УХВАЛА

06 березня 2024 року

м. Київ

cправа № 922/1626/22

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Кондратової І.Д. - головуючої, суддів - Вронської Г.О., Губенко Н.М.,

розглянувши касаційну скаргу Акціонерного товариства "Мегабанк"

на рішення Господарського суду Харківської області

(суддя - Шарко Л.В.)

від 21.09.2023

та постанову Східного апеляційного господарського суду

(головуючий - Сгара Е.В., судді - Гетьман Р.А., Склярук О.І.)

від 17.01.2024

у справі за позовом Акціонерного товариства "Мегабанк"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Скай Фул"

за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача - Фонду гарантування вкладів фізичних осіб

про застосування наслідків нікчемності правочинів.

ВСТАНОВИВ:

1. У вересні 2022 року Акціонерне товариство "Мегабанк" (далі - позивач) звернулось до Господарського суду Харківської області з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Скай Фул" (далі - відповідач) про застосування наслідків нікчемності правочинів, шляхом скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер 61864566 від 26.11.2021, прийняте приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Куксіним С.Ю., з одночасним припиненням державної реєстрації права власності за відповідачем та проведенням державної реєстрації набутого права власності за позивачем на нерухоме майно, а саме: нежитлові приміщення 3-го поверху № 95-129, 104а, 105а, 122а, І-ІХ, в літ. "А-5", загальною площею 948,8 кв м, що розташовані за адресою: м. Харків, вул. Сумська, буд. № 39.

2. Позов обґрунтований тим, що кредитний договір № 20-07в/2021/ГД-02/2021 від 26.11.2021, договір купівлі-продажу нерухомого майна № 5973 від 26.21.2021 та іпотечний договір № 20-07в/2021/ГД-02/2021-з від 26.11.2021 мають ознаки нікчемності, визначені пунктами 3, 6 частини третьої статті 38 Закону України "Про систему гарантування вкладів фізичних осіб". На думку позивача, в результаті укладення вказаних договорів відбулась не ринкова угода, а проведено нерівноцінний продаж ліквідного активу банку за кошти банку, які були надані в кредит на значний період часу (10 років), що може свідчити про надання особі, яка проводила таку купівлю, нічим не обумовлених переваг та здійснення банком реалізації власних майнових активів з метою отримання сумнівних доходів в довгостроковій перспективі. Ще однією ознакою надання переваг є дата початку виплати кредиту - відповідно до графіку це 30.04.2022, тобто через 5 місяців з моменту укладення кредитного договору. Реалізація банком власного ліквідного майна з видачею відповідачу кредиту на його купівлю на строк 10 років є не лише ризиковою операцією, а і змусило банк формувати резерви під даний кредит. За твердженнями позивача, фактично відчуження майна банку за договором купівлі-продажу призвело до ще більшого зменшення обсягу високоліквідних активів банку, порушення внаслідок цього нормативів діяльності банку, встановлених Національним банком України, до повної неплатоспроможності та неможливості виконання грошових зобов`язань перед іншими кредиторами банку та як наслідок - до прийняття Правлінням Національного Банку України 02.06.2022 рішення №261-рш/БТ "Про віднесення АТ "МЕГАБАНК" до категорії неплатоспроможних" та рішення від 21.07.2022 № 362-рш про відкликання банківської ліцензії та ліквідацію АТ "МЕГАБАНК".

3. Рішенням Господарського суду Харківської області від 21.09.2023, залишеним без змін постановою Східного апеляційного господарського суду від 17.01.2024, у задоволенні позову відмовлено повністю.

4. Суди виходили з того, що:

- умови іпотечного договору №20-07в/2021/ГД-02/2021-з від 26.11.2021 містять всі істотні умови визначені Законом України "Про іпотеку" для такого виду правочину;

- позивач не надав належних та допустимих доказів того, що кредитний договір, договір купівлі-продажу нерухомого майна та іпотечний договір від 26.11.2021 не відповідають поточним ринковим умовам або останні є такими, що передбачають надання клієнтам переваг (пільг), прямо не встановлених для них законодавством чи внутрішніми документами банку;

- позивач також не навів причинно-наслідкового зв`язку, як укладення кредитного договору могло вплинути на визнання банку неплатоспроможним або спричинити неможливість виконання грошових зобов`язань перед іншими клієнтами банку;

- жодних негативних наслідків в результаті укладання вищевказаних правочинів, для позивача судом не встановлено та не доведено позивачем.

5. 08.02.2024 позивач подав до Верховного Суду через систему "Електронний суд" касаційну скаргу (зареєстрована канцелярією суду 09.02.2024), в якій просить рішення судів попередніх інстанцій скасувати та ухвалити нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити повністю.

6. На виконання вимог пункту 5 частини другої статті 290 ГПК України підставою касаційного оскарження судових рішень скаржник визначає пункт 1 частини другої статті 287 цього Кодексу.

7. Обґрунтовуючи наявність зазначеної підстави касаційного оскарження, скаржник зазначає, що суди попередніх інстанцій дійшли помилкового висновку щодо відмови у задоволенні позову, оскільки продаж власного ліквідного нерухомого майна шляхом кредитування позичальника було проведено із явним наданням переваг ТОВ "Скай Фул" (відповідачу) та здійснено на шкоду інтересам банку, при цьому, суди не звернули увагу на твердження скаржника та його обґрунтовані пояснення застосування пунктів 3, 6 частини третьої статті 38 Закону України "Про систему гарантування вкладів фізичних осіб" для визначення нікчемності правочинів.

8. Скаржник вважає, що суд апеляційної інстанцій неправильно застосував норми матеріального права, а саме:

- пункт 3 частини третьої статті 38 Закону України "Про систему гарантування вкладів фізичних осіб", і не врахував висновок, викладений у постановах Великої Палати Верховного Суду від 11.01.2022 у справі № 910/10784/16 та від 06.03.2019 у справі № 821/3607/15-а, щодо встановлення факту нікчемності правочинів;

- частини третьої статті 26 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" (у редакції, чинній із 16 січня 2020 року), і не врахував висновки, викладені у постановах Верховного Суду від 16.09.2020 у справі № 352/1021/19, від 19.01.2022 у справі № 203/4466/17 та постановах Великої Палати Верховного Суду від 09.11.2021 у справі № 466/8649/16-ц, від 17.08.2022 у справі № 450/441/19, щодо обраного способу захисту порушеного права стосовно скасування рішень державного реєстратора про державну реєстрацію прав та їх обтяжень;

- частини п`ятої статті 216 Цивільного кодексу України, оскільки скаржник правильно обрав спосіб захисту порушеного права щодо застосування наслідків нікчемності правочинів шляхом скасування вказаного рішення державного реєстратора (приватного нотаріуса) про державну реєстрацію прав та їх обтяжень на вказане нерухоме майно, і не врахував висновку, викладеного у постанові Верховного Суду від 09.09.2021 у справі № 925/1276/19.

9. Також скаржник заявив клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень.

10. В обґрунтування поважності причин пропуску зазначає, що повний текст постанови суду апеляційної інстанції позивач отримав 19.01.2024 в електронному кабінеті підсистеми "Електронний суд".

11. Верховний Суд розглянув клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень та виходить з наступного.

12. Відповідно до частини першої статті 288 ГПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, що оскаржується, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

13. Строк на касаційне оскарження постанови суду апеляційної інстанції від 17.01.2024 (повний текст якої складено 17.01.2024), встановлений у частині першій статті 288 ГПК України, закінчився 06.02.2024.

14. Відповідно до частини другої статті 288 ГПК України учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

15. Згідно з пунктом 2 частини шостої статті 242 ГПК України днем вручення судового рішення є день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення до електронного кабінету особи.

16. За інформацією, отриманою з автоматизованої системи документообігу суду КП "ДСС", постанову суду апеляційної інстанції скаржнику надіслано в електронний кабінет 18.01.2024 о 15:59, датою отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення до електронного кабінету є 09.02.2024 о 13:39, що підтверджується Довідкою про доставку документа в кабінет електронного суду, сформованою Верховним Судом 15.02.2024.

17. Разом з тим, враховуючи, що скаржник датою отримання оскаржуваної постанови зазначає 19.01.2024 і скаргу подав протягом двадцятиденного строку (08.02.2024), Суд дійшов висновку, що наведені скаржником підстави для поновлення строку на касаційне оскарження є поважними, а клопотання таким, що підлягає задоволенню.

18. Верховний Суд ухвалою від 28.02.2024 касаційну скаргу залишив без руху із наданням скаржникові строку на надання суду доказів сплати судового збору за подання касаційної скарги.

19. 04.03.2024 скаржник на виконання зазначеної ухвали надіслав до Верховного Суду заяву про усунення недоліків касаційної скарги, до якої додав копію платіжної інструкції № 977 від 01.03.2024 про сплату судового збору у розмірі 7 939,20 грн.

20. Відповідно до частини третьої статті 174 ГПК України, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 176 цього Кодексу.

21. З огляду на зміст касаційної скарги та доданих до неї матеріалів, ураховуючи її відповідність вимогам параграфу 1 глави 2 Розділу IV ГПК України, Верховний Суд дійшов висновку, що підстави для залишення касаційної скарги без руху, повернення касаційної скарги чи відмови у відкритті касаційного провадження відсутні, тому відкриває касаційне провадження у справі з підстави, передбаченої пунктом 1 частини другої статті 287 ГПК України.

Керуючись нормами статей 119, 234, 288, 290, 294, частини четвертої статті 197, пунктом 1 частини другої статті 287, частини третьої статті 301 ГПК України, Верховний Суд

У Х В А Л И В:

1. Поновити Акціонерному товариству "Мегабанк" строк на касаційне оскарження рішення Господарського суду Харківської області від 21.09.2023 та постанову Східного апеляційного господарського суду від 17.01.2024 у справі № 922/1626/22.

2. Відкрити касаційне провадження у справі № 922/1626/22 за касаційною скаргою Акціонерного товариства "Мегабанк" на рішення Господарського суду Харківської області від 21.09.2023 та постанову Східного апеляційного господарського суду від 17.01.2024.

3. Призначити до розгляду касаційну скаргу Акціонерного товариства "Мегабанк" у справі № 922/1626/22 на 02 квітня 2024 року о 10:20 год у відкритому судовому засіданні у приміщенні Касаційного господарського суду за адресою: м. Київ, вул. О. Копиленка, 6, в залі судових засідань № 2 (кабінет № 209).

4. Явка учасників справи в судове засідання не є обов`язковою.

5. Установити учасникам справи строк для подання відзиву на касаційну скаргу з доказами надсилання копій відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи з урахуванням положень статті 42 ГПК України до 22 березня 2024 року.

6. Роз`яснити учасникам справи, що вони мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, в тому числі поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів та електронного підпису згідно з вимогами Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему

7. Витребувати з Господарського суду Харківської області або Східного апеляційного господарського суду матеріали справи № 922/1626/22.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Головуюча І. Кондратова

Судді Г. Вронська

Н. Губенко

До уваги учасників судового процесу!

Суди продовжують працювати. Проте в умовах воєнного стану проведення відкритих судових засідань має певні особливості щодо належного повідомлення учасників процесу про час та місце судових засідань, явки до суду та забезпечення безпеки відвідувачів. Неявка сторін з невідомих причин може завадити своєчасному розгляду справи навіть за умови явки представників інших сторін.

Просимо дотримуватися процесуальних норм, виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу:

- максимально реалізувати право на участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду, передбачене статтею 197 Господарського процесуального кодексу України;

- за відсутності нагальної потреби в участі в судовому засіданні в приміщенні Касаційного господарського суду подати клопотання про розгляд справи без участі учасників справи, а за наявності такої потреби - повідомити про це суд.

Про свій вибір просимо завчасно повідомити суд поштою чи в електронному вигляді із застосуванням підсистеми Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи "Електронний суд".

Звертаємо увагу на особливості розгляду справи в особливий період (на період дії правового режиму воєнного стану) та порядок дій учасників судового процесу під час сигналу "Повітряна тривога":

- після надходження сигналу "Повітряна тривога" розгляд справ, призначених до розгляду у відкритому судовому засіданні, не здійснюється. У судовому засіданні буде оголошуватися перерва;

- розгляд справ відбудеться через 30 хвилин після відбою тривоги у порядку черговості відповідно до переліку справ, призначених до розгляду у відкритому судовому засіданні. У разі, якщо повітряна тривога триватиме після 15:00 год, судові справи будуть зняті з розгляду. Про дату, час і місце наступного судового засідання учасники справи будуть повідомлені ухвалою;

- найближча до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду (вул. О. Копиленка, 6) захисна споруда, визначена Київською міською державною адміністрацією, для укриття населення під час сигналу "Повітряна тривога", розташована на: вул. Лейпцизька,2 (2-ий під`їзд). Захисними спорудами визначено також станції метро "Печерська" та "Арсенальна";

- до повідомлення про закінчення повітряної тривоги заборонено пропуск учасників судового процесу на територію Верховного Суду;

- якщо за об`єктивних обставин учасник справи не може прибути в судове засідання після відбою тривоги, рекомендовано подати клопотання про відкладення судового засідання з наведенням поважних причин або про проведення відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

Касаційний господарський суд