ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"08" лютого 2024 р. Справа№ 911/930/22

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Гончарова С.А.

суддів: Тищенко О.В.

Станіка С.Р.

за участю секретаря судового засідання Кузмінській О.Р.,

за участю представника (-ів) згідно протоколу судового засідання від 08.02.2023

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Обслуговуючого кооперативу "Житлово-будівельний кооператив "Діамант плюс"

на рішення Господарського суду міста Києва від 22.12.2022 (повний текст складено 16.01 2023)

у справі №911/930/22 (суддя Привалов А.І.)

за позовом Обслуговуючого кооперативу "Житлово-будівельний кооператив "Діамант плюс"

до Міністерства юстиції України

за участю третьої особи, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача - приватного нотаріуса Вишгородського районного нотаріального округу Київської області Теплюк Галини Михайлівни;

за участю третьої особи, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - Броварської міської ради Броварського району Київської області

про визнання протиправним та скасування наказу,

ВСТАНОВИВ:

Обслуговуючий кооператив "Житлово-будівельний кооператив "Діамант плюс" звернувся до Господарського суду Київської області з позовом до Міністерства юстиції України про визнання протиправним та скасування наказу Міністерства юстиції України від 23.04.2021 № 1500/5.

Рішенням Господарського суду міста Києва від 22.12.2022 у справі №911/930/22 відмовлено в задоволенні позовних вимог повністю.

Не погодившись із прийнятим рішенням, Обслуговуючий кооператив "Житлово-будівельний кооператив "Діамант плюс" звернулось до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить: скасувати рішення Господарського суду міста Києва від 22.12.2022 у справі №911/930/22 та ухвалити нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги позивача.

Підставою для скасування рішення суду скаржник зазначив, що у скарзі Броварської міської ради взагалі не було зазначено способу поновлення її порушених прав або законних інтересів, не було названо, яке саме право порушено, до скарги не було додано доказів порушення права Броварської міської ради. Копія скарги Броварської міської ради була надана для огляду суду, проте суд першої інстанції не дослідив належним чином зміст скарги, внаслідок чого помилково вказав, що скарга Броварської міської ради нібито є складеною правильно з дотриманням законодавчо визначених вимог.

Суд першої інстанції не звернув увагу на твердження апелянта про те, що номер телефону, за яким нібито повідомлявся апелянт невідомо звідки був отриманий, в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань відсутній офіційний номер телефону апелянта.

Суд першої інстанції вказав, що представник Обслуговуючий кооператив "Житлово-будівельний кооператив "Діамант плюс" 11.01.2021 року подав клопотання про ознайомлення з матеріалами скарги, а 12.01.2021 року ( в день розгляду скарги) письмові пояснення. Проте, представник Обслуговуючий кооператив "Житлово-будівельний кооператив "Діамант плюс" в другій половині дня 11.01.2021 року взагалі випадково самостійно дізнався про розгляд скарги, зважаючи на що швидко написав клопотання та поїхав на ознайомлення з матеріалами справи, які йому насправді не хотіли видавати, посилаючись на те, що закінчується робочий день. Письмові пояснення були написані швидкоруч, оскільки часу на підготовку власної правової позиції фактично не було.

Обґрунтовуючи апеляційну скаргу скаржник вказує, що ОК «ЖБК «Діамант плюс» і не повинно було доводити неможливість звернутися до Броварської міської ради, оскільки ні предмет, ні підстави позову жодним чином не стосувались питання неможливості звернення до Броварської міської ради з заявою про присвоєння адреси об`єкту нерухомого майна, але незважаючи на не, Суд першої інстанції чомусь вважає, що недоведення Апелянтом неможливості звернення до Броварської міської ради з заявою є однією з підстав для відмови у задоволенні позовних вимог. Апелянт в процесуальних документах по суті справи зазначав, що КНС не є самостійним об`єктом нерухомого майна, а є допоміжним приміщенням, покликаним обслуговувати баатоквартирні будинки, разом з якими вона і вводилася в експлуатацію.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 07.02.2023 апеляційну скаргу Обслуговуючого кооперативу "Житлово-будівельний кооператив "Діамант плюс" у справі №911/930/22 передано для розгляду колегії суддів у складі: головуючий суддя - Разіна Т.І., судді: Тарасенко К.В., Іоннікова І.А.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 07.02.2023 вирішено відкласти розгляд питання про відкриття чи відмову у відкритті апеляційного провадження, повернення без розгляду апеляційної скарги або залишення апеляційної скарги без руху за апеляційною скаргою до Північного апеляційного господарського суду матеріалів справи №911/930/22.

20.02.2023 до Північного апеляційного господарського суду надійшли матеріали справи №911/930/22.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 27.02.2023 задоволено клопотання Обслуговуючого кооперативу "Житлово-будівельний кооператив "Діамант плюс" та поновлено строк на апеляційне оскарження рішення Господарського суду міста Києва від 22.12.2022 у справі №911/930/22. Відкрито апеляційне провадження у справі №911/930/22. Розгляд апеляційної скарги Обслуговуючого кооперативу "Житлово-будівельний кооператив "Діамант плюс" на рішення Господарського суду міста Києва від 22.12.2022 у справі №911/930/22 призначено на 28.03.2023.

Головуючий суддя (суддя-доповідач) Разіна Т.І. з 24.03.2023 по 13.04.2023 перебувала на лікарняному.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 17.04.2023 призначено розгляд апеляційної скарги Обслуговуючого кооперативу "Житлово-будівельний кооператив "Діамант плюс" на рішення Господарського суду міста Києва від 22.12.2022 у справі №911/930/22 на 23.05.2023.

Суддя Тарасенко К.В., яка входила до складу колегії суддів і не є суддею-доповідачем, перебувала у відпустці з 08.05.2023 по 26.05.2023.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 30.05.2023 призначено розгляд апеляційної скарги Обслуговуючого кооперативу "Житлово-будівельний кооператив "Діамант плюс" на рішення Господарського суду міста Києва від 22.12.2022 у справі №911/930/22 на 20.06.2023.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 20.06.2023 відкладено розгляд апеляційної скарги Обслуговуючого кооперативу "Житлово-будівельний кооператив "Діамант плюс" на рішення Господарського суду міста Києва від 22.12.2022 у справі №911/930/22 до 08.08.2023.

У зв`язку із рішенням Вищої ради правосуддя від 18.07.2023 суддю Північного апеляційного господарського суду Разіну Т.І. звільнено у відставку.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 01.08.2023, для розгляду апеляційної скарги у даній справі визначено колегію суддів у складі: головуючий суддя - Гончаров С.А., судді Станік С.Р., Шаптала Є.Ю.

Суддя Станік С.Р. з 07.08.2023 по 08.08.2023 перебував у відпустці.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 09.08.2023 прийнято справу № 911/930/22 до провадження за апеляційною скаргою Обслуговуючого кооперативу "Житлово-будівельний кооператив "Діамант плюс" на рішення Господарського суду міста Києва від 22.12.2022 у складі колегії суддів: головуючий суддя - Гончаров С.А., судді Станік С.Р., Шаптала Є.Ю. Призначено до розгляду апеляційну скаргу Обслуговуючого кооперативу "Житлово-будівельний кооператив "Діамант плюс" на рішення Господарського суду міста Києва від 22.12.2022 у судовому засіданні 12.09.2023.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 12.09.2023 відкладено розгляд апеляційної скарги Обслуговуючого кооперативу "Житлово-будівельний кооператив "Діамант плюс" на рішення Господарського суду міста Києва від 22.12.2022 у справі №911/930/22 на 18.10.2023.

18.10.2023 розгляд справи не відбувся, у зв`язку з перебуванням головуючого судді Гончарова С.А. з 14.10.2023 по 24.10.2023 у відрядженні та у щорічній відпустці з 25.10.2023 по 10.11.2023.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 14.11.2023 призначено до розгляду в судовому засіданні справу №911/930/22 за апеляційною скаргою Обслуговуючого кооперативу "Житлово-будівельний кооператив "Діамант плюс" на рішення Господарського суду міста Києва від 22.12.2022 на 07.12.2023.

У зв`язку з перебуванням судді Шаптали Є.Ю., який входив до складу суду, у відпустці, відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 04.12.2023, для розгляду апеляційної скарги у даній справі визначено колегію суддів у складі: головуючий суддя - Гончаров С.А., судді Тищенко О.В., Станік С.Р.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 05.12.2023 прийнято справу № 911/930/22 до провадження за апеляційною скаргою Обслуговуючого кооперативу "Житлово-будівельний кооператив "Діамант плюс" на рішення Господарського суду міста Києва від 22.12.2022 у складі колегії суддів: головуючий суддя - Гончаров С.А., судді Тищенко О.В., Станік С.Р. та призначено до розгляду в судовому засіданні справу № 911/930/22 за апеляційною скаргою Обслуговуючого кооперативу "Житлово-будівельний кооператив "Діамант плюс" на рішення Господарського суду міста Києва від 22.12.2022 на раніше визначену дату 07.12.2023.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 07.12.2023 відкладено розгляд апеляційної скарги Обслуговуючого кооперативу "Житлово-будівельний кооператив "Діамант плюс" на рішення Господарського суду міста Києва від 22.12.2022 у справі №911/930/22 на 08.02.2024.

В судове засідання, що відбулось 08.02.2024 з`явились представники позивача, відповідача та третьої особи, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача та надали свої пояснення щодо суті спору. Третя особа, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача до суду не з`явились, своїх представників не направили про час, дату та місце судового засідання повідомлена належним чином.

Розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи, дослідивши докази, заслухавши пояснення представників сторін, проаналізувавши на підставі встановлених фактичних обставин справи правильність застосування судом першої інстанції норм законодавства, Північний апеляційний господарський суд встановив наступне.

Як вірно встановлено судом першої інстанції та підтверджується матеріалами справи, Броварська міська рада Київської області звернулася до Міністерства юстиції України зі скаргою від 01.07.2020 за №2-1/2395 на рішення від 14.05.2020 №52227624, прийняте приватним нотаріусом Вишгородського районного нотаріального округу Київської області Теплюк Г.М. (надалі за текстом - приватний нотаріус Теплюк Г.М.) щодо реєстрації права власності на громадський будинок, КНС (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 106), розташований за адресою: Київська область, місто Бровари, вулиця Київська, будинок 261-А/А (надалі за текстом - КНС).

23.04.2021 наказом Міністерства юстиції України № 1500/5 «Про задоволення скарги» задоволено скаргу Броварської міської ради Київської області від 01.07.2020 за № 2-1/2395 та скасовано рішення від 14.05.2020 № 52227624, прийняте приватним нотаріусом Вишгородського районного нотаріального округу Київської області Теплюк Галиною Михайлівною.

Підставою прийняття вказаного наказу став висновок колегії Міністерства юстиції України з розгляду скарг на рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єктів державної реєстрації, територіальних органів від 12.01.2021, наданого за результатами розгляду скарги Броварської міської ради Київської області від 01.07.2020 за № 2-1/2395, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 06.07.2020 за № 14151-26-20.

Позивач вважає наказ Міністерства юстиції України від 23.04.2021 за №1500/5 є протиправним, оскільки розгляд скарги Броварської міської ради Київської області від 01.07.2020 року №2-1/2395 відбувався за наявності численних порушень порядку розгляду скарг на рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єктів державної реєстрації, територіальних органів Міністерства юстиції, що передбачений ст. 37, 37-1 Законом України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень».

Окрім Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» Міністерством юстиції України (Колегією) було порушено норми Порядку розгляду скарг на рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єктів державної реєстрації, територіальних органів Міністерства юстиції (затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 25 грудня 2015 р. № 1128 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 24 грудня 2019 р. № 1150 - надалі за текстом - Порядок розгляду скарг).

При цьому, законодавством України про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень передбачено, що скаржником може бути лише особа, права чи інтереси якої були порушені оскаржуваним рішенням, дією або бездіяльністю.

Проте, Броварська міська рада Київської області у своїй скарзі від 01.07.2020 року №2-1/2395 жодним чином не вказує (не обґрунтовує), які ж її права чи інтереси порушуються оскаржуваною реєстраційною дією, не додає до скарги будь-яких належних доказів підтвердження порушення реєстраційною дією прав та/або законних інтересів Броварської міської ради, що свідчить про пряме порушення ч. 5 ст. 37 ЗУ «Про державну реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень».

Позивач звертає увагу суду, що згідно підп. 4 п. 9 Порядку розгляду скарг, під час розгляду скарги у сфері державної реєстрації Мін`юст чи відповідний територіальний орган встановлює наявність обставин, якими обґрунтовано скаргу, та інших обставин, які мають значення для її об`єктивного розгляду, зокрема шляхом перевірки відомостей, що містяться в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно чи Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань (далі - реєстри), у разі необхідності витребовує документи (інформацію) і вирішує, у тому числі, чи можливо поновити порушені права або законні інтереси скаржника іншим способом, ніж визначено ним у скарзі у сфері державної реєстрації.

У скарзі Броварської міської ради не було зазначено способу поновлення її порушених прав або законних інтересів, як і не названо саме порушене право; висновок Колегії за результатами розгляду скарги Броварської міської ради не міститься відомостей про можливість поновлення порушених прав га законних інтересів скаржника, що свідчить про недотримання Броварською міською радою та Міністерством юстиції України п. 9 Порядку розгляду скарг.

Водночас, позивач вважає, що оскарження Броварською міською радою Київської області рішення від 14.05.2020 за №52227624, прийнятого приватним нотаріусом Теплюк Г.М., щодо реєстрації права власності на громадський будинок, КНС, (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 106), розташованого за адресою: Київська область, місто Бровари, вулиця Київська, будинок 261-А/А навпаки спрямоване на завдання шкоду інтересам територіальної громади (які Броварська міська рада Київської області повинна захищати згідно Конституції України та інших нормативно-правових актів України) з огляду на наступне.

На підставі Сертифікату засвідчення відповідності та підтвердження готовності до експлуатації закінченого будівництвом об`єкта серія ІУ № 87 від 28 січня 2020 року, виданого Державною архітектурно-будівельною інспекцією України, було введено в експлуатацію «Будівництво багатоповерхового житлового комплексу по вул. Київській, 261 в м. Бровари, Київської області черга № 4 (житловий будинок № 8, житловий будинок № 9 та Каналізаційну насосну станцію (надалі - «КНС»).

Наказом Управління та архітектури Броварської міської ради № 314-А від 28.12.2019 багатоповерховому житловому будинку (секції 8 та 9) присвоєно адресу - вул. Київська, 261-а, що не заперечувалося і в скарзі Броварської міської ради.

28.01.2020 було складено Акт розподілу площ, відповідно до п. 4 якого каналізаційна насосна станція перейшла до ОК «ЖБК «Діамант Плюс».

Вказана КНС обслуговує багатоповерхові будинки за адресою: Київська обл., м. Бровари, вул. Київська, 261, 261-А (ЖК «Діамант»), відтак не є окремим об`єктом нерухомого майно та відповідно відсутня необхідність в присвоєнні окремої поштової адреси.

При цьому, позивач вказує, що відповідно до п. 2 глави 4 Розділу II наказу Державного комітету будівництва, архітектури та житлової політики України від 24.05.2001 № 127 «Про затвердження Інструкції про порядок проведення технічної інвентаризації об`єктів нерухомого майна», господарські (допоміжні) будівлі (котельні, бойлерні, трансформаторні підстанції, гаражі, сараї, сміттєзбірники тощо), розміщені на земельних ділянках або територіях житлових, громадських та інших будинків, виконують функції допоміжного господарського призначення та інженерного забезпечення основних будинків.

15.01.201 набув чинності наказ Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 26.07.2018 № 186 «Про внесення змін до Інструкції про порядок проведення технічної інвентаризації об`єктів нерухомого майна» (зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 20 грудня 2018 р. за №1442/32894) (надалі - Інструкція), яким вказана Інструкція була викладена в новій редакції.

Відповідно до п. 10 Розділу І «Загальні положення» Інструкції, за результатами проведення технічної інвентаризації складаються інвентаризаційна справа, у тому числі матеріали технічної інвентаризації, технічні паспорти та обов`язково вносяться відомості про об`єкт нерухомого майна до Реєстру об`єктів нерухомого майна (після створення цього Реєстру).

Пунктом 4 Розділу II «Об`єкти, що підлягають технічній інвентаризації» Інструкції передбачено, що господарські (допоміжні) будівлі (сараї, хліви, гаражі, літні кухні, майстерні, вбиральні, погреби, навіси, сміттєзбірники тощо) та споруди (колодязі, вигрібні ями, огорожі, ворота, хвіртки, замощення тощо) підлягають технічній інвентаризації в складі основної будівлі.

Відповідно до п.п. 7-8 Розділу III «Організація та порядок виконання робіт» Інструкції на кожний об`єкт, розташований на земельній ділянці або території за одним місцезнаходженням (адресою) у тому числі на захисні споруди, запроваджується літерування будинків, господарських будівель та нумерація споруд.

Кожен будинок та господарська будівля, починаючи з основної, літерується великими літерами алфавіту. Наприклад, «А» - житловий будинок; «Б» «В» - господарські будівлі (сарай, гараж, літня кухня тощо).

Громадські та виробничі будинки літеруються аналогічно з врахуванням того, що основним будинком є адміністративний будинок або будинок, у якому є адміністративні приміщення.

Вищевказана КНС зареєстрована в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, як громадський будинок.

З сертифікату Державної архітектурно-будівельної інспекції України про відповідність закінченого будівництвом об`єкта вбачається, що КНС вводилось в експлуатацію разом з об`єктом «Будівництво багатоповерхового житлового комплексу по вул. Київській, 261 в м. Бровари, Київської області черга № 4 (житловий будинок №8, житловий будинок № 9)», у зв`язку з чим КНС було надано інвентаризаційний номер - 261-А/А, що підтверджується довідкою № 20- 41 від 20.02.2020, виданою ТОВ «Будлідер Парк».

Пунктом 10 цього ж Розділу Інструкції встановлено, що літерування будівель, яке проводиться під час проведення технічної інвентаризації, не стосується місцезнаходження (адреси) об`єкта нерухомості.

Тобто літера в адресі господарського будинку - каналізаційної насосної станції присвоюється відповідним органом технічної інвентаризації та не потребує присвоєння окремої адреси органом місцевого самоврядування.

Таким чином, враховуючи положення Інструкції про порядок проведення технічної інвентаризації об`єктів нерухомого майна, реєстрація права власності на громадський будинок, КНС, загальною площею 104,4 кв. м за адресою: Київська обл., м. Бровари, вул. Київська, буд. 261-А/А була здійснена з дотриманням положень чинного законодавства України.

Також, позивач зазначив, що усупереч вимогам п. 11 Порядку розгляду скарг на рішення, ОК «ЖБК «Діамант плюс», як і нотаріус, так і інші заінтересовані особи, не повідомлялися відповідачем належним чином про розгляд скарги Броварської міської ради.

Під час розгляду справи, заперечуючи проти позову, відповідач наполягав на безпідставності заявлених позовних вимог, оскільки оскаржуване рішення прийняте приватним нотаріусом Теплюк Г.М. з порушенням вимог пунктів 1, 2 частини третьої статті 10, частини першої статті 23, пункту 4 частини першої, абзацу першого частини другої статті 24 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», пункту 41 Порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25.12.2015 № 1127.

Позивач зазначав, що ОК «ЖБК «Діамант плюс», як і нотаріус, так і інші заінтересовані особи, не повідомлялися відповідачем належним чином про розгляд скарги Броварської міської ради.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що відповідачем порушено умови договору оренди земельної ділянки площею 2,2 га з кадастровим номером :05:001:0670 щодо передачі орендованої земельної ділянки в суборенду без дозволу орендодавця, несплати орендарем орендної плати в повному обсязі та порушення ґрунтового покриву (поверхневий шар ґрунту) зазначеної земельної ділянки, що є підставою для розірвання договору оренди землі, укладеного між сторонами у справі.

Суд першої інстанції відмовляючи у задоволенні позовних вимог виходив з того, що обтяження земельної ділянки державною реєстрацією права власності та іншого речового права на розташований на ній об`єкт як нерухоме майно перешкоджає реалізації прав землевласника вільно володіти, користуватися і розпоряджатися такою земельною ділянкою.

Знаходження на земельній ділянці одного власника об`єкта нерухомості (будівлі, споруди), який належить іншому власнику, істотно обмежує права власника земельної ділянки. Таке обмеження є безстроковим. Власник земельної ділянки не може використовувати її ані для власної забудови, ані іншим чином, і не може здати цю ділянку в оренду будь-кому, окрім власника будівлі чи споруди. Тому державна реєстрація будівлі, споруди на чужій земельній ділянці є фактично і державною реєстрацією обмеження права власника земельної ділянки (пункт 84 постанови Верховного Суду від 19.05.2020 у справі №916/1608/18).

Як вбачається з зібраних у справі доказів, власник земельної ділянки - територіальна громада міста Бровари в особі Броварської міської ради Київської області, на якій розташованій спірний об`єкт нерухомого майна, заперечили щодо обмеження її права власності.

Також, представник ОК "Житлово-будівельний кооператив "Діамант плюс" Машков К.Є. подав на ім`я Колегії з розгляду скарг у сфері державної реєстрації письмові пояснення за вих. № 11/01-21/1 від 11.01.2021 по суті поданої скарги, що свідчить про обізнаність позивача про розгляд 12.01.2021 скарги Броварської міської ради на дії державного реєстратора та спростовує наведені у позовній заяві твердження про неповідомлення його про розгляд вказаної скарги.

Таким чином, зважаючи на вищевикладені обставини та зібрані у справі докази, суд першої інстанції дійшов висновку, що позивача та інших зацікавлених осіб належним чином було повідомлено про розгляд скарги Броварської міської ради та позивач реалізував надане йому законом право шляхом подання письмових пояснень по суті скарги.

Серед іншого суд першої інстанції також звертав увагу, що позивачем не доведено належними засобами доказування неможливість самостійно звернутися до Броварської міської ради Київської області з заявою про присвоєння адреси об`єкту нерухомого майна після прийняття об`єкта в експлуатацію з метою усунення неузгодженості у державній реєстрації об`єкту нерухомого майна - Каналізаційна насосна станція.

Проте, колегія суддів вважає такі доводи суду першої інстанції помилковими та передчасними з огляду на наступне.

Відповідно до абз. 2 ч. 5 ст. 37 ЗУ «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» до скарги додаються засвідчені в установленому порядку копії документів, що підтверджують факт порушення прав скаржника у результаті прийняття рішення державним реєстратором (за наявності), а також якщо скарга подається представником скаржника - довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження такого представника, або копія такого документа, засвідчена в установленому порядку.

Судом першої інстанції було невірно застосовано абз. 2 ч. 5 ст. 37 ЗУ «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», оскільки абз. 2 ч. 5 ст. 37 вказаного Закону, як нормі права притаманний імперативний характер, що не надає можливості скаржникам надавати докази підтвердження порушення їх права лише у певних випадках.

Крім того, колегія не уповноважена самостійно обирати спосіб відновлення права скаржника, якщо про такий спосіб взагалі не зазначено в скарзі, як про це вказує суд першої інстанції, натомість спосіб відновлення права скаржника визначається самим скаржником та вказується у відповідній скарзі, а колегія може лише обрати інший спосіб захисту (відновлення) прав скаржника, ніж той, що визначений скаржником у скарзі.

В свою чергу, у скарзі Броварської міської ради взагалі не було зазначено способу поновлення її порушених прав або законних інтересів, не було названо яке саме право порушено, до скарги не було додано доказів порушення права Броварської міської ради.

Згідно з абз. 3 ч. 5 ст. 37 ЗУ «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» скарга на рішення про державну реєстрацію прав розглядається в порядку, визначеному цим Законом, виключно за умови, що вона подана особою, яка може підтвердити факт порушення її прав у результаті прийняття такого рішення.

Броварською міською радою належним чином не було підтверджено факту порушення її прав у результаті прийняття рішення про державну реєстрацію прав (порушення абз. 3 ч. 5 ст. 37 ЗУ «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень»).

Так, з тексту скарги вбачається, що Броварська міська рада не обґрунтувала, яке ж саме її право та яким чином було порушене унаслідок прийняття рішення про державну реєстрацію прав, що було скасовано Міністерством юстиції шляхом прийняття оспорюваного наказу.

Також, у скарзі, Броварською міською радою не було зазначено способів відновлення її порушеного права, що свідчить про порушення Броварською міською радою підп. 4 п. 9 Порядку розгляду скарг, що встановлює обов`язок скаржника зазначати у скарзі способи поновлення порушених прав або законних інтересів скаржника.

В свою чергу, висновок колегії Міністерством юстиції за результатами розгляду скарги Броварської міської ради не містить відомостей про можливість поновлення порушених прав та законних інтересів скаржника, що свідчить про недотримання п. 9 Порядку розгляду скарг.

Броварська міська рада не додала до своєї скарги засвідчені в установленому порядку копії документів, які б підтверджували факт порушення прав Броварської міської ради у результаті прийнята рішення державним реєстратором, що свідчить про порушення Броварською міською радою абз. 2 ч. 5 ст. 37 ЗУ «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» (визначено обов`язок скаржника додавати до скарги засвідчені в установленому порядку копії документів, що підтверджують факт порушення прав скаржника у результаті прийняття рішення державним реєстратором).

Така підстава для відмови у задоволенні скарги, як оформлення скарги без дотримання вимог, визначених ч. 5 ст. 37 ЗУ «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» передбачена законом.

Крім того, Верховний Суд у складі Колегії суддів Касаційного господарського суду у постанові від 10.11.2021 у справі № 910/9855/20 та постанові від 02.02.2022 у справі № 923/128/19 зазначив, що у разі, коли встановлено порушення вимог законів щодо строків подання скарги, вимог щодо її оформлення га/або щодо документів, що долучаються до скарги, суб`єкт розгляду скарги на підставі висновків комісії приймає мотивоване рішення про відмову у розгляді скарги без розгляду її по суті у формі наказу.

Враховуючи викладене, судом першої інстанції помилково не надано оцінки обставини невідповідності скарги Броварської міської ради законодавчо встановленим вимогам, зокрема абз. 2 ч. 5 ст. 37 ЗУ «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», підп. 4 п. 9 Порядку розгляду скарг.

Суд першої інстанції не виклав у оскаржуваному рішенні мотивів незастосування, зокрема, наступних норм при вирішенні питання про відповідність скарги Броварської міської ради вимогам законодавства: абз. 2 ч. 5 ст. 37 ЗУ «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», підп. 4 п. 9 Порядку розгляду скарг.

Пунктом 1, 7 ч. 8 ст. 37 ЗУ «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», пунктом 5 Порядку розгляду скарг закріплено обов`язок Міністерства юстиції України та його територіальних органів відмовляти у задоволенні скарги, якщо скарга оформлена без дотримання вимог, визначених ч. 5 ст. 37 ЗУ «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», а також якщо скаргу подано особою, яка не має на це повноважень.

Також, однією з підстав для оскарження Наказу Міністерства юстиції України №1500/5 було те, що ні позивача, ні нотаріусів, ні будь-яку іншу сторону не було повідомлено завчасно, як того вимагає п. 10, 11 Порядку розгляду скарг, про розгляд скарги Броварської міської ради.

Згідно п. 11 Порядку розгляду скарг на рішення Мін`юст чи відповідний територіальний орган своєчасно, але не пізніше ніж за два дні до дня розгляду скарги у сфері державної реєстрації колегіально повідомляє особам, визначеним у пункті 10 цього Порядку розгляду скарг на рішення, про час і місце засідання колегії шляхом розміщення оголошення на офіційному веб-сайті Мін`юсту та додатково одним з таких способів:

1) телефонограмою (якщо номер телефону зазначено у скарзі у сфері державної реєстрації, повідомлено заінтересованою особою або встановлено з інших офіційних джерел);

2) засобами електронної пошти (якщо адресу електронної пошти зазначено у скарзі у сфері державної реєстрації, доданих до неї документах, повідомлено заінтересованою особою або встановлено з інших офіційних джерел).

Як вбачається з матеріалів справи Мін`юст засобами телефонного зв`язку (телефонограмою від 05.01.2021) намагався повідомити заінтересованих осіб про розгляд скарги 12.01.2021 року, а також шляхом розміщення оголошення на офіційному веб-сайті.

Проте судом першої інстанції не надано оцінки, що телефонограми Броварській міській раді та ОК «ЖБК «Діамант плюс» містять відмітку телефонний номер не відповідає, в свою чергу в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань відсутній офіційний номер телефону ОК «ЖБК «Діамант плюс», в свою чергу суду не надано доказів того, що телефонний номер НОМЕР_1 належить представнику ОК «ЖБК «Діамант плюс».

Щодо поданого 11.01.2021 року клопотання про ознайомлення з матеріалами скарги представником ОК «ЖБК «Діамант плюс» та поданих 12.01.2021 року письмових пояснень колегія суддів вважає не належним доказом повідомлення про розгляд скарги не пізніше ніж за два дні до дня розгляду скарги.

Враховуючи викладене, колегія суддів вважає помилковим висновок суду першої інстанції, що заінтересовані сторони, зокрема й позивач, були завчасно, належним чином повідомлені про розгляд скарги Броварської міської ради..

Верховний Суд у складі Колегії суддів Касаційного господарського суду у постанові № 923/128/19 від 02.02.2022 дійшов висновку, що законодавство встановлює не право, а обов`язок комісії під час розгляду скарги запросити до цього процесу суб`єктів оскарження та інших заінтересованих осіб, які зазначені у скарзі або встановлені відповідно до відомостей у реєстрі, надати цим особам копію скарги та доданих до неї матеріалів і своєчасно повідомити осіб, запрошених до розгляду скарги по суті, про час і місце її розгляду в один зі встановлених Порядком розгляду скарг способів.

Запрошення відповідних осіб має на меті не лише поінформувати їх про розгляд скарги, але й забезпечити їм реальну можливість взяти участь у засіданні з тим, щоб їхні пояснення були прийняті та враховані, тобто, щоб усі заінтересовані особи у розгляді вказаної скарги були почуті.

Неповідомлення скаржника та/або його представника, суб`єкта оскарження та інших заінтересованих осіб, зазначених у скарзі, не може вважатися формальним порушенням; це порушення ставить під сумнів безсторонність (неупередженість), повноту перевірки та обгрунтованість рішення, прийнятого за наслідками розгляду скарги.

Аналогічний правовий висновок міститься у постановах Верховного Суду від 23.03.2021 у справі № 480/388/19 та від 15.08.2019 у справі № 826/3539/17).

Щодо думки суду першої інстанції, що позивачем не доведено належними засобами доказування неможливість самостійно звернутися до Броварської міської ради Київської області з заявою про присвоєння адреси об`єкту нерухомого майна після прийняття об`єкта в експлуатацію з метою усунення неузгодженості у державній реєстрації об`єкту нерухомого майна, то такі обставини за висновком суду апеляційної інстанції не впливають на суть спірних правовідносин. Каналізаційна насосна станція не є предметом чи підставою позову та не може бути підставою для відмови у задоволенні позовних вимог.

Враховуючи викладене, керуючись нормами ЗУ «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» та Порядку розгляду скарг на рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб?єктів державної реєстрації, територіальних органів Міністерства юстиції (затверджений постановою Кабінету Міністрів України №1128 від 25.12.2015 наказ Міністерства юстиції України від 23.04.2021 року №1500/5 є протиправним та підлягає скасуванню, оскільки суперечить наведеному вище закону та нормативно-правовим актам.

Інші доводи, на які посилалися сторони під час розгляду даної справи, залишені судом без задоволення та не прийняті до уваги, як необґрунтовані та такі, що не спростовують висновків суду щодо задоволення позову.

Відповідно до частини 1 статті 73 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно з частиною 1 статті 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Статтею 76 ГПК України визначено, що належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Відповідно до частини 1 статті 77 ГПК України обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

За приписами частини 1 статті 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) (ст. 86 Господарського процесуального кодексу України).

Судом враховується, що Європейський суд з прав людини у справі "Проніна проти України" у рішенні від 18.07.2006 та у справі "Трофимчук проти України" у рішенні від 28.10.2010 зазначив, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи. У даній справі апеляційний суд дійшов висновку, що скаржникові було надано вичерпну відповідь на всі істотні питання, що виникають при кваліфікації спірних відносин як у матеріально-правовому, так і у процесуальному сенсах.

Відповідно до ч. 1 ст. 277 ГПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є:

1) неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи;

2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими;

3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи;

4) порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Колегія суддів вважає, що при прийнятті рішення судом першої інстанції мале місце невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи, а також порушення норм матеріального права, тому рішення Господарського суду Київської області від 22.12.2022 у справі № 911/930/22 підлягає скасуванню з прийняттям нового рішення, яким позовні вимоги Обслуговуючого кооперативу "Житлово-будівельний кооператив "Діамант плюс" до Міністерства юстиції України про визнання протиправним та скасування наказу підлягають задоволенню.

Таким чином, на підставі ст. 2, 269, 270, п. 1 ч. 1 ст. 275, ст. 277 ГПК - суд апеляційної інстанції дійшов висновку про необхідність задоволення апеляційної скарги Обслуговуючого кооперативу "Житлово-будівельний кооператив "Діамант плюс" у даній справі та скасування рішення місцевого господарського суду, з ухваленням нового про задоволення позовних вимог.

З урахуванням задоволення апеляційної скарги, понесені судові витрати за розгляд справи в суді апеляційної та першої інстанції (судовий збір) покладаються на позивача в порядку ст. 129 ГПК України.

Керуючись ст. 2, 129, 269, 270, п. 1 ч. 1 ст. 275, ст. 276, 281 - 282 ГПК України, Північний апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Обслуговуючого кооперативу "Житлово-будівельний кооператив "Діамант плюс" - задовольнити.

Рішення Господарського суду Київської області від 22.12.2022 у справі № 911/930/22 скасувати та прийняти нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати наказ Міністерства юстиції України від 23.04.2021 № 1500/5 яким було задоволено скаргу Броварської міської ради Київської області від 01.07.2020 за № 2-1/2395 та скасовано рішення від 14.05.2020 № 52227624, прийняте приватним нотаріусом Вишгородського районного нотаріального округу Київської області Теплюк Галиною Михайлівною

Судові витрати за розгляд справи у суді першої інстанції та у суді апеляційної інстанції покласти на Міністерство юстиції України.

Стягнути з Міністерства юстиції України (01001, місто Київ, вулиця Архітектора Городецького, буд. 13, ) на користь Обслуговуючий кооператив «ЖИТЛОВО-БУДІВЕЛЬНИЙ КООПЕРАТИВ „ДІАМАНТ ПЛЮС"» (88020, Закарпатська область, місто Ужгород, вулиця Гагаріна, будинок 101, офіс 717, ) 2 481 (дві тисячі чотириста вісімдесят одна гривня) 00 коп. судового збору за розгляд справи судом першої інстанції.

Стягнути з Міністерства юстиції України (01001, місто Київ, вулиця Архітектора Городецького, буд. 13, ) на користь Обслуговуючий кооператив «ЖИТЛОВО-БУДІВЕЛЬНИЙ КООПЕРАТИВ „ДІАМАНТ ПЛЮС"» (88020, Закарпатська область, місто Ужгород, вулиця Гагаріна, будинок 101, офіс 717, ) 3 721 (три тисячі сімсот двадцять одна гривня) 50 коп. судового збору за розгляд справи у суді апеляційної інстанції.

Видачу відповідного наказу доручити Господарському суду Київської області.

Матеріали справи № 911/930/22 повернути до місцевого господарського суду.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду у порядку, передбаченому ст. 286 - 291 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст складено 04.03.2024 з врахуванням перебування судді Станік С.Р. з 15.02.2024 по 18.02.2024 на лікарняному, а з 19.02.2024 по 01.03.2024 у відпустці.

Головуючий суддя С.А. Гончаров

Судді О.В. Тищенко

С.Р. Станік