ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21.02.2024 м. ХарківСправа № 922/4121/23

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Новікової Н.А.,

за участі секретаря судового засідання Желтухіна А.М.,

розглянувши справу

за позовом Приватного акціонерного товариства Страхова компанія УСГ (, юридична адреса: 03038, м. Київ, вул. Івана Федорова, буд. 32, літ. А)

до відповідача - Комунального підприємства Харківводоканал (, юридична адреса: 61052, м. Харків, вул. Конторська, буд. 90)

за участі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні позивача - Комунального підприємства Жилкомсервіс (, адреса: 61052, м. Харків, вул. Конторська, буд. 35)

про стягнення суми сплаченого страхового відшкодування в розмірі 64470,00 грн,

за участі представників:

позивача - Сечка С.В.;

відповідача - Бєлоголової О.С.;

третьої особи - не з`явився;

ВСТАНОВИВ:

Приватне акціонерне товариство Страхова компанія УСГ (далі по тексту - ПАТ СК УСГ) у вересні 2023 року звернулося до Господарського суду Харківської області з позовною заявою до Комунального підприємства Харківводоканал (далі по тексту -КП Харківводоканал), в якій просить суд стягнути з відповідача на користь позивача суму сплаченого страхового відшкодування в порядку зворотної вимоги в розмірі 64470,00 грн, а також просить стягнути з відповідача сплачений судовий збір.

Позовні вимоги обґрунтовані, з посиланням на те, що 09.09.2019 між ПАТ СК УСГ (Страховиком) та AT КРЕДІ АГРІКОЛЬ БАНК (Страхувальником) укладено договір добровільного страхування майна № 10-0197-19-00350, згідно з умовами якого Страховик прийняв на себе ризики щодо майна Страхувальника, розташованого за адресою: м. Харків, вул. Пушкінська, 50/52 (нежитлове приміщення). 30.06.2020 із застрахованим майном Страхувальника сталася страхова подія: затоплення водою, що підтверджується, зокрема Актом обстеження від 02.07.2020, яким встановлено, що залиття нежитлового приміщення сталося внаслідок засмічення будинкових каналізаційних мереж. За наслідками страхового випадку позивач - ПАТ СК УСГ на підставі Звітів про незалежну оцінку вартості матеріального збитку від 10.08.2020 і від 12.10.2020 та Страхового акту № МН-459 від 08.04.2021 здійснив виплату страхового відшкодування Страхувальнику в розмірі 64470,00 грн по платіжному дорученню № 8947 від 08.04.2021. Посилаючись на ст. 993, 1192 ЦК України та ст. 27 Закону України «Про страхування», позивач зазначає, що до Страховика (ПАТ СК УСГ), який виплатив страхове відшкодування, в межах фактичних витрат перейшло право вимоги від Страхувальника (AT КРЕДІ АГРІКОЛЬ БАНК), який отримав страхове відшкодування, до особи, відповідальної за заподіяну шкоду. Позивач вважає, що відповідальність за належний технічний стан та проведення якісних ремонтних робіт на внутрішньобудинкових системах зливової каналізації покладено на відповідача - КП Харківводоканал відповідно до рішень Виконавчого комітету Харківської міської ради від 20.12.2006 № 1186 та від 20.12.2011 № 902, а також договору від 29.12.2011 № 16/2 щодо надання послуг з технічного обслуговування внутрішньобудинкових систем житлових будинків, укладеного між КП Жилкомсервіс та КПКГ «Харківкомуночиствод» (яке було перейменоване на КП Харківводоканал). Як зазначає позивач, про існування зазначених рішень та договору йому стало відомо в ході розгляду Господарським судом Харківської області справи № 922/831/23(922/1913/23) за позовом ПАТ СК УСГ до КП Жилкомсервіс про стягнення суми сплаченого страхового відшкодування в порядку зворотної вимоги в розмірі 64470,00 грн, у задоволенні якого господарським судом відмовлено рішенням від 07.08.2023. Отже, як вважає позивач, майну Страхувальника було завдано шкоди неправомірними діями відповідача, які полягають у неналежному виконанні останнім покладених на нього обов`язків щодо утримання інженерних систем будинку за адресою: м. Харків, вул. Пушкінська, буд. 50/52, тому позивач просить стягнути з відповідача суму сплаченого страхового відшкодування в порядку зворотної вимоги в розмірі 64470,00 грн.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 27.09.2023 прийнято до розгляду вказану позовну заяву та відкрито позовне провадження у справі № 922/4121/23, вирішено розгляд справи здійснювати в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними в справі матеріалами, встановлено відповідачу строк 15 днів з дня вручення цієї ухвали для подання відзиву на позовну заяву та заперечень проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, встановлено позивачу строк 5 днів з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив та встановлено відповідачу строк 5 днів з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення на відповідь на відзив.

Відповідач - КП Харківводоканал подав до суду відзив на позовну заяву (вх. № 27799 від 12.10.2023), в якому не погоджується з доводами позивача, викладеними в позовній заяві, просить суд відмовити в задоволенні позовних вимог у повному обсязі. Зазначає, що позивачем надані докази завданої майну Страхувальника - AT КРЕДІ АГРІКОЛЬ БАНК шкоди та обґрунтування розміру шкоди, факт наявності шкоди відповідачем не заперечується, проте позивачем не доведено наявність усіх 4-х елементів складу цивільного правопорушення, які є обов`язковими для покладення відповідальності на заподіювача майнової шкоди, оскільки не доведено наявність вини відповідача та причинний зв`язок між виникненням збитків та діями (або бездіяльністю) відповідача, адже КП Харківводоканал не порушило жодного припису нормативно-правових актів, які регулюють діяльність у сфері централізованого водовідведення, не вчиняло неправомірних дій, що могли б призвести до виникнення у Страхувальника збитків. Відповідач посилається на ненадання позивачем доказів, які б свідчили про повідомлення відповідача працівниками Банку або іншими особами про аварійну ситуацію (залиття), зазначає, що представники відповідача не запрошувались та не приймали участі в обстеженні нежитлових приміщень Банку або систем внутрішньобудинкової системи водовідведення, а також зливової каналізації чи системи водопостачання. У період з 27.06.2020 по 30.06.2020 до аварійно-диспетчерської служби відповідача не надходили заявки про аварійні ситуації за адресою: м. Харків, вул. Пушкінська, 50/52, від мешканців будинку чи від Банку. Не надходили такі заявки і від міської аварійно-диспетчерської служби 1562 або від КП «Жилкомсервіс» (3-ї особи). Згідно з Актом обстеження від 07.07.2020 № 86, у період з 27.06.2020 по 29.06.2020 до аварійно-диспетчерської служби 1562 заявки про аварії від Банку не надходили, що також підтверджує представник Банку в поясненні від 07.09.2020 № 248. Отже, враховуючи, що відповідач не був повідомлений про наявність засмічення, у нього не виникло обов`язку щодо усунення засмічення. Відповідач зазначає, що договір від 29.12.2011 № 16/2, на який посилається позивач, стосується регулювання послуг з постачання холодної води та не має жодного відношення до зливних мереж. На момент виникнення страхової події ні власник нежитлових приміщень ТОВ «Регіон Лізинг» (орендодавець), ні AT КРЕДІ АГРІКОЛЬ БАНК (орендар), всупереч вимог ст. 12 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», не мали укладеного з відповідачем договору на надання послуг з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення. Станом на червень 2020 року (коли сталася страхова подія) діяв укладений між КП Жилкомсервіс та КП Харківводоканал договір від 29.12.2011 № 17/3, за яким відповідач зобов`язаний надавати послуги з технічного обслуговування внутрішньобудинкових систем водовідведення, які включають в себе аварійно-диспетчерське обслуговування, тобто роботи, пов`язані з негайним усуненням несправностей та пошкоджень внутрішньобудинкових систем, а також ліквідація аварійних ситуацій на внутрішньобудинкових системах житлових будинків комунальної власності територіальної громади м. Харкова на підставі заявок, отриманих від Управителя, споживачів або органів місцевого самоврядування. Враховуючи, що відзив відповідача на позовну заяву поданий з дотриманням вимог чинного законодавства та в межах встановленого судом строку, вказаний відзив був прийнятий судом до розгляду та долучений до матеріалів справи.

Ухвалою суду від 31.10.2023, з огляду на необхідність вислухати пояснення позивача і відповідача щодо обставин, які зазначені у позовній заяві, та які стали предметом спору, з метою об`єктивного, повного та всебічного з`ясування всіх фактичних обставин справи і правильного вирішення спору, а також з метою забезпечення ефективного захисту прав і законних інтересів сторін та дотримання завдань господарського судочинства, було здійснено перехід до розгляду справи № 922/4121/23 за правилами загального позовного провадження зі стадії відкриття провадження у справі, розпочато підготовче провадження та призначено підготовче засідання у даній справі на 22.11.2023 об 11:30. Також зазначеною ухвалою запропоновано учасникам справи надати суду рішення Виконавчого комітету Харківської міської ради від 20.12.2006 № 1186 та від 20.12.2011 № 902, а також рішення Харківської міської ради від 23.12.2011 № 577/11.

Відповідач - КП Харківводоканал 03.11.2023 за вх. № 30055 на виконання вимог ухвали суду надав копії рішень Виконавчого комітету Харківської міської ради від 20.12.2006 № 1186 та від 20.12.2011 № 902, а також рішення Харківської міської ради від 23.12.2011 № 577/11.

Позивач - ПАТ СК УСГ 07.11.2023 за вх. № 30378 надав відповідь на відзив, в якій заперечує проти доводів відповідача, викладених у відзиві на позов, з посиланням на підстави, ідентичні підставам, викладеним у позовній заяві.

Відповідач - КП Харківводоканал 09.11.2023 за вх. № 30666 подав заперечення на відповідь на відзив, в яких підтримує наданий ним відзив та надає додаткові обґрунтування обставин, на які він посилається у своєму відзиві на позовну заяву. З посиланням на умови договору № 17/3 від 29.12.2011, укладеного між КП Жилкомсервіс та КП Харківводоканал, та на положення п. 7 розділу І Порядку обслуговування внутрішньобудинкових систем теплопостачання, водопостачання, водовідведення та постачання гарячої води, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 15.08.2018 № 219, і Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Держжитлокомунгоспу України від 17.05.2005 № 76, зазначає, що технічне обслуговування житлових будинків здійснюється з періодичністю, встановленою нормативно-правовими актами, шляхом візуального огляду відповідних інженерних комунікацій або на підставі повідомлень (заявок), поданих через аварійно-диспетчерські служби. Чинними нормативно-правовими актами не передбачено здійснення профілактичних заходів для попередження виникнення засмічень каналізаційних труб. Відповідач вважає, що в позовній заяві та додатках не міститься відомостей про конкретне місце виникнення аварійної ситуації, отже, якщо, як зазначено у поясненнях AT КРЕДІ АГРІКОЛЬ БАНК (вих. № 248 від 07.09.2020), прорив стався в приміщенні відділення Банку, то всі обов`язки щодо його усунення несе Банк, тобто у межі майнової належності (п. 3 розділу ІІ Правил користування системами централізованого комунального водопостачання та водовідведення в населених пунктах України № 190). Таким чином, КП Харківводоканал не порушило приписи нормативно-правових актів, які регулюють діяльність у сфері централізованого водовідведення, та не є особою, яка відповідальна за збитки, завдані AT КРЕДІ АГРІКОЛЬ БАНК.

У підготовчому засіданні суду 22.11.2023 протокольною ухвалою суду, з метою залучення до участі у даній справі КП Жилкомсервіс, в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на підставі п. 2 ч. 2 ст. 183 ГПК України було відкладено підготовче засідання у справі № 922/4121/23 на 13.12.2023 о 12:00, повідомлено сторонам, що відповідна ухвала буде постановлена поза межами судового засідання.

Ухвалою суду від 27.11.2023 залучено до участі у справі № 922/4121/23 в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні позивача - КП Жилкомсервіс. Зобов`язано позивача направити третій особі копію позовної заяви з додатками. Зобов`язано відповідача направити третій особі копію відзиву на позовну заяву з додатками. Встановлено 3-й особі строк 5 днів з дня отримання позовної заяви та відзиву на позовну заяву для надання суду пояснень щодо позову та щодо відзиву, в яких викласти свої аргументи і міркування на підтримку або заперечення проти позову, з наданням документальних доказів на підтвердження своєї правової позиції. Також зазначеною ухвалою суду повідомлено третій особі про обов`язок зареєструвати свій Електронний кабінет в підсистемі Електронний суд ЄСІТС.

На виконання вимог зазначеної ухвали суду відповідач 29.11.2023 за вх. № 32755 надав суду докази направлення 3-й особі - КП Жилкомсервіс копії відзиву та копії заперечення на відповідь на відзив та позивач 04.12.2023 за вх. № 33079 надав суду докази направлення копії позову 3-й особі.

У підготовчому засіданні 13.12.2023 протокольною ухвалою суду, враховуючи відсутність представника 3-ї особи - КП Жилкомсервіс в судовому засіданні та невиконання 3-ю особою вимог ухвали суду в частині подання пояснень щодо позову та відзиву на позов було продовжено строк підготовчого провадження у справі № 922/4121/23 на 30 днів, тобто до 29.01.2024, та відкладено підготовче засідання суду на 17.01.2024 об 11:00.

Ухвалою-повідомленням від 15.12.2023 повідомлено 3-й особі про продовження строку підготовчого провадження й відкладення підготовчого засідання на 17.01.2024 об 11:00, та повторно повідомлено про необхідність надати пояснення щодо позову та відзиву і зареєструвати Електронний кабінет в підсистемі Електронний Суд.

Підготовче засідання суду у справі 17.01.2024 не відбулось у зв`язку із загрозою життю, здоров`ю та безпеці учасників справи та суду через оголошену повітряну тривогу на території України, в т.ч. на території м. Харкова та Харківської області.

Ухвалою суду від 18.01.2024, з метою вчасного повідомлення учасників справи про дату, час та місце розгляду справи, призначено підготовче засідання у справі № 922/41221/23 на 29.01.2024 о 14:00. Також зазначеною ухвалою зобов`язано позивача, відповідача та 3-ю особу надати суду письмові пояснення з окремого питання в порядку ч. 5 ст. 161 ГПК України, зокрема надати пояснення стосовно звернення (звернень) у період з 27.06.2020 - 07.07.2020 споживача - AT КРЕДІ АГРІКОЛЬ БАНК із заявками до Виконавця - КП Харківводоканал, Управителя - КП Жилкомсервіс або на міську диспетчерську аварійну службу (1562) щодо усунення аварійної ситуації у зв`язку із залиттям приміщень Відділення Банку, а також стосовно передачі Управителем чи органом місцевого самоврядування Виконавцю інформації про отриману заявку та здійснення останнім виконання отриманої заявки; до пояснення надати відповідні документальні підтвердження, в т.ч., але не виключно: Витяги із журналів фіксування заявок на усунення аварійних ситуацій за вищезазначений період (в паперовому або електронному вигляді); листи чи інші докази на підтвердження передачі Виконавцю інформації про отриману заявку; акти приймання-передачі виконаних робіт тощо).

Позивач - ПАТ СК УСГ на виконання вимог ухвали суду надав пояснення з окремого питання (вх. № 2265 від 25.01.2024 та другий примірник цих пояснень - вх. № 2493 від 29.01.2024), в яких пояснює, що 30.06.2020 у приміщенні АТ «КРЕДІ АГРІКОЛЬ БАНК» по вул. Пушкінській, 50/52, у м. Харкові, відбулось затоплення приміщення внаслідок пориву системи каналізації. Згідно з поясненням керуючого відділенням Банку АТ «КРЕДІ АГРІКОЛЬ БАНК» № 248 від 07.09.2020, за фактом затоплення в той же день було повідомлено Страхову компанію, представник якої провів огляд та склав відповідний Акт, та підготовлено і невідкладно здійснено спробу подати начальнику КП «ЖСК» дільниця № 11 Єсиповій А.Ф., за адресою м.Харків, спуск Куликівський, 7, заяву про усунення причини затоплення, однак вказану заяву відмовились приймати та реєструвати, та додатково повідомили, що таку заяву необхідно подавати через диспетчера міської служби, що представником Банку було здійснено в той же день. Диспетчер міської служби зареєстрував звернення № 10095729 від 30.06.2020 (міська служба 1562), підтвердив, що заявка прийнята в роботу та повідомив, що інженер зв`яжеться з представником Банку. Враховуючи, що відділення Банку повинно здійснювати обслуговування клієнтів, огляд представником Страхової компанія було проведено, а представник обслуговуючої організації не зв`язувався з банком та не інформував про подальші дії, Банк звернувся до ТОВ «СХІДБУД» (компанія здійснює технічне обслуговування банку на підставі проведеного тендеру), представник якої склав Акт про причини затоплення. Протягом тижня відомостей від інженера КП «ЖСК» № 11 не було. Після повторного звернення на міську службу 1562 (звернення № 10112342 від 06.07.2020), інженер Белос Г.А. приїхав та склав Акт № 86, який передано страховій компанії.

Відповідач - КП Харківводоканал на виконання вимог ухвали суду також надав пояснення з окремого питання (вх. № 2364 від 26.01.2024), в яких пояснює, що диспетчерська служба КП Харківводоканал веде в електронному вигляді облік заявок, по яких видано наряди на проведення аварійних робіт. Такі заявки приймаються від споживачів на телефон міської диспетчерської служби 1562 або безпосередньо на телефон диспетчерської служби КП Харківводоканал 1533. Відповідно до п. 1-3 розділу ІІ Правил користування системами централізованого комунального водопостачання та водовідведення в населених пунктах України, затверджених Наказом Міністерства з питань житлово-комунального господарства України 27.06.2008 № 190 (у редакції наказу Міністерства розвитку громад та територій України від 19.04.2021 № 97), відповідач обслуговує вуличні, квартальні та дворові мережі водопостачання та водовідведення, споруди і обладнання, а також технологічні прилади й пристрої на них, які перебувають у нього на балансі або на які є відповідний договір на обслуговування зі споживачем. Мережі водопостачання та водовідведення споживача експлуатуються та обслуговуються споживачем. Обслуговування мереж споживача може здійснюватися виконавцем послуги (Відповідачем у справі) на умовах окремого договору. Межею розподільчих мереж, які обслуговує виконавець послуги з централізованого водопостачання/ централізованого водовідведення, у житлових будинках, яким є будинок по вул. Пушкінській, 50/52, у м. Харкові, є місце приєднання до мережі водопостачання та водовідведення споживача. Тобто, до виконання приймаються заявки про усунення аварійних ситуацій обладнання, устаткування, що знаходяться на балансі (у межі обслуговування) виконавця послуги або якщо споживачем укладено відповідний договір із виконавцем комунальної послуги. Отже, як вважає відповідач, відсутні підстави для задоволення позовних вимог та покладення обов`язку із стягнення з КП Харківводоканал суми виплаченого Позивачем страхового відшкодування, з огляду на те, що: Банком або іншими особами не подана заявка про виявлення засмічення на диспетчерську службу відповідача у період 27.06.2020-30.06.2020; відсутній встановлений нормативно-правовими актами обов`язок відповідача здійснювати заходи із усунення засмічень трубопроводів централізованого водовідведення з іншою періодичністю, ніж визначена додатком до рішення виконавчого комітету Харківської міської ради від 20.12.2011 № 902 - у разі необхідності; відповідальність за обсяги, якість та склад стічних вод несе споживач послуги з централізованого водовідведення; позивачем не надано належних та достовірних доказів, які б підтверджували причинний зв`язок між діями (бездіяльністю) відповідача та наслідками у вигляді залиття приміщень Банку. До даних пояснень відповідачем надано Вибірку з реєстру виданих нарядів по Київському району м.Харкова (адміністративно-територіальний район міста, в якому розташовуються приміщення Відділення Банку) за період з 27.06.2020 по 30.06.2020.

3-ю особою - КП Жилкомсервіс не виконано вимоги суду, пояснень з окремого питання та пояснень щодо позову і відзиву не надано, Електронний кабінет в підсистемі Електронний Суд ЄСІТС не зареєстровано, хоча, як вбачається з матеріалів справи, ухвалу суду від 18.01.2024 про призначення підготовчого засідання у даній справі на 29.01.2024 о 14:00 отримано 3-ю особою 25.01.2024.

Ухвалою суду від 29.01.2024, враховуючи, що пояснення позивача та відповідача з окремого питання подані з дотриманням вимог чинного законодавства та в межах встановленого судом строку, судом прийнято ці пояснення до розгляду та долучено до матеріалів справи. Також зазначеною ухвалою суду, з огляду на закінчення строку підготовчого провадження у даній справі, зважаючи на те, що судом забезпечено в межах підготовчого провадження реалізацію учасниками справи їх процесуальних прав для захисту своїх інтересів у вигляді подання заяв по суті справи, доказів в їх обґрунтування та звернень до суду із заявами та клопотаннями шляхом продовження процесуального строку підготовчого провадження в межах передбаченого законом строку, а також шляхом залучення до участі у справі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні позивача, та враховуючи, що судом остаточно з`ясований предмет спору та характер спірних правовідносин, позовні вимоги та склад учасників судового процесу, розглянуто усі клопотання учасників справи, визначені обставини справи, які підлягають встановленню, та зібрані відповідні докази, вчинені всі дії з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті, було закрито підготовче провадження у справі № 922/4121/23 та призначено справу до судового розгляду по суті на 21.02.2024 об 11:15.

Представник позивача - ПАТ СК УСГ у судовому засіданні з розгляду справи по суті 21.02.2024 підтримав позовні вимоги у повному обсязі, просив суд стягнути з відповідача суму сплаченого страхового відшкодування в порядку зворотної вимоги в розмірі 64470,00 грн, зазначив, що відповідача - КП Харківводоканал не було повідомлено про затоплення приміщень Банку, проте позивач вважає, що саме неправомірними діями відповідача було завдано шкоди AT КРЕДІ АГРІКОЛЬ БАНК (Страхувальнику), які полягали в неналежному виконанні покладених на відповідача обов`язків щодо утримання інженерних систем будинку за адресою м. Харків, вул. Пушкінська, буд. 50/52.

Представник відповідача - КП Харківводоканал у судовому засіданні з розгляду справи по суті 21.02.2024 проти задоволення позовних вимог заперечував, просив відмовити у позові в повному обсязі, посилався на те, що позивачем не доведено наявність вини відповідача та наявність причинного зв`язку між понесеною Банком шкодою та діями (або бездіяльністю) відповідача, не надано доказів, які б підтверджували повідомлення відповідача про аварійну ситуацію (залиття) у період з 27.06.2020 по 30.06.2020, представники відповідача не запрошувались та не приймали участі в обстеженні нежитлових приміщень Банку або внутрішньобудинкових систем водопостачання, водовідведення та зливової каналізації.

Третя особа - КП Жилкомсервіс свого представника в судове засідання з розгляду справи по суті 21.02.2024 не направила, правом прийняти участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції відповідно ст. 197 ГПК України не скористалася, клопотання про розгляд справи за відсутності представника 3-ї особи в порядку ст. 196 ГПК України не заявила, про причини відсутності його представника в судовому засіданні суду не повідомила, хоча про день, час та місце проведення розгляду справи 3-я особа була належно повідомлена, що підтверджується наявним у матеріалах справи зворотним повідомленням про вручення поштового відправлення № 330.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950, яка ратифікована Україною 17.07.1997, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи у продовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру. Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору (рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі "Смірнова проти України").

Основними засадами (принципами) господарського судочинства, зокрема, є розумність строків розгляду справи судом, неприпустимість зловживання процесуальними правами (пункти 10, 11 ч. 3 ст. 2 ГПК України).

За приписами ч. 2 ст. 42 ГПК України, учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу, сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи, виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Згідно з ч. 1 ст. 43 ГПК України, учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами, зловживання процесуальними правами не допускається.

У відповідності до ч. 1 ст. 202 ГПК України, неявка в судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

На підставі викладеного, враховуючи належне повідомлення 3-ї особи - КП Жилкомсервіс про дату, час та місце розгляду справи по суті, з огляду на положення ч. 1 ст. 202 ГПК України, враховуючи, що явка представника 3-ї особи в судове засідання судом не визнавалася обов`язковою, та враховуючи, що судом були створені належні умови для подання до суду всіма учасниками справи, зокрема 3-ю собою, необхідних та наявних у них доказів разом із заявами по суті справи та для подання заяв і клопотань з процедурних питань, зважаючи на те, що в матеріалах справи достатньо документів, які мають значення для повного, об`єктивного та правильного вирішення спору, з метою недопущення невиправданого затягування судового процесу й порушення прав позивача та відповідача щодо розгляду судом справи упродовж розумного строку, суд дійшов висновку про недоцільність відкладення розгляду справи по суті на іншу дату та про те, що розгляд справи по суті можливо здійснити у даному судовому засіданні за наявними у справі матеріалами без участі представника 3-ї особи.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, вислухавши пояснення представників позивача та відповідача в судовому засіданні, об`єктивно оцінивши надані позивачем та відповідачем докази, суд встановив таке.

Як вбачається з матеріалів справи, 09.09.2019 між ПАТ СК УСГ (Страховиком) та AT КРЕДІ АГРІКОЛЬ БАНК (Страхувальником) укладено договір добровільного страхування майна № 10-0197-19-00350, згідно з умовами якого Страховик прийняв на себе ризики щодо майна Страхувальника, що знаходиться у його Відділенні, розташованому в нежитловому приміщенні на 1-му поверсі житлового будинку за адресою: м. Харків, вул. Пушкінська (зараз - вул. Григорія Сковороди), буд. 50/52 (нежитлове приміщення), яке орендується Банком на підставі договору оренди нежитлових приміщень від 22.09.2017.

Відповідно до умов п. 12.1 зазначеного договору, за взаємною згодою сторін зобов`язання Страховика з виплати страхового відшкодування за цим договором виникає тільки відносно тих страхових ризиків (випадків, витрат), які відповідним чином зазначені як застраховані в даному договорі.

За умовами п. 12.2.3 зазначеного договору, ризик «Вплив рідини» - це вплив рідини з водопровідних, каналізаційних, опалювальних та протипожежних (спринклерних) систем (далі системи водопостачання) внаслідок раптового їх пошкодження, в тому числі проникнення подібної рідини з сусідніх приміщень, що не належать та/або не експлуатуються Страхувальником.

Позивач у позовній заяві посилається на те, що 30.06.2020 із застрахованим майном Страхувальника сталася страхова подія: затоплення водою, про що складено Акт від 02.07.2020 за результатами проведеного Комісією обстеження, в ході якого встановлено, що залиття нежитлового приміщення по вул. Пушкінській, 50/52, у м.Харкові (відділення AT КРЕДІ АГРІКОЛЬ БАНК) сталося внаслідок засмічення будинкових каналізаційних мереж.

За наслідками страхового випадку позивач - ПАТ СК УСГ по платіжному дорученню № 8947 від 08.04.2021 (а.с. 70) здійснив виплату страхового відшкодування на користь AT КРЕДІ АГРІКОЛЬ БАНК (Страхувальника) в розмірі 64470,00 грн. Вказане страхове відшкодування здійснене на підставі:

- Заяви Страхувальника про настання страхового випадку від 01.07.2020 (а.с. 41), в якій вказано, що 30.06.2020 стався страховий випадок - затоплення Першого відділення AT КРЕДІ АГРІКОЛЬ БАНК, розташованого за адресою: м. Харків, вул. Пушкінська, буд. 50/52, внаслідок впливу рідини (прориву системи каналізації);

- Звіту ТОВ Незалежна експерта компанія» про незалежну оцінку вартості матеріального збитку - внутрішнє оздоблення приміщення від 10.08.2020 (а.с. 47), яким визначено, що ринкова вартість відновлювального ремонту пошкодженого майна (внутрішнє оздоблення приміщення за адресою: м. Харків, вул. Пушкінська, буд. 50/52) становить 48180,00 грн, в т.ч. ПДВ;

- Звіту ТОВ Незалежна експерта компанія» про незалежну оцінку вартості матеріального збитку - меблі відділення банку від 12.10.2020 (а.с. 57), яким визначено, що ринкова вартість відновлювального ремонту пошкодженого майна (меблів за адресою: м. Харків, вул. Пушкінська, буд. 50/52) становить 41184,00 грн, в т.ч. ПДВ;

- Страхового акту ПАТ СК УСГ № МН-459 від 08.04.2021 (а.с. 69), відповідно до якого 30.06.3020 стався страховий випадок - вплив рідини з систем водопостачання, загальний розмір суми страхового відшкодування - 64470,00 грн.

Позивач - ПАТ СК УСГ звернувся до Господарського суду Харківської області з позовом до КП "Жилкомсервіс" про стягнення суми сплаченого страхового відшкодування в порядку зворотної вимоги в розмірі 64470,00 грн.

Рішенням Господарським судом Харківської області від 07.08.2023 у справі № 922/831/23(922/1913/23) (суддя Усатий В.О.) у задоволенні позову ПАТ СК УСГ до КП "Жилкомсервіс" про стягнення суми сплаченого страхового відшкодування в порядку зворотної вимоги в розмірі 64470,00 грн відмовлено, з посиланням на те, що КП Жилкомсервіс не є належним відповідачем у даній справі, оскільки згідно з рішеннями Виконавчого комітету Харківської міської ради від 20.12.2006 № 1186 та від 20.12.2011 № 902 та відповідно до договору від 29.12.2011 № 16/2, укладеного між КП Жилкомсервіс та КП «Харківкомуночиствод» (яке згідно з рішенням Харківської міської ради від 23.12.2011 № 577/11 було перейменоване у КП Харківводоканал), відповідальність за належний технічний стан та проведення якісних ремонтних робіт на внутрішньобудинкових системах зливової каналізації не покладено на КП Жилкомсервіс, як на управителя будинку 50/52 по вул. Пушкінська у м. Харкові, протилежного суду не доведено.

Посилаючись на те, що Страхувальнику було нанесено шкоду внаслідок неправомірних дій КП Харківводоканал, що полягають у неналежному виконанні останнім своїх обов`язків щодо утримання інженерних систем будинку за адресою: м.Харків, вул. Пушкінська, буд. 50/52, позивач звернувся до суду з даним позовом про стягнення з відповідача - КП Харківводоканал суми здійсненого страхового відшкодування в розмірі 64470,00 грн.

Надаючи правову кваліфікацію вищевказаним обставинам, які стали предметом спору в даній справі, суд виходить з наступного.

За приписами ст. 15 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

В силу ст. 16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути, зокрема, відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди.

Статтею 22 ЦК України передбачено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Якщо особа, яка порушила право, одержала у зв`язку з цим доходи, то розмір упущеної вигоди, що має відшкодовуватися особі, право якої порушено, не може бути меншим від доходів, одержаних особою, яка порушила право. На вимогу особи, якій завдано шкоди, та відповідно до обставин справи майнова шкода може бути відшкодована і в інший спосіб, зокрема, шкода, завдана майну, може відшкодовуватися в натурі (передання речі того ж роду та тієї ж якості, полагодження пошкодженої речі тощо), якщо інше не встановлено законом.

За змістом ст. 224 ГК України, учасник господарських відносин, який порушив господарське зобов`язання або встановлені вимоги щодо здійснення господарської діяльності, повинен відшкодувати завдані цим збитки суб`єкту, права або законні інтереси якого порушено. Під збитками розуміються витрати, зроблені управненою стороною, втрата або пошкодження її майна, а також не одержані нею доходи, які управнена сторона одержала б у разі належного виконання зобов`язання або додержання правил здійснення господарської діяльності другою стороною.

Загальні підстави відповідальності за завдану майнову шкоду передбачені ст. 1166 ЦК України, згідно з частиною 1 якої майнова шкода, завдана неправомірними діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Усталеною є позиція, що склад цивільного правопорушення включає чотири загальні умови: 1) протиправність діяння (дії чи бездіяльність); 2) наявність негативних наслідків (шкоди) та їх розмір; 3) причинний зв`язок між шкодою та протиправною поведінкою заподіювача; 4) вина правопорушника.

За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає.

Особа, яка завдала шкоду, звільняється від обов`язку її відшкодовувати, якщо доведе, що шкоди заподіяно не з її вини (ч. 2 ст. 1166 ЦК України).

Стаття 1 Закону України «Про страхування» визначає, що страхування - це вид цивільно-правових відносин щодо захисту майнових інтересів фізичних осіб та юридичних осіб у разі настання певних подій (страхових випадків), визначених договором страхування або чинним законодавством, за рахунок грошових фондів, що формуються шляхом сплати фізичними особами та юридичними особами страхових платежів (страхових внесків, страхових премій) та доходів від розміщення коштів цих фондів.

Згідно з ч. 1 ст. 16 Закону України "Про страхування", договір страхування - це письмова угода між страхувальником і страховиком, згідно з якою страховик бере на себе зобов`язання у разі настання страхового випадку здійснити страхову виплату страхувальнику або іншій особі, визначеній у договорі страхування страхувальником, на користь якої укладено договір страхування (подати допомогу, виконати послугу тощо), а страхувальник зобов`язується сплачувати страхові платежі у визначені строки та виконувати інші умови договору.

Зазначена норма кореспондується з положеннями ст. 979 ЦК України, якою визначено, що за договором страхування страховик зобов`язується у разі настання певної події (страхового випадку) виплатити страхувальникові або іншій особі, визначеній у договорі, грошову суму (страхову виплату), а страхувальник зобов`язується сплачувати страхові платежі та виконувати інші умови договору.

Відповідно до ст. 980 ЦК України, предметом договору страхування можуть бути майнові інтереси, які не суперечать закону і пов`язані з: 1) життям, здоров`ям, працездатністю та пенсійним забезпеченням (особисте страхування); 2) володінням, користуванням і розпоряджанням майном (майнове страхування); 3) відшкодуванням шкоди, завданої страхувальником (страхування відповідальності).

Законом може бути встановлений обов`язок фізичної або юридичної особи бути страхувальником життя, здоров`я, майна або відповідальності перед іншими особами за свій рахунок чи за рахунок заінтересованої особи (обов`язкове страхування). До відносин, що випливають із обов`язкового страхування, застосовуються положення цього Кодексу, якщо інше не встановлено актами цивільного законодавства (ст. 999 ЦК України).

Згідно з п. 3 ч. 1 ст. 20 Закону України "Про страхування", страховик зобов`язаний при настанні страхового випадку здійснити страхову виплату або виплату страхового відшкодування у передбачений договором строк.

У відповідності до ст. 9 Закону України "Про страхування": страхова виплата - грошова сума, яка виплачується страховиком відповідно до умов договору страхування при настанні страхового випадку; розмір страхової суми та (або) розміри страхових виплат визначаються за домовленістю між страховиком та страхувальником під час укладання договору страхування або внесення змін до договору страхування, або у випадках, передбачених чинним законодавством; страхове відшкодування - страхова виплата, яка здійснюється страховиком у межах страхової суми за договорами майнового страхування і страхування відповідальності при настанні страхового випадку. Страхове відшкодування не може перевищувати розміру прямого збитку, якого зазнав страхувальник.

Відповідно до ч. 1 ст. 25 Закону України "Про страхування", здійснення страхових виплат і виплата страхового відшкодування проводиться страховиком згідно з договором страхування на підставі заяви страхувальника (його правонаступника або третіх осіб, визначених умовами страхування) і страхового акта (аварійного сертифіката), який складається страховиком або уповноваженою ним особою (аварійним комісаром) у формі, що визначається страховиком.

За змістом ст. 993 ЦК України та ст. 27 Закону України "Про страхування", до страховика, який виплатив страхове відшкодування за договором майнового страхування, у межах фактичних витрат переходить право вимоги, яке страхувальник або інша особа, що одержала страхове відшкодування, має до особи, відповідальної за завдані збитки.

Тобто у таких правовідносинах відбувається передача (перехід) права вимоги від страхувальника (вигодонабувача) до страховика. У зв`язку з чим страховик виступає замість потерпілого у деліктному зобов`язанні.

Суд зазначає, що суброгація (subrogation) це перехід до страховика на підставі відповідного акту права вимоги, яке страхувальник має щодо особи, винної у збитках. Це правило поширюється на страховика лише на суму фактично виплаченого ним страхового відшкодування (передання страхувальником страховикові права на стягнення заподіяної шкоди з третіх (винних) осіб у межах виплаченої суми). З латинської термін суброгація перекладається як заміщення, обрання взамін.

Суброгація випливає безпосередньо із закону і не потребує підтвердження договором страхування. Доказами наявності у страховика права вимоги до особи, відповідальної за заподіяння шкоди, є договір страхування і документ, який підтверджує виплату страхового відшкодування.

Основною характерною ознакою суброгації є збереження того зобов`язання, яке виникло із заподіяння шкоди та у зв`язку з яким було виплачено страхове відшкодування і заміну в ньому кредитора.

Таким чином, страхувальник, який зазнав майнової шкоди в деліктному правовідношенні, набув право вимоги відшкодування до заподіювача. У зв`язку з виплатою страхового відшкодування до страховика перейшло право вимоги (права кредитора, яким у деліктному зобов`язанні є потерпілий) до заподіювача у межах фактичних витрат.

Разом з тим, загальне правило щодо права особи, яка відшкодувала шкоду, завдану іншою особою, на звернення до винної особи в порядку зворотної вимоги (регресу) встановлене ст. 1191 ЦК України.

Зокрема, ч. 1 ст. 1191 ЦК України передбачено, що особа, яка відшкодувала шкоду, завдану іншою особою, має право зворотної вимоги (регресу) до винної особи у розмірі виплаченого відшкодування, якщо інший розмір не встановлений законом.

Тобто, з огляду на зазначену норму, регресом є право особи, яка здійснила відшкодування шкоди, заподіяної не її діями, звернутися з вимогою про повернення виплаченого до боржника, з вини якого заподіяно шкоду. При регресі основне (деліктне) зобов`язання припиняється та виникає нове (регресне) зобов`язання, в межах якого у кредитора (третьої особи, що виконала обов`язок замість винної особи перед потерпілим) виникає право регресної вимоги до такої винної особи. Це виходить із змісту статей 559 та 1191 ЦК України, згідно з якими зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином; особа, яка відшкодувала шкоду, завдану іншою особою, має право зворотної вимоги (регресу) до винної особи у розмірі виплаченого відшкодування, якщо інший розмір не встановлений законом.

Право зворотної вимоги (регресу) не переходить від однієї особи до іншої, як у випадку заміни сторони (кредитора) у вже існуючому зобов`язанні (при суброгації у страхових відносинах). При регресі право регресної вимоги виникає, тобто є новим правом кредитора за новим регресним зобов`язанням, що виникло внаслідок припинення основного (деліктного) зобов`язання шляхом виконання обов`язку боржника (винної особи) у такому деліктному зобов`язанні третьою особою (пункти 44-46 постанови Великої Палати Верховного Суду від 04.07.2018 у справі № 910/2603/17).

Під час регресу право вимоги (регресу) виникає у третьої особи після виконання такою особою обов`язку боржника та, відповідно, припинення основного (деліктного) зобов`язання та виникнення нового (регресного) зобов`язання.

Основна відмінність регресу від суброгації полягає в тому, що право регресу виникає з відносин із заподіяння шкоди (тобто позадоговірних, деліктних відносин), а право суброгації із страхових відносин, які є договірними.

При цьому, статтею 1192 ЦК України визначені способи відшкодування шкоди, завданої майну потерпілого, а саме: якщо інше не встановлено законом, з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

Як вбачається з матеріалів справи, спір у даній справі виник між ПАТ СК УСГ (позивачем) та КП Харківводоканал (відповідачем). Предметом даного спору є регресна вимога (зворотна вимога) до боржника, з вини якого заподіяно шкоду, щодо повернення сплаченої Страхувальнику суми страхового відшкодування.

З огляду на викладене, у справі, що розглядається, в силу положень ст. 1191 ЦК України, важливим є саме дослідження обґрунтування підстав для стягнення з відповідача заявлених грошових коштів, у зв`язку з чим доказуванню підлягають факт здійснення позивачем виплати страхового відшкодування шкоди та її розміру, а також факт наявності в діях відповідача протиправних дій чи бездіяльності (вини правопорушника), що стали причиною завдання шкоди, причинний зв`язок між протиправною поведінкою заподіювача шкоди та негативними наслідками.

Загальною підставою деліктної відповідальності є протиправне, шкідливе, винне діяння заподіювача шкоди (цивільне правопорушення). Винне діяння - це усвідомлений, вольовий вчинок людини, зовні виражений у формі дії (активного поводження) або бездіяльності (пасивного поводження). Протиправною вважається поведінка, яка порушує імперативні норми права або санкціоновані законом умови договору, внаслідок чого порушуються права іншої особи.

Згідно з ч. 1, 2 ст. 614 ЦК України, особа, яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом. Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов`язання. Відсутність своєї вини доводить особа, яка порушила зобов`язання.

Матеріалами справи підтверджено завдання майну Страхувальника - AT КРЕДІ АГРІКОЛЬ БАНК шкоди та обґрунтовано розмір шкоди, а саме: позивачем - ПАТ СК УСГ надано докази здійснення ним за наслідками страхового випадку виплати страхового відшкодування Страхувальнику - AT КРЕДІ АГРІКОЛЬ БАНК в розмірі 64470,00 грн, що підтверджується наявним у матеріалах справи платіжним дорученням № 8947 від 08.04.2021. Розмір належного до виплати страхового відшкодування було визначено на підставі Звітів ТОВ «Незалежна експерта компанія» про незалежну оцінку вартості матеріального збитку від 10.08.2020 та від 12.10.2020, та Страхового акту ПАТ СК УСГ № МН-459 від 08.04.2021, згідно з яким загальний розмір суми, що підлягає відшкодуванню - 64470,00 грн.

Відповідач - КП Харківводоканал у відзиві на позовну заяву не заперечує проти факту наявності шкоди та її розміру.

Водночас, відповідач вважає, що позивачем не доведено вину відповідача та не надано доказів, які б свідчили про повідомлення відповідача працівниками Банку або іншими особами про аварійну ситуацію (залиття), у зв`язку чим у відповідача не виникло обов`язку з відшкодування позивачу сплаченої ним суми страхової виплати.

Судом встановлено, що Рішенням Виконавчого комітету Харківської міської ради Харківської міської ради від 20.12.2006 № 1186 зі змінами (а.с. 150-152) було визначено виконавців житлово-комунальних послуг у житловому фонді комунальної власності територіальної громади міста Харкова:

- з управління будинком, спорудою або групою будинків: КП «Жилкомсервіс»;

- з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій: КП «Харківблагоустрій», КП «Харківські теплові мережі», ДКП «Харківкомуночиствод», КП «ВТП «Вода», КСП «Харківгорліфт» та інші.

У подальшому рішенням Харківської міської ради від 12.01.2011 № 132/11 КП «Виробничо-технологічне підприємство «Вода» було реорганізоване шляхом приєднання до КП «Харківкомуночиствод».

Рішенням Харківської міської ради від 23.12.2011 № 577/11 (а.с. 158) КП «Харківкомуночиствод» було перейменоване на КП «Харківводоканал».

Отже, згідно із вищезазначеними рішеннями КП «Жилкомсервіс» (3-я особа) є управителем будинків комунальної власності територіальної громади міста Харкова, а КП «Харківводоканал» (відповідач) - є виконавцем послуг з утримання цих будинків.

На підставі рішення Виконавчого комітету Харківської міської ради від 20.12.2006 № 1186 між КП «Жилкомсервіс» (Управителем) та КП «Харківкомуночиствод» (зараз - КП «Харківводоканал», Виконавцем) був укладений договір від 29.12.2011 № 16/2 (а.с. 112-118), згідно з умовами якого Управитель доручає, а Виконавець приймає на себе обов`язок надання послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій в частині технічного обслуговування внутрішньобудинкових систем холодного водопостачання, яке включає в себе й аварійно-диспетчерське обслуговування (далі по тексту - технічне обслуговування внутрішньобудинкових систем), а управитель зобов`язується прийняти та оплатити Виконавцю надані послуги (п. 1.1 договору).

Умовами п. 1.3 Договору № 16/2 передбачено, що аварійно-диспетчерське обслуговування включає в себе роботи, пов`язані з негайним усуненням несправностей та пошкоджень внутрішньобудинкових систем водопостачання, а також ліквідацію аварійних ситуацій на внутрішньобудинкових системах водопостачання житлових будинків комунальної власності територіальної громади м.Харкова.

Згідно з п. 2.3.1, 2.3.2 Договору № 16/2, КП «Харківкомуночиствод» (КП «Харківводоканал») зобов`язаний забезпечувати вчасно та відповідної якості надання послуг з технічного обслуговування внутрішньобудинкових систем згідно із законодавством та умовами цього Договору; здійснювати контроль за технічним станом внутрішньобудинкових систем житлових будинків, відповідно до «Графіку технічного обслуговування».

Отже, договір від 29.12.2011 № 16/2 стосується регулювання послуг з технічного обслуговування внутрішньобудинкових систем холодного водопостачання та не стосується технічного обслуговування внутрішньобудинкових систем зливової каналізації чи загально-будинкових каналізаційних мереж.

Станом на червень 2020 року (коли сталася страхова подія), діяв укладений між КП Жилкомсервіс (Управителем) та КП «Харківкомуночиствод» (зараз - КП «Харківводоканал», Виконавцем) договір від 29.12.2011 № 17/3 (а.с. 105-111), відповідно до умов якого відповідач, як Виконавець, зобов`язаний надавати послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій в частині технічного обслуговування внутрішньобудинкових систем водовідведення, які включають в себе аварійно-диспетчерське обслуговування (далі по тексту технічне обслуговування внутрішньобудинкових систем), а управитель зобов`язується прийняти та оплатити Виконавцю надані послуги (п. 1.1 договору).

Пунктом 1.2 Договору № 17/3 встановлено, що технічне обслуговування внутрішньобудинкових систем включає в себе комплекс робіт, які визначені на підставі Правил утримання житлових будинків та прибудинкової територій, затверджених Наказом Держжитлокомунгоспу України від 17.05.2005 № 76, Примірного переліку послуг з утримання будинків, споруд та прибудинкової території та послуг з ремонту приміщень, будинків, споруд, затверджених Наказом Держжитлокомунгоспу України від 10.08.2004 № 150, та рішення Виконавчого комітету Харківської міської ради від 20.12.2011 № 902 «Про впорядкування надання послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій в м. Харкові» та відображених у Додатку № 1 до цього договору.

Умовами п. 1.3 Договору № 17/3 передбачено, що аварійно-диспетчерське обслуговування включає в себе роботи, пов`язані з негайним усуненням несправностей та пошкоджень внутрішньобудинкових систем, а також ліквідацію аварійних ситуацій на внутрішньобудинкових системах житлових будинків комунальної власності територіальної громади м. Харкова.

Згідно з п. 2.3.1, 2.3.2 Договору № 17/3, КП «Харківкомуночиствод» (КП «Харківводоканал») зобов`язаний забезпечувати вчасно та відповідної якості надання послуг згідно із законодавством та умовами цього Договору; здійснювати контроль за технічним станом внутрішньобудинкових систем житлових будинків, відповідно до «Графіку технічного обслуговування».

Відповідно до п. 3.1 Договору № 17/3, технічне обслуговування внутрішньобудинкових систем здійснюється Виконавцем не менше 3-х разів на рік, відповідно до графіків технічного обслуговування, які є невід`ємною частиною цього договору та відображені у Додатку № 2 до договору, за періоди: з 01 січня по 31 квітня (ТО-1); з 01 травня по 31 серпня (ТО-2 - підготовка до експлуатації в осінньо-зимовий період); з 01 вересня по 31 грудня (ТО-3).

За умовами п. 3.12, 3.13, 3.14, Договору № 17/3, аварійно-диспетчерське обслуговування виконується Виконавцем на підставі отриманих від Управителя, споживачів або органів місцевого самоврядування заявок. Заявки на усунення аварійних ситуацій фіксуються Виконавцем у відповідному журналі (в паперовому або електронному вигляді) із зазначенням часу отримання заявки, строку виконання заявки, виконаних робіт та матеріалів, які були використані. Зазначена інформація надається Виконавцем Управителю в строк до 10 числа наступного за розрахунковим місяцем, за формою, визначеною у Додатку № 6. Строк виконання заявки на аварійне обслуговування не повинен перевищувати: при локалізації аварійної ситуації - негайно; при відновленні працездатності внутрішньобудинкової системи - 24 години.

Крім того, між КП Жилкомсервіс (Управителем) та КП «Харківкомуночиствод» (зараз - КП «Харківводоканал», Виконавцем) був укладений договір від 29.12.2011 № 60/9-ПД/09 (а.с. 169-170), відповідно до умов якого відповідач, як Виконавець, зобов`язаний надавати послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій в частині технічного обслуговування внутрішньобудинкових систем зливової каналізації в частині забезпечення ліквідації аварійних ситуацій, негайного усунення несправностей та пошкоджень на внутрішньобудинкових системах зливової каналізації житлових будинків комунальної власності територіальної громади м.Харкова, від нижчого краю водоприймальної лійки до виведення з житлового будинку (п. 1.1 договору).

Пунктом 1.2 Договору № 60/9-ПД/09 встановлено, що при виконання обов`язків по договору сторони мають керуватись, зокрема Правилами утримання житлових будинків та прибудинкової територій, затвердженими Наказом Держжитлокомунгоспу України від 17.05.2005 № 76, Примірним переліком послуг з утримання будинків, споруд та прибудинкової території та послуг з ремонту приміщень, будинків, споруд, затвердженим Наказом Держжитлокомунгоспу України від 10.08.2004 № 150, та рішенням Виконавчого комітету Харківської міської ради від 20.12.2011 № 902 «Про впорядкування надання послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій в м. Харкові» та відображених у Додатку № 1 до цього договору.

Згідно з п. 2.3.1 Договору № 60/9-ПД/09, Виконавець зобов`язаний забезпечувати вчасно та відповідної якості виконання робіт згідно із законодавством та умовами цього Договору.

За умовами п. 3.1, 3.2, 3.3 Договору № 60/9-ПД/09, послуга надається на підставі отриманих від Управителя, споживачів або органів місцевого самоврядування заявок. Заявки фіксуються Виконавцем у відповідному журналі (в паперовому або електронному вигляді) із зазначенням часу отримання заявки, строку виконання заявки, виконаних робіт та матеріалів, які були використані. Строк виконання заявки на аварійне обслуговування не повинен перевищувати: при локалізації аварійної ситуації - негайно; при відновленні працездатності внутрішньобудинкової системи - 24 години.

При цьому, згідно з Додатком № 2 до Договору № 60/9-ПД/09 Перелік житлових будинків обладнаних внутрішньобудинковими системами зливної каналізації, житловий будинок за адресою: вул. Пушкінська, 50/52 в м. Харкові (в якому стався страховий випадок) не входить до вказаного Переліку, тобто не обладнаний внутрішньобудинковою системою зливової каналізації, а отже відповідач - КП Харківводоканал не несе жодних обов`язків відповідно до Договору № 60/9-ПД/09 щодо будинку за адресою розташування відділення Банку.

Рішенням Виконавчого комітету Харківської міської ради від 20.12.2011 № 902 «Про впорядкування надання послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій в м. Харкові» (а.с. 153-157) встановлено перелік, порядок та періодичність надання послуг з утримання будинків та споруд та прибудинкових територій, тобто послуг, що надає КП «Харківводоканал» (як виконавець послуг з утримання будинків та споруд за рішенням Виконавчого комітету Харківської міської ради від 20.12.2006 № 1186), зокрема послуг з технічного обслуговування внутрішньобудинкових систем зливової каналізації, в т.ч.:

- пунктами 1, 2 розділу «Технічне обслуговування внутрішньобудинкових систем водовідведення» Додатку до рішення від 20.12.2011 № 902 передбачено надання послуг з усунення течі та засмічень внутрішньобудинкових каналізаційних випусків - у разі необхідності (а.с. 154);

- пунктом 2 розділу «Технічне обслуговування внутрішньобудинкових систем зливової каналізації» Додатку до рішення від 20.12.2011 № 902 передбачено надання послуг з усунення течі та засмічень внутрішньобудинкової зливової каналізації - у разі необхідності (а.с. 155, зворотний бік аркуша).

Згідно з Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Держжитлокомунгоспу України від 17.05.2005 № 76, технічне обслуговування жилих будинків - комплекс робіт, спрямованих на підтримку справності елементів будівель чи заданих параметрів та режимів роботи технічного обладнання. Технічне обслуговування жилих будинків включає роботи з контролю за його станом, забезпечення справності, працездатності, наладки і регулювання інженерних систем тощо. Контроль за технічним станом здійснюється шляхом впровадження системи технічного огляду жилих будинків (розділ 2). Система технічного огляду жилих будинків включає проведення планових та позапланових оглядів (п. 2.1).

Відповідно до п. 7 розділу І Порядку обслуговування внутрішньобудинкових систем теплопостачання, водопостачання, водовідведення та постачання гарячої води, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 15.08.2018 № 219, технічне обслуговування внутрішньобудинкових систем багатоквартирного будинку складається з комплексу робіт, спрямованих на підтримку справності елементів системи чи заданих параметрів та режимів роботи обладнання внутрішньобудинкових систем за допомогою огляду, налагодження, регулювання і випробування систем, заміни швидкозношуваних елементів, заправки витратними матеріалами, змащення тощо, та не включає обслуговування вузлів комерційного обліку.

Таким чином, відповідно до наведених вище умов договорів № 60/9-ПД/09 від 29.12.2011 та № 17/3 від 29.12.2011 та положень нормативно-правових актів, технічне обслуговування внутрішньобудинкових систем водовідведення та зливової каналізації здійснюється Виконавцем - КП «Харківводоканал» (відповідачем у даній справі) шляхом візуального огляду відповідних інженерних комунікацій не менше 3-х разів на рік у періоди з 01 січня по 31 квітня, з 01 травня по 31 серпня та з 01 вересня по 31 грудня (п. 3.1 Договору № 17/3) та шляхом усунення несправностей та пошкоджень внутрішньобудинкових систем чи ліквідації аварійних ситуацій на внутрішньобудинкових системах не пізніше 24 годин з моменту отримання поданого через відповідні аварійно-диспетчерські служби повідомлення (заявки) про усунення аварійних ситуацій від Управителя, споживачів або органів місцевого самоврядування, які фіксуються Виконавцем у відповідному журналі (в паперовому або електронному вигляді) із зазначенням часу отримання заявки, строку виконання заявки, виконаних робіт та матеріалів, які були використані (п. 3.12, 3.13, 3.14, Договору № 17/3 та п. 3.1, 3.2, 3.3 Договору № 60/9-ПД/09). Здійснення Виконавцем профілактичних заходів для попередження виникнення засмічень внутрішньобудинкових систем водовідведення та зливової каналізації не передбачено.

Позивач - ПАТ СК УСГ до позовної заяви в якості доказів на підтвердження неналежного виконання відповідачем - КП Харківводоканал своїх обов`язків щодо технічного обслуговування внутрішньобудинкових систем у будинку за адресою: м.Харків, вул. Пушкінська, буд. 50/52, надав, зокрема: Акт огляду пошкодженого майна від 01.07.2020 (а.с. 42); Акт обстеження від 02.07.2020 (а.с. 43) та Акт обстеження від 07.07.2020 № 86 (а.с. 44).

З Акту огляду пошкодженого майна від 01.07.2020 (а.с. 42) вбачається, що в ході огляду майна, проведеного ТОВ «Незалежна експерта компанія» у присутності представника власника майна Кириченко О.В., було встановлено, що імовірною причиною події: пошкодження майна, розташованого у нежитловому приміщенні по вул. Пушкінській, 50/52, м. Харків, - є затоплення.

Актом обстеження від 02.07.2020 (а.с. 43), складеного комісією у складі представників AT КРЕДІ АГРІКОЛЬ БАНК (керуючого відділенням Банку Кириченко О.В. та фахівця з господарської діяльності Банку Полтавського В.В.) та представника ТОВ «НВК «СХІДБУД» (інженера Масленнікова О.В.), встановлено, що комісією за результатами проведеного обстеження нежитлового приміщення по вул. Пушкінській, 50/52 (відділення AT КРЕДІ АГРІКОЛЬ БАНК) та каналізаційної мережі, яка знаходиться у приміщенні підвалу, до якої під`єднано відділення Банку, встановлено, що причиною залиття приміщення у відділенні Банку було засмічення загально-будинкових каналізаційних мереж; слюсарем ТОВ «НВК «СХІДБУД» усунуто засмічення.

При цьому, у вказаних Актах від 01.07.2020 та від 02.07.2020 не зафіксовано дату, коли сталася сама подія, представники відповідача - КП Харківводоканал у проведенні огляду майна та обстеження приміщення, а також у складенні зазначених Актів участі не приймали, що підтвердив представник позивача у судовому засіданні з розгляду справи по суті 21.02.2024 та в підготовчому судовому засіданні по даній справі 22.11.2023.

З Акту обстеження від 07.07.2020 № 86 (а.с. 44), проведеного комісією у складі представників КП Жилкомсервіс (дільниця № 11), а саме: начальника дільниці Єсипової А.Ф.; інженера дільниці Белоус Г.А. та майстра дільниці Комаровської О.В., вбачається, що за результатами обстеження було встановлено, що на момент обстеження всі внутрішньобудинкові системи працюють в нормативному режимі, течії немає, зі слів представника Банку раніше було залиття підлоги у приміщенні у вихідні дні в період з 27.06.2020 по 29.06.2020, однак у вказаний період до аварійно-диспетчерської служби 1562 заявки про аварії від Банку не надходили.

З наданої позивачем - ПАТ СК УСГ до позовної заяви копії пояснень керуючого відділенням АТ «КРЕДІ АГРІКОЛЬ БАНК» Кириченка О.В. (№ 248 від 07.09.2020 - а.с. 45-46) вбачається, що 30.06.2020, за фактом затоплення в той же день було повідомлено Страхову компанію, представник якої провів огляд та склав відповідний Акт, та підготовлено і невідкладно здійснено спробу подати начальнику КП «ЖСК» № 11 Єсиповій А.Ф. заяву про усунення причини затоплення, яку відмовились приймати та реєструвати, але додатково повідомили, що таку заяву необхідно подавати через диспетчера міської служби, що представником Банку було здійснено в той день. Диспетчер міської служби зареєстрував звернення № 10095729 від 30.06.2020 (міська служба 1562), підтвердив, що заявка прийнята в роботу та повідомив, що інженер зв`яжеться з представником Банку. Враховуючи, що відділення Банку повинно здійснювати обслуговування клієнтів, огляд представником Страхової компанія було проведено, а представник обслуговуючої організації не зв`язувався з банком та не інформував про подальші дії, Банк звернувся до ТОВ «СХІДБУД» (компанія здійснює технічне обслуговування банку на підставі проведеного тендеру), представник якої склав Акт про причини затоплення. Протягом тижня відомостей від інженера КП «ЖСК» № 11 не було. Після повторного звернення на міську службу 1562 (звернення № 10112342 від 06.07.2020), інженер Белос Г.А. приїхав та склав Акт № 86, який передано страховій компанії.

Однак, перевіривши наявні у матеріалах справи докази, суд встановив, що станом на момент прийняття судом даного рішення у справі відсутні належні та допустимі докази (витяги із журналів фіксування заявок на усунення аварійних ситуацій або журналів виконання робіт за такими заявками за спірний період, листи чи інші докази на підтвердження передачі Виконавцю інформації про отриману заявку, акти приймання-передачі виконаних робіт за заявками тощо), які б свідчили про факт звернення потерпілої особи - АТ «КРЕДІ АГРІКОЛЬ БАНК» у період з 27.06.2020 - 07.07.2020 на аварійно-диспетчерську службу відповідача - КП Харківводоканал 1533 або на диспетчерську міську службу 1562, в тому числі зі зверненнями № 10095 від 30.06.2020 та № 10112342 від 06.07.2020, про які зазначено у поясненнях керуючого відділенням АТ «КРЕДІ АГРІКОЛЬ БАНК» № 248 від 07.09.2020.

Стосовно наданої відповідачем до пояснень з окремого питання (вх. № 2364 від 26.01.2024) Вибірки з реєстру виданих нарядів, суд зазначає, що вказана Вибірка не є належним та допустимим доказом в розумінні вимог ст. 73, 76, 77 ГПК України, адже вона не засвідчена жодним підписом відповідальних осіб та з неї неможливо встановити яким саме чином були отримані відповідні заявки на проведення аварійних робіт, а тому суд не може прийняти надану відповідачем Вибірку в якості належного доказу на підтвердження відсутності звернень АТ «КРЕДІ АГРІКОЛЬ БАНК» щодо усунення відповідачем - КП Харківводоканал затоплення приміщення по вул. Пушкінській, 50/52, у м. Харкові.

Разом з тим, про відсутність будь-яких повідомлень (заявок) про аварійні ситуації за адресою: м. Харків, вул. Пушкінська, 50/52, у період з 27.06.2020 по 30.06.2020 зазначено у наданому відповідачем до відзиву на позов листі начальника Управління з ТО ВБС Комплексу «Харківводовідведення» Валерія Харлана від 09.10.2023 № 26-06-11/825 (а.с. 119), в якому у відповідь на службову записку Департаменту правового забезпечення КП «Харківводоканал» від 27.09.2023 № 107 стосовно залиття нежитлового приміщення Банку, розташованого на першому поверсі житлового будинку за адресою: м. Харків, вул. Пушкінська, 50/52, повідомляється, що: згідно з базою даних програмного забезпечення «Диспетчер АВР» до аварійно-диспетчерської служби в період з 27.06.2020 по 30.06.2020 від мешканців будинку та AT КРЕДІ АГРІКОЛЬ БАНК не надходили заявки стосовно залиття банку чи незадовільного стану господарсько-побутової каналізації; виїзди аварійної бригади в зазначений період у зв`язку з відсутністю заявок не виконувались; у комісійному обстеженні та складанні акту про залиття нежитлового приміщення банку представники КП «Харківводоканал» не приймали участь.

Також, у вказаному листі зазначено, що фахівцями дільниці Київського району управління з технічного обслуговування внутрішньобудинкових систем в рамках технічного обслуговування внутрішньобудинкових систем (яке відбувається 3 рази на рік: у січні, травні та вересні) 22.01.2020 було виконано роботи з відновлення витяжної ділянки стояка господарсько-побутової каналізації в другому під`їзді зазначеного будинку та 28.04.2020 - роботи щодо заміни крану для поливу та ділянки трубопроводу холодного водопостачання протяжністю 8 погонних метрів.

Крім того, представник позивача - ПАТ СК УСГ у судовому засіданні 21.02.2024 також підтвердив, що відповідач - КП Харківводоканал не був повідомлений про затоплення приміщень Банку у спірний період.

Відповідно до ч. 3 ст. 13, ч. 1 ст. 74, ч. 1 ст. 76, ч. 1 ст. 77, ст. 78, 79 ГПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Достовірними є докази, створені (отримані) за відсутності впливу, спрямованого на формування хибного уявлення про обставини справи, які мають значення для справи. Наявність обставини, на яку посилається сторона, як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Згідно зі ст. 86 ГПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Отже, якщо певні обставини можуть підтверджуватися тільки конкретно визначеними законодавством доказами, то такі докази слід вважати допустимими. Якщо обставини, які входять до предмета доказування, можуть бути підтверджені або спростовані доказами безвідносно до конкретних засобів доказування, то ці докази вважаються належними.

На підставі викладеного, перевіривши та дослідивши надані позивачем і відповідачем докази в усій їх сукупності, а також оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів щодо їх належності, допустимості та достовірності, враховуючи, що відповідачем - КП «Харківводоканал» у відповідності до покладених на нього обов`язків в рамках технічного обслуговування внутрішньобудинкових систем водовідведення та зливової каналізації (яке відбувається 3 рази на рік) було виконано певні роботи (22.01.2020 та 28.04.2020), а позивачем - ПАТ СК УСГ до матеріалів справи не надано жодного належного та допустимого доказу на підтвердження повідомлення Страхувальником - AT КРЕДІ АГРІКОЛЬ БАНК відповідачу - КП «Харківводоканал» про аварійну ситуацію (затоплення внаслідок засмічення внутрішньобудинкових каналізаційних мереж), що сталася у період з 27.06.2020 по 30.06.2020 за адресою: м. Харків, вул. Пушкінська, 50/52, суд дійшов висновку, що за вірогідністю доказів позивачем не доведено факт повідомлення відповідачу - Харківводоканал про наявність аварійної ситуації, а відтак, у останнього не виникло обов`язку з усунення несправностей та пошкоджень внутрішньобудинкових систем чи ліквідації аварійних ситуацій на внутрішньобудинкових системах за вказаною адресою, що, в свою чергу, свідчить про відсутність вини відповідача, та відповідно, про відсутність причинного зв`язку між спричиненою шкодою та діями (бездіяльністю) відповідача, а отже позовні вимоги про стягнення з відповідача на користь позивача суми сплаченого страхового відшкодування в порядку зворотної вимоги в розмірі 64470,00 грн є необґрунтованими та такими, що не знайшли свого підтвердження матеріалами справи, тому суд відмовляє в задоволенні зазначених позовних вимог у повному обсязі.

Згідно зі ст. 129 Конституції України, до основних засад судочинства відносяться, зокрема, рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

У справі "Трофимчук проти України" Європейський суд з прав людини зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довід.

Здійснюючи розподіл судових витрат суд зазначає наступне.

За приписами п. 5 ч. 1 ст. 237 ГПК України передбачено, що при ухваленні рішення суд вирішує питання як розподілити між сторонами судові витрати.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 129 ГПК України, у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Згідно з п. 2 ч. 4 ст. 129 ГПК України, інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, у разі відмови в позові покладаються на позивача.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач, звертаючись до суду з даним позовом, сплатив судовий збір в розмірі 2684,00 грн.

На підставі зазначеного, враховуючи, що судом відмовлено в задоволенні позовних вимог у повному обсязі, з огляду на положення п. 2 ч. 1 та ч. 4 ст. 129 ГПК України, судові витрати у вигляді судового збору в розмірі 2684,00 грн покладаються на позивача.

Враховуючи викладене та керуючись ст. 129 Конституції України, ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950, ст. 2, ч. 3 ст. 13, ст. 42, 43, 73-74, 76-79, 86, 129, 236-242 ГПК України, суд

ВИРІШИВ:

У позові відмовити повністю.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. Апеляційна скарга на рішення суду подається в строки та в порядку визначеному ст. 256, 257 ГПК України.

Повний текст рішення складено та підписано 04.03.2024.

Суддя Н.А. Новікова