скасування державної реєстрації земельної ділянки допускається виключно з одночасним припиненням таким рішенням усіх речових прав, їх обтяжень, зареєстрованих щодо земельної ділянки (за наявності таких прав, обтяжень).

Отже, обраний прокурором спосіб захисту його порушених прав шляхом скасування державної реєстрації речових прав на спірну земельну ділянку узгоджується зі змістом вищевказаних норм.

При цьому враховується, що спір про скасування державної реєстрації прав за іншою, ніж позивачі, особою є спором, пов`язаним із порушенням прав позивача іншою особою, за якою зареєстроване речове право на це майно. Належним відповідачем у такій справі є особа, щодо якої здійснено запис у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно (подібна правова позиція викладена в постанові Великої Палати Верховного Суду від 04.09.2018 у справі №823/2042/16).

За таких обставин оскільки спірна земельна ділянка зареєстрована на праві власності за Крупецькою сільською радою, то позивач правомірно визначив відповідачем вказану особу. Тому з огляду на задоволення позовних вимог про скасування державної реєстрації земельних ділянок, позивач обґрунтовано заявив вимоги про скасування речових прав на вказані ділянки, які є похідними.

Щодо поданої відповідачем 1 заяви про застосування строку позовної давності суд зазначає, що відповідно до ст. 256 ЦК України позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу.

Статтею 257 ЦК України встановлено загальний строк позовної давності тривалістю у три роки.

Згідно із ст. 261 ЦК України перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатись про порушення свого права або про особу, яка його порушила. Винятки з правил, встановлених частинами першою та другою цієї статті, можуть бути встановлені законом.

Відповідно до ч.ч. 3, 4 ст. 267 ЦК України позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення ним рішення. Сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові.

Суд зазначає, що Законом України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)" № 540-IX від 30.03.2020 розділ "Прикінцеві та перехідні положення" Цивільного кодексу України доповнено пунктом 12, відповідно до якого під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 257, 258, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину.

В подальшому Законом України "Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період дії воєнного стану" № 2120-IX від 15.03.2022) розділ "Прикінцеві та перехідні положення" Цивільного кодексу України було доповнено п. 19, в якому передбачено, що у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану строки, визначені статтями 257-259, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк його дії.

На момент звернення позивача до суду (28.12.2023) пункт 19 розділу "Прикінцеві та перехідні положення" ЦК України діяв у вищевикладеній редакції.

Постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 № 211 "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" було установлено з 12 березня до 3 квітня 2020 року на усій території України карантин.

В подальшому відповідно до постанов Кабінету Міністрів України від 25.03.2020 № 239, від 22.04.2020 № 291, від 04.05.2020 № 343, від 20.05.2020 № 392, від 17.06.2020 № 500, від 22.07.2020 № 641, від 26.08.2020 № 760, від 13.10.2020 № 956, від 09.12.2020 № 1236, від 17.02.2021 № 104, від 21.04.2021 № 405, від 16.06.2021 № 611, від 11.08.2021 № 855, від 22.09.2021 № 981, від 15.12.2021 № 1336, від 23.02.2022 №229, від 27.05.2022 № 630, від 19.08.2022 № 928, від 23.12.2022 № 1423 та від 25.04.2023 № 383 було продовжено дію карантину на території України до 30 червня 2023 року.

Також відповідно до Указу Президента України №64/2022 від 24.02.2022 у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, в Україні було введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 строком на 30 діб, який неодноразово продовжувався указами Президента України від 14.03.2022 №133/2022, від 18.04.2022 № 259/2022, від 17.05.2022 № 341/2022, від 12.08.2022 № 573/2022, №757/2022 від 07.11.2022, №58/2023 від 06.02.2023, №254/2023 від 01.05.2023, № 451/2023 від 26.07.2023, № 734/2023 від 06.11.2023.

Згідно з указом Президента України "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" від 05.02.2024 № 49/2024, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 14 лютого 2024 року строком на 90 діб.

Як стверджується з матеріалів справи, земельна ділянка з кадастровим номером :03:016:0004, площею 15,1812га, були передана у комунальну власність на підставі наказу Головного управління Держгеодкадастру у Хмельницькій області від 03.04.2018р. №22-1918-СГ.

Таким чином, відповідно до п.п. 12, 19 розділу "Прикінцеві та перехідні положення" ЦК України строк позовної давності за вимогами про скасування державної реєстрації вищевказаних ділянок та речових прав на них, який станом на дату набрання чинності змінами до ЦК України не був пропущений, продовжився на строк дії карантину та воєнного стану в Україні.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що позивач звернувся до суду із даним позовом в межах встановленого законом строку позовної давності.

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів (ч. 1 ст. 86 ГПК України).

Відповідно до ст. 73 ГПК доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом (ч. 3 ст. 13, ст.74 ГПК України).

Приймаючи до уваги наведені вище положення закону, враховуючи встановлені судом факти та зміст позовних вимог, суд вважає за необхідне позовні вимоги задовольнити в повному обсязі.

Згідно зі ст. 129 ГПК України, у зв`язку із задоволенням позову, витрати зі сплати судового збору за вимогами про визнання недійсним наказу (2684 грн) покладаються на відповідача 1, за вимогою про скасування в Державному земельному кадастрі державну реєстрацію земельної ділянки та вимогою про скасування Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно земельної ділянки - на відповідача 2 (в розмірі 5368 грн).

Керуючись ст. ст. 2, 12, 20, 24, 73, 74, 75, 129, 232, 237, 238, 240, 241, 327 Господарського процесуального кодексу України, суд -

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити.

Визнати недійсним наказ Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області №22-1918-СГ від 03.04.2018 "Про передачу земельних ділянок державної власності у комунальну власність" в частині передачі Крупецькій сільській раді земельної ділянки сільськогосподарського призначення з кадастровим номером :03:016:0004.

Скасувати в Державному земельному кадастрі державну реєстрацію земельної ділянки з кадастровим номером :03:016:0004 площею 15,1812га, яка розташована на території Крупецької ОТГ Шепетівського району Хмельницької області.

Скасувати у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державному реєстрі Іпотек, Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єктів нерухомого майна державну реєстрацію земельної ділянки з кадастровим номером :03:016:0004 площею 15,1812га, яка розташована на території Крупецької ОТГ Шепетівського району Хмельницької області.

Стягнути з Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області (м. Хмельницький, вул. Інститутська, 4/1, ) на користь Хмельницької обласної прокуратури (м. Хмельницький, провулок Військоматський, 3, ) 2684,00грн (дві тисячі шістсот вісімдесят чотири гривні копійок) витрат по оплаті судового збору.

Видати наказ.

Стягнути Крупецької сільської ради (с. Крупець, буд. 106, Шепетівського району Хмельницької області, ) на користь Хмельницької обласної прокуратури (м. Хмельницький, провулок Військоматський, 3, ) 5368,00грн (п`ять тисяч триста шістдесят вісім гривень 00 копійок) витрат по оплаті судового збору.

Видати наказ.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів до Північно-західного апеляційного господарського суду. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складено та підписано 12.03.2024.

Суддя В.О. Кочергіна

Виготовлено 7 примірників:

1-до справи (в паперовому),

2-Шепетівська окружна прокуратура ( на електронну пошту),

3- Хмельницька обласна прокуратура ( на електронну пошту),

4- позивачу 1 Державна екологічна інспекція у Хмельницькій області ( на електронну пошту),

5- позивачу 2 Департаменту природних ресурсів та екології Хмельницької обласної військової адміністрації м. Хмельницький ( на електронну пошту),

6-відповідачу 1 ГУ Держгеокадастру у Хмельницькій області ( на електронну пошту),

7- відповідачу 2 Крупецькій сільській раді ( на електронну пошту).