ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

"06" березня 2024 р. Справа№ 910/18045/23

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Євсікова О.О.

суддів: Алданової С.О.

Корсака В.А.

перевіривши матеріали апеляційної скарги

Акціонерного товариства «Об`єднана гірничо-хімічна компанія»

на рішення Господарського суду міста Києва від 23.01.2024 (повний текст складено 23.01.2024)

у справі № 910/18045/23 (суддя Босий В.П.)

за позовом Фізичної особи-підприємця Сябренка Василя Івановича

до Акціонерного товариства «Об`єднана гірничо-хімічна компанія»

про стягнення 495 674,75 грн

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Господарського суду міста Києва від 23.01.2024 позов Фізичної особи-підприємця Сябренка Василя Івановича задоволено повністю. Стягнуто з Акціонерного товариства «Об`єднана гірничо-хімічна компанія» на користь Фізичної особи-підприємця Сябренка Василя Івановича заборгованість у розмірі 376 198 (триста сімдесят шість тисяч сто дев`яносто вісім) грн 00 коп, 3% річних у розмірі 18 983 (вісімнадцять тисяч дев`ятсот вісімдесят три) грн 00 коп, інфляційні у розмірі 100 493 (сто тисяч чотириста дев`яносто три) грн 75 коп та судовий збір у розмірі 7 435 (сім тисяч чотириста тридцять п`ять) грн 12 коп.

Не погодившись із прийнятим судовим рішенням, Акціонерне товариство «Об`єднана гірничо-хімічна компанія» звернулося до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою. У поданій апеляційній скарзі заявник просить відстрочити сплату судового збору та скасувати рішення Господарського суду міста Києва від 23.01.2024 у справі №910/18045/23 за позовом Фізичної особи-підприємця Сябренка Василя Івановича до Акціонерного товариства «Об`єднана гірничо-хімічна компанія» про стягнення заборгованості за договором поставки від 23.12.2021 №1388-2 в частині стягнення 3% річних у розмірі 18 983,99 грн, інфляційної складової у розмірі 100 493,75 грн та витрат по сплаті судового збору у розмірі 7 435,12 грн.

Згідно з витягом з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 20.02.2024 сформовано колегію у складі: головуючий суддя Євсіков О.О., судді Алданова С.О., Демидова А.М.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 26.02.2024 витребувано у Господарського суду міста Києва матеріали справи №910/18045/23 та відкладено вирішення питань, пов`язаних з рухом апеляційної скарги, які визначені главою 1 розділу IV ГПК України, за апеляційною скаргою Акціонерного товариства «Об`єднана гірничо-хімічна компанія» на рішення Господарського суду міста Києва від 23.01.2024 до надходження матеріалів справи №910/18045/23.

29.02.2024 матеріали справи № 910/18045/23 надійшли до Північного апеляційного господарського суду.

Згідно з протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 04.03.2024 справа № 910/18045/23 передана на розгляд колегії у складі: головуючий суддя Євсіков О.О., судді Алданова С.О., Корсак В.А. (у зв`язку з відпусткою судді Демидової А.М.).

Дослідивши матеріали поданої апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку про залишення її без руху з таких підстав.

Відповідно до ч. 3 ст. 258 ГПК України у чинній редакції до апеляційної скарги додаються:

1) довіреність або інший документ, що посвідчує повноваження представника, якщо скарга подана представником і в справі немає підтвердження його повноважень;

2) докази сплати судового збору;

3) докази надсилання копії скарги іншій стороні у справі;

4) докази, що підтверджують дату отримання копії оскаржуваного судового рішення суду першої інстанції, за наявності.

Частиною 2 ст. 260 ГПК України передбачено, що до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 258 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу.

У свою чергу ч. 1 ст. 174 ГПК України містить положення, відповідно до якого суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

До позовної заяви додаються документи, які підтверджують відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів та сплату судового збору в установлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону. (п. п. 1, 2 ч. 1 ст. 164 ГПК України).

Перевіривши матеріали апеляційної скарги Акціонерного товариства «Об`єднана гірничо-хімічна компанія» на рішення Господарського суду міста Києва від 23.01.2024, суд зазначає, що до скарги не додано документів, що підтверджують сплату судового збору в установлених порядку і розмірі.

Сплата судового збору здійснюється в порядку і розмірі, установлених Законом України "Про судовий збір".

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" від 08.07.2011 (із змінами і доповненнями, внесеними Законами України) судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з п. п. 1 п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до п. п. 4 п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду, зокрема, апеляційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Крім того, апелянт звернувся до суду з клопотанням про відстрочення сплати судового збору.

Дослідивши клопотання Акціонерного товариства «Об`єднана гірничо-хімічна компанія» про відстрочення/розстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги, суд дійшов висновку, що воно не підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до ст. 8 Закону України "Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за наявності перелічених умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Перелік підстав, за яких суд має право відстрочити, розстрочити, зменшити або звільнити заявника від сплати судового збору, наведений у ст. 8 Закону України "Про судовий збір", є вичерпним.

Проте скаржник не є суб`єктом, на якого поширюється дія ст. 8 Закону України "Про судовий збір".

Необхідність сплати судового збору є певним обмеженням у разі звернення до суду, однак таке обмеження є загальним для всіх суб`єктів, узгоджується зі ст. 129 Конституції України, якою як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, і не може бути визнане обмеженням права доступу до суду в розумінні п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Відповідно до висновку Великої Палати Верховного Суду, викладеного у постанові від 14.01.2021 у справі № 0940/2276/18 (провадження № 11-336апп20), положення п. 1 та 2 ч. 1 ст. 8 Закону України "Про судовий збір" не поширюються на юридичних осіб, незалежно від наявності майнового критерію (майнового стану учасника справи - юридичної особи), а положення п. 3 ч. 1 ст. 8 Закону України "Про судовий збір" можуть бути застосовані до юридичної особи за наявності майнового критерію, але тільки у справах, визначених цим пунктом, тобто предметом позову у яких є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Отже, враховуючи те, що предметом даної справи не є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю, колегія суддів не вбачає підстав для задоволення клопотання Акціонерного товариства «Об`єднана гірничо-хімічна компанія» про відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги на рішення Господарського суду міста Києва від 23.01.2024 у справі №910/18045/23.

Подібна за змістом правова позиція викладена, зокрема, в ухвалах Верховного Суду від 29.12.2021 у справі № 920/1191/20, від 28.12.2021 у справі № 916/3168/19, від 24.12.2021 у справі № 910/19778/20, від 24.12.2021 у справі № 910/7085/21, від 05.03.2021 у справі № 910/9741/20, від 13.06.2022 у справі № 910/4787/21, від 09.06.2022 у справі №5010/577/2011-27/22, від 08.06.2022 у справі №910/7035/20, від 28.07.2022 cправа №908/704/21, від 02.10.2023 у cправі № 904/591/23.

Отже, апеляційний господарський суд зазначає, що простого факту відсутності у сторони коштів для оплати судового збору недостатньо для безумовного висновку про необхідність надання відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення розміру або звільнення від сплати судового збору при поданні апеляційної скарги.

Особа, яка має намір подати апеляційну скаргу, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії для виконання процесуального обов`язку дотримання вимог процесуального закону стосовно форми і змісту апеляційної скарги, в тому числі щодо оплати судового збору.

Таким чином, суб`єкти господарювання та громадяни поставлені законом у рівні умови, у зв`язку з чим вибіркове надання господарським судом суб`єктивних переваг одним господарюючим суб`єктам перед іншими учасниками судового процесу призведе до порушення вищевказаного конституційного принципу, що є неприпустимим.

Крім того, Акціонерне товариство «Об`єднана гірничо-хімічна компанія» не надає доказів на підтвердження того, що на момент ухвалення апеляційним господарським судом рішення відповідач буде спроможним оплатити судовий збір за подання апеляційної скарги у цій справі.

Враховуючи наведене вище та норми чинного законодавства, які підлягають застосуванню у спірних правовідносинах, суд апеляційної інстанції не вбачає, у даному випадку, наявності обставин, які відповідали б зазначеним вище критеріям, узгоджувались з наведеними законодавчими приписами в контексті визначених законодавцем умов та підстав для відстрочення сплати судового збору, що могли б зумовити вчинення такої процесуальної дії.

Таким чином, за відсутності підстав для задоволення клопотання про відстрочення сплати судового збору, скаржнику необхідно надати суду документ на підтвердження сплати судового збору.

Акціонерне товариство «Об`єднана гірничо-хімічна компанія» у поданій апеляційній скарзі просить скасувати рішення Господарського суду міста Києва від 21.01.2024 у справі №910/18045/23 за позовом Фізичної особи-підприємця Сябренка Василя Івановича до Акціонерного товариства «Об`єднана гірничо-хімічна компанія» про стягнення заборгованості за договором поставки від 23.12.2021 №1388-2 в частині стягнення 3% річних у розмірі 18 983,99 грн, інфляційної складової у розмірі 100 493,75 грн та витрат по сплаті судового збору у розмірі 7 435,12 грн.

Однак в поданому клопотанні про відстрочення сплати судового збору заявник просить відстрочити сплату судового збору у розмірі 11 152,68 грн (7 435,12:100%*150%) за подачу апеляційної скарги на рішення Господарського суду міста Києва від 23.01.2024 у справі №910/18045/23, що суперечить вимогам апеляційної скарги, де скаржник просить скасувати рішення тільки в частині стягнення 3% річних у розмірі 18 983,99 грн, інфляційної складової у розмірі 100 493,75 грн та витрат по сплаті судового збору у розмірі 7 435,12 грн.

Згідно п. 5 ч. 2 ст. 258 Господарського процесуального кодексу України в апеляційній скарзі має бути зазначено, у чому полягає незаконність і (або) необґрунтованість рішення або ухвали (неповнота встановлення обставин, які мають значення для справи, та (або) неправильність установлення обставин, які мають значення для справи, внаслідок необґрунтованої відмови у прийнятті доказів, неправильного їх дослідження чи оцінки, неподання доказів з поважних причин та (або) неправильне визначення відповідно до встановлених судом обставин правовідносин тощо).

Колегія суддів відзначає, що вимоги прохальної частини апеляційної скарги та вимоги, які викладені в клопотанні про відстрочення судового збору, є суперечливими.

Водночас апелянт, звертаючись з апеляційною скаргою, просить скасувати оскаржуване судове рішення господарського суду першої інстанції виключно в частині стягнення 3% річних у розмірі 18 983,99 грн, інфляційної складової у розмірі 100 493,75 грн та витрат по сплаті судового збору у розмірі 7 435,12 грн.

Колегія суддів вважає, що скаржнику належить уточнити вимоги апеляційної скарги та визначитись в прохальній частині: він оскаржує рішення повністю чи в частині стягнення 3% річних у розмірі 18 983,99 грн, інфляційної складової у розмірі 100 493,75 грн та витрат по сплаті судового збору у розмірі 7 435,12 грн.

Адже, якщо скаржник оскаржує рішення в повному обсязі, за подання апеляційної скарги на рішення у цій справі підлягають сплаті 11 152,68 грн судового збору.

У разі якщо скаржник вважає, що оскаржує рішення місцевого господарського суду в частині стягнення 3% річних у розмірі 18 983,99 грн, інфляційної складової у розмірі 100 493,75 грн та витрат по сплаті судового збору у розмірі 7 435,12 грн, за подання апеляційної скарги на рішення суду у цій справі підлягають сплаті 4 026 грн судового збору.

Крім того суд зазначає, що з 18.10.2023 набрав чинності Закон України №3200-ІХ від 29.06.2023 "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами". Вказаним законом внесені відповідні зміни до Господарського процесуального кодексу України.

Так, відповідно до ч. ч. 1 та 5 ст. 6 ГПК України у редакції від 18.10.2023 у господарських судах функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система.

Електронний кабінет - це персональний кабінет (веб-сервіс чи інший користувацький інтерфейс) у підсистемі (модулі) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за допомогою якого особі, яка пройшла електронну ідентифікацію, надається доступ до інформації та сервісів Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремих підсистем (модулів), у тому числі можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, а також між учасниками судового процесу. Електронна ідентифікація особи здійснюється з використанням кваліфікованого електронного підпису чи інших засобів електронної ідентифікації, які дають змогу однозначно встановити особу.

Згідно з ч. 6 ст. 6 ГПК України адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Процесуальні наслідки, передбачені цим кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Частиною 8 вказаної статті також передбачено, що реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі.

Отже, суд зазначає, що Акціонерне товариство «Об`єднана гірничо-хімічна компанія» відповідно до ч. 6 ст. 6 ГПК України починаючи з 18.10.2023 зобов`язане зареєструвати електронний кабінет в обов`язковому порядку, що, однак, не позбавляє права відповідача подавати процесуальні документи в паперовій формі.

Убачається, що апеляційна скарга Акціонерного товариства «Об`єднана гірничо-хімічна компанія» на рішення Господарського суду міста Києва від 23.01.2024 подана до суду у паперовій формі.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 258 ГПК України в апеляційній скарзі серед іншого мають бути зазначені відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Ураховуючи вищенаведене, суд дійшов висновку, що відповідно до вимог Закону Акціонерне товариство «Об`єднана гірничо-хімічна компанія», повинно бути зареєстроване в електронному кабінеті в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі.

Проте апеляційна скарга Акціонерного товариства «Об`єднана гірничо-хімічна компанія» на рішення Господарського суду міста Києва від 23.01.2024 не містить відомостей про наявність або відсутність у скаржника електронного кабінету.

Відповідно до ч. 2 ст. 260 ГПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених ст. 258 цього кодексу, а також подана особою, яка відповідно до ч. 6. ст. 6 цього кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення ст. 174 цього кодексу.

У свою чергу абз. 1 ч. 1 ст. 174 ГПК України містить положення, відповідно до якого суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст. ст. 162, 164, 172 цього кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до абз. 2 ч. 1 ст. 174 ГПК України суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху також у разі, якщо позовну заяву подано особою, яка відповідно до ч. 6 ст. 6 цього кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його.

Таким чином, оскільки дана апеляційна скарга подана особою, яка відповідно до ч. 6 ст. 6 цього кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його та в порушення п. 2 ч. 2 ст. 258 ГПК України не вказала відомостей про наявність або відсутність у неї електронного кабінету, наявні підстави для залишення такої скарги без руху.

Також суд зазначає, що відповідно до ч. 1 ст. 256 ГПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів, а на ухвалу суду - протягом десяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Згідно із п. 1 ч. 2 ст. 256 ГПК України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Як убачається з матеріалів справи, оскаржуване рішення суду першої інстанції прийнято 23.01.2024, розгляд справи здійснювався без виклику сторін, отже останній день на оскарження був 12.02.2024. Разом з цим, апеляційну скаргу подано 13.02.2024 поштою (штрих-кодовий індикатор 441), тобто з пропуском процесуального строку.

Відповідно до ч. 1 ст. 119 ГПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Також згідно з ч. 4 зазначеної статті одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подані заява, скарга, документи тощо), стосовно якої пропущено строк.

Ураховуючи норми ГПК України, відповідач не позбавлений права на поновлення строку на апеляційне оскарження у такому випадку, однак за умови, якщо сторона клопоче перед судом про поновлення строку. Зі змісту апеляційної скарги суд не убачає, що відповідач просив суд поновити строк на апеляційне оскарження.

Отже, суд зазначає, що скаржнику необхідно подати заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження з наведенням поважних причин пропуску такого строку.

Ураховуючи усе вищезазначене, апеляційна скарга Акціонерного товариства «Об`єднана гірничо-хімічна компанія» на рішення Господарського суду міста Києва від 23.01.2024 підлягає залишенню без руху на основі вищезазначених приписів процесуального законодавства.

Згідно зі ст. 174 ГПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, скаржнику необхідно уточнити (чітко визначити) вимоги апеляційної скарги, а також подати у строк, визначений цією ухвалою, клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції з наведенням інших підстав для такого поновлення.

Керуючись ст. ст. 174, 234, 258, 260 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд, -

У Х В А Л И В :

1. Відмовити у задоволенні клопотання Акціонерного товариства «Об`єднана гірничо-хімічна компанія» про відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги на рішення Господарського суду міста Києва від 23.01.2024 у справі №910/18045/23.

2. Апеляційну скаргу Акціонерного товариства «Об`єднана гірничо-хімічна компанія» на рішення Господарського суду міста Києва від 23.01.2024 у справі №910/18045/23 залишити без руху.

3. Надати Акціонерному товариству «Об`єднана гірничо-хімічна компанія» строк десять днів з дня отримання копії даної ухвали для усунення недоліків апеляційної скарги, а саме для:

- подання заяви про уточнення вимог апеляційної скарги з чітким визначенням грошової суми, що оскаржується;

- подання доказів сплати судового збору відповідно до уточнених вимог апеляційної скарги;

- докази реєстрації електронного кабінету Акціонерного товариства «Об`єднана гірничо-хімічна компанія» в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі).

4. Роз`яснити Акціонерному товариству «Об`єднана гірничо-хімічна компанія» право подати заяву для поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням підстав та доказів на їх підтвердження.

5. Попередити Акціонерне товариство «Об`єднана гірничо-хімічна компанія», що у випадку неусунення у встановлений термін недоліків, апеляційну скаргу буде повернуто скаржнику.

Північний апеляційний господарський суд повідомляє про можливість подати процесуальні документи, письмові та електронні докази на електронну адресу суду, через особистий кабінет в системі «Електронний суд», поштою, факсом або дистанційні засоби зв`язку, вчинити інші процесуальні дії в електронній формі з використанням власного електронного цифрового підпису, прирівняного до власноручного підпису.

Відповідно до ч. 2 ст. 235 ПІК України ухвала набирає законної сили з моменту їх підписання та не підлягає касаційному оскарженню.

Головуючий суддя О.О. Євсіков

Судді С.О. Алданова

В.А. Корсак