СХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 лютого 2024 року м. Харків Справа № 922/4084/23

Східний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів: головуючий суддя Бородіна Л.І., суддя Лакіза В.В. , суддя Шевель О.В.,

за участю секретаря судового засідання Садонцевої Л.К.,

за участю представників сторін:

від позивача: адвокат Загребельний Р.В., ордер від 27.12.2023 серії АХ №1139882;

від відповідача: Тарасова С.В., в порядку самопредставництва на підставі посадової інструкції заступника начальника відділу правового забезпечення, державного реєстратора Департаменту реєстрації Харківської міської ради від 29.08.2022; положення про відділ правового забезпечення Департаменту реєстрації Харківської міської ради; довідки; виписки з ЄДР ЮО,ФОП та ГФ;

від третьої особи: не з`явився;

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Східного апеляційного господарського суду апеляційну скаргу ОСОБА_1 , м. Харків,

на рішення Господарського суду Харківської області від 27.11.2023, ухвалене в приміщенні Господарського суду Харківської області в м. Харкові, повний текст якого складений 06.12.2023 (суддя Чистякова І.О.),

у справі №922/4084/23

за позовом: ОСОБА_1 , м. Харків,

до відповідача: Департаменту реєстрації Харківської міської ради, м. Харків,

за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача: Товариства з обмеженою відповідальністю "ПРІМА-СЕЙЛ", м. Харків,

про зобов`язання скасувати реєстраційну дію,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Господарського суду Харківської області із позовною заявою до Департаменту реєстрації Харківської міської ради, в якій просив зобов`язати відповідача скасувати реєстраційну дію № 013075643 "Державна реєстрація змін до відомостей про юридичну особу", що була вчинена 10.11.2021, щодо ТОВ "ПРІМА-СЕЙЛ" (61010, м. Харків, вул. Нетіченська, 25-А, ).

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що рішенням Господарського суду Харківської області від 11.05.2023 у справі №922/772/23 договір дарування 50 відсотків статутного капіталу ТОВ "ПРІМА-СЕЙЛ", укладений 09.11.2021 між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , розірвано, а протоколом загальних зборів учасників ТОВ "ПРІМА-СЕЙЛ" від 29.06.2023 №29/06/23, посвідченим приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Железняк Л.В., реєстровий номер 367, виключено ОСОБА_2 зі складу учасників ТОВ "ПРІМА-СЕЙЛ". За наведених обставин, з метою ефективного захисту порушених прав, позивач вважає, що необхідне зобов`язати державного реєстратора Департаменту з питань державної реєстрації провести державну реєстрацію змін до відомостей про юридичну особу в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань щодо зміни відомостей про засновників приватного підприємства з одночасним збільшенням розміру частки учасника статутного капіталу у зв`язку із розірванням договору дарування, поверненням сторін у первісний стан та виключення ОСОБА_2 з числа учасників даної юридичної особи.

Рішенням Господарського суду Харківської області від 27.11.2023 у справі №922/4084/23 відмовлено в задоволенні позову повністю.

Рішення суду першої інстанції мотивоване тим, що Департамент реєстрації Харківської міської ради не може бути належним відповідачем у цьому спорі, оскільки суб`єкт реєстраційної діяльності (відповідач) не є учасником правовідносин, пов`язаних з управлінням юридичною особою, стосовно якої до ЄДР вносився спірний реєстраційний запис, та не вчинив дій щодо порушення прав та інтересів позивача у спірних матеріально-правових відносинах. Місцевий господарський суд зазначив, що суб`єкт реєстраційної діяльності не є належним відповідачем у спорах, пов`язаних зі створенням, діяльністю, управлінням або припиненням діяльності юридичної особи, стосовно якої до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань вносився спірний реєстраційний запис, належним відповідачем повинна бути юридична особа, щодо якої були здійснені ці дії (записи).

Не погодившись з рішенням, ухваленим господарським судом першої інстанції, ОСОБА_1 звернувся до Східного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення Господарського суду Харківської області від 27.11.2023 у справі №922/4084/23 та ухвалити нове рішення, яким скасувати реєстраційну дію № 013075643 "Державна реєстрація змін до відомостей про юридичну особу", що була вчинена 10.11.2021 щодо ТОВ "ПРІМА-СЕЙЛ" (61010, м. Харків, вул. Нетіченська, 25-А, ).

В обґрунтування вимог апеляційної скарги позивач зазначає, що розірвання договору дарування є правовою підставою припинення права власності на дарунок у обдаровуваного. Наслідком такого розірвання є застосування реституції, тобто повернення сторін у первинний стан, у зв`язку з чим, обдаровуваний зобов`язаний повернути дарувальнику річ, що є предметом договору, у натурі з урахуванням можливого природного зносу за період її перебування в обдаровуваного. Скаржник наголошує, що позовна вимога до суб`єкта, який наділений державою повноваженнями щодо вчинення реєстраційних дій скасування в державному реєстрі відомостей щодо іншого речового права, підставою внесення яких є розірваний судом договір дарування, є належним вибором відповідача по справі, оскільки ТОВ "ПРІМА-СЕЙЛ" () не є суб`єктом, наділеним правом внесення будь-яких відомостей до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, в т.ч. "Державна реєстрація змін до відомостей про юридичну особу".

21.02.2024 у судовому засіданні апеляційної інстанції був присутній представник позивача, який наполягав на доводах апеляційної скарги та просив суд її задовольнити, рішення Господарського суду Харківської області від 27.11.2023 у справі №922/4084/23 скасувати ти ухвалити нове рішення про задоволення позовних вимог.

Присутня у судовому засіданні апеляційної інстанції представник відповідача заперечувала проти задоволення апеляційної скарги та просила залишити рішення суду першої інстанції без змін.

Представник третьої особи до судового засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи третя особа повідомлена належним чином, про що свідчить довідка про доставку 22.01.2024 о 16:34 годині електронного листа ухвали Східного апеляційного господарського суду від 22.01.2024 про відкриття апеляційного провадження та призначення справи до розгляду, до електронного кабінету ТОВ "ПРІМА-СЕЙЛ".

Відповідно до ч. 12 ст. 270 ГПК України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Враховуючи, що всі учасники справи належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду справи, судова колегія вважає за можливе здійснити розгляд справи за відсутності представника ТОВ "ПРІМА-СЕЙЛ".

Крім того, відповідач та третя особа не скористалися своїм правом на подання відзивів на апеляційну скаргу.

Враховуючи положення ч. 3 ст. 263 ГПК України, відповідно до якого відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції, судова колегія дійшла висновку про розгляд справи за наявними матеріалами.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши пояснення представників позивача та відповідача, перевіривши повноту встановлених судом першої інстанції обставин справи та доказів на їх підтвердження, їх юридичну силу та доводи апеляційної скарги, колегія суддів Східного апеляційного господарського суду встановила таке.

Як вбачається з матеріалів справи, 17.01.2018 до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань внесено запис №0075643 про проведення державної реєстрації юридичної особи ТОВ "ПРІМА-СЕЙЛ".

Рішенням Господарського суду Харківської області від 11.05.2023 у справі №922/772/23, яке набрало законної сили 06.06.2023, позовні вимоги ОСОБА_1 задоволено повністю. Розірвано договір дарування 50 відсотків статутного капіталу ТОВ "ПРІМА-СЕЙЛ" (), дата та номер запису в Єдиному державному реєстрі про проведення державної реєстрації юридичної особи: 17.01.2018, 0075643, укладений 09.11.2021 між ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 ) та ОСОБА_2 (РНОКПП: НОМЕР_2 ).

Судом у вказаній справі встановлено, що ОСОБА_1 на праві власності належало 100 відсотків статутного капіталу ТОВ "ПРІМА-СЕЙЛ" ().

09.11.2021 ОСОБА_1 подаровано належні йому 50 відсотків статутного капіталу TOB "ПРІМА-СЕЙЛ" його матері - ОСОБА_2 , про що укладено договір дарування (в матеріалах справи №922/4084/23 вказаний договір відсутній).

Місцевим господарським судом у справі №922/772/23 встановлено, що після початку повномасштабної військової агресії проти України та введення воєнного стану із 05 години 30 хвилин 24.02.2022 відповідно до Указу Президента від 24.02.2022 № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні" та початком бойових дій в м. Харкові, ОСОБА_2 виїхала з м. Харкова. Місце її мешкання або перебування на теперішній час ОСОБА_1 не відомо.

У цій справі позивач зазначає, що на підставі договору дарування від 09.11.2021 складено Акт прийому-передачі подарованої частки у статутному капіталі TOB "ПРІМА-СЕЙЛ" (в матеріалах справи вказаний акт відсутній), який посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Одарченко М.С., реєстрові номери 1542 та 1543 та відповідні відомості внесені до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

Із Витягу з Єдиного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань від 19.09.2023 №6 станом на 19.09.2023 вбачається вчинення реєстраційної дії, а саме: державна реєстрація змін до відомостей про юридичну особу, 10.11.2021 17:28:12, 013075643, зміна складу засновників (учасників) або зміна відомостей про засновників (учасників) юридичної особи, приватний нотаріус Одарченко М.С.

Позивач зазначає, що у зв`язку з відсутністю учасника ОСОБА_2 на загальних зборах, що унеможливлює підписання ані акту приймання-передачі частки, ані протоколу загальних зборів, керуючись загальними нормами цивільного права, а саме ст. 100 ЦК України вирішено виключити ОСОБА_2 зі складу учасників товариства.

29.06.2023 TOB "ПРІМА-СЕЙЛ" () проведено загальні збори учасників товариства, на яких був присутній ОСОБА_1 50% голосів, відсутні учасники товариства ОСОБА_2 50% голосів.

На вказаних зборах прийнято рішення: про необхідність виключити зі складу учасників ОСОБА_2 ; у зв`язку з виключенням учасника ОСОБА_2 зі складу учасників товариства, затвердити розміри часток учасників товариства та їх номінальну вартість у статутному капіталі TOB "ПРІМА-СЕЙЛ": ОСОБА_1 - розмір внеску 9500000,00грн, частка 100%. Рішення загальних зборів TOB "ПРІМА-СЕЙЛ" () оформлено протоколом загальних зборів учасників від 29.06.2023 №29/06/23, що посвідчений приватним нотаріусом Железняк Л.В., зареєстрований в реєстрі за №367.

З матеріалів справи вбачається, що керівник TOB "ПРІМА-СЕЙЛ" Кобзев В.О. звернувся до державного реєстратора із заявою для проведення державної реєстрації "Державна реєстрація змін до відомостей про юридичну особу" (заява в матеріалах справи відсутня).

Згідно з рішенням та повідомленням про відмову у державній реєстрації змін в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань від 01.08.2023 № 79 державним реєстратором відмовлено у проведенні реєстраційної дії з підстав: 1) подання документів або відомостей, передбачених цим Законом, не в повному обсязі. п. 4 ч. 1 ст. 28 Закону - відсутній документ на зміну складу засновників встановлений ч. 5 ст. 17 Закону; 2) документи суперечать вимогам Конституції та Законів України. П.5 ч.1. ст. 28 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань" (далі Закону) - Протокол №29/06/23 від 29.06.2023 не відповідає п.6 ч. 1ст. 15 цього Закону, суперечить ч. 2 ст. 15, ч.2 ст. 23 ЗУ "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю" щодо підстав виключення учасника та правомочності загальних зборів Товариства; 3) невідповідність відомостей, зазначених у документах, поданих для державної реєстрації, відомостям, що містяться в Єдиному державному реєстрі чи інших інформаційних системах, використання яких передбачено цим Законом. П. 10-4) ч. 1 ст. 28 Закону - невідповідність відомостей, зазначених у Протоколі № 29/06/23 від 29.06.2023, відомостям Єдиного реєстру спеціальних бланків нотаріальних документів (нотаріальний бланк НСН 167912 зареєстрований нотаріусом з кодом витрачення бланка 1 - Договір про відчуження нерухомого майна, крім земельних ділянок, вірний код витрачення бланку на протокол 13 - інші дії); невідповідність відомостей, зазначених в наданій структурі власності, відомостям ЄДР щодо кінцевих бенефіціарних власників.

Відповідно до Витягу з Єдиного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань від 19.09.2023 №6 станом на 19.09.2023 щодо юридичної особи ТОВ "ПРІМА-СЕЙЛ", , містяться відомості щодо засновників (учасників) юридичної особи: ОСОБА_1 , розмір частки 4750000,00; ОСОБА_2 , розмір частки 4750000,00. Розмір статутного капіталу 9500000,00грн.

Позивач зазначає, що розірвання договору дарування є правовою підставою припинення права власності на дарунок у обдаровуваного. Наслідком такого розірвання є застосування реституції, тобто повернення сторін у первинний стан, у зв`язку з чим, обдаровуваний зобов`язаний повернути дарувальнику річ, що є предметом договору, у натурі з урахуванням можливого природного зносу за період її перебування в обдаровуваного. Інакше, як за зверненням в суд про зобов`язання органу реєстрації вчинити реєстраційні дії, позивач не в змозі захистити своє корпоративне право на приведення у первісний стан складу учасників Товариства, розмір їх часток та номінальну вартість. За наведених обставин, з метою ефективного захисту порушених прав, ОСОБА_1 вважає, що необхідне зобов`язання державного реєстратора Департаменту з питань державної реєстрації провести державну реєстрацію змін до відомостей про юридичну особу в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань щодо зміни відомостей про засновників приватного підприємства з одночасним збільшенням розміру частки учасника статутного капіталу у зв`язку із розірванням договору дарування, поверненням сторін у первісний стан та виключення ОСОБА_2 з числа учасників даної юридичної особи.

Рішенням Господарського суду Харківської області від 27.11.2023 у справі №922/4084/23 в задоволенні позову відмовлено з підстав, що викладені вище.

Перевіривши матеріали справи, правильність їх юридичної оцінки та застосування місцевим господарським судом норм законодавства, апеляційний господарський суд дійшов висновку, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає з огляду на таке.

Завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави (частина 1 статті 2 ГПК України).

Частиною 2 статті 4 ГПК передбачено право юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців, фізичних осіб, які не є підприємцями, державних органів, органів місцевого самоврядування на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 15 ГПК України здійснюючи правосуддя, господарський суд захищає права та інтереси фізичних і юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного права чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.

За положеннями статей 15, 16 ЦК України кожна особа має право на звернення до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права у разі його порушення, невизнання або оспорювання та інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Під захистом права розуміється державно-примусова діяльність, спрямована на відновлення порушеного права суб`єкта правовідносин і забезпечення виконання юридичного обов`язку зобов`язаною стороною, внаслідок чого реально відбудеться припинення порушення (чи оспорювання) прав цього суб`єкта, він компенсує витрати, що виникли у зв`язку з порушенням його прав, або в інший спосіб нівелює негативні наслідки порушення його прав.

Під захистом легітимного інтересу розуміється відновлення можливості досягнення прагнення до користування конкретним матеріальним та/або нематеріальним благом.

Спосіб захисту втілює безпосередню мету, якої прагне досягти суб`єкт захисту (позивач), вважаючи, що таким чином буде припинено порушення (чи оспорювання) його прав, він компенсує витрати, що виникли у зв`язку з порушенням його прав, або в інший спосіб нівелює негативні наслідки порушення його прав.

Під ефективним способом необхідно розуміти такий, що призводить до потрібних результатів, наслідків, дає найбільший ефект. Ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права, бути адекватним наявним обставинам.

Гарантоване статтею 55 Конституції України й конкретизоване у законах України право на судовий захист передбачає можливість звернення до суду за захистом порушеного права, але вимагає, щоб твердження позивача про порушення було обґрунтованим. Таке порушення прав має бути реальним, стосуватися індивідуально виражених прав або інтересів особи, яка стверджує про їх порушення.

Отже, захисту підлягає наявне законне порушене право (інтерес) особи, яка є суб`єктом (носієм) порушених прав чи інтересів та звернулася за таким захистом до суду. Тому для того, щоб особі було надано судовий захист, суд встановлює, чи особа дійсно має порушене право (інтерес), і чи це право (інтерес) порушено відповідачем (наведений висновок викладений у постанові об`єднаної палати Верховного Суду у складі суддів Касаційного господарського суду від 16.10.2020 у справі № 910/12787/17).

З огляду на положення процесуального закону суд зобов`язаний з`ясувати характер спірних правовідносин (предмет і підстави позову), наявність/відсутність порушеного права чи інтересу та можливість його поновлення/захисту в обраний спосіб.

Велика Палата Верховного Суду неодноразово зазначала, що перелік способів захисту, визначений у частині 2 статті 16 ЦК України, не є вичерпним. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках (абзац дванадцятий частини другої вказаної статті). Застосування конкретного способу захисту цивільного права чи інтересу залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Інакше кажучи, суд має захистити право чи інтерес у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам. Спосіб захисту порушеного права або інтересу має бути таким, щоб у позивача не виникала необхідність повторного звернення до суду. Тому спосіб захисту інтересу, передбачений пунктом 1 частини 2 статті 16 ЦК України, може застосовуватися лише в разі недоступності для позивача можливості захисту його права (аналогічний висновок викладено у постановах Великої Палати Верховного Суду від 05.06.2018 у справі № 338/180/17 (пункт 57), від 11.09.2018 у справі № 905/1926/16 (пункт 40), від 30.01.2019 у справі № 569/17272/15-ц, від 11.09.2019 у справі № 487/10132/14-ц (пункт 89), від 15.09.2020 у справі № 469/1044/17, від 26.01.2021 у справі № 522/1528/15-ц (пункт 58), від 16.02.2021 у справі № 910/2861/18 (пункт 98), від 15.06.2021 у справі № 922/2416/17 (пункт 9.1), від 22.06.2021 у справах № 334/3161/17 (пункт 55) і № 200/606/18 (пункт 73), від 29.06.2021 у справі № 916/964/19 (пункт 7.3), від 31.08.2021 у справі № 903/1030/19 (пункт 68), від 26.10.2021 у справі № 766/20797/18 (пункт 19), від 23.11.2021 у справі № 359/3373/16-ц (пункт 143), від 14.12.2021 у справі № 643/21744/19 (пункт 61), від 25.01.2022 у справі № 143/591/20 (пункт 8.31), від 08.02.2022 у справі № 209/3085/20 (пункт 21), від 09.02.2022 у справі № 910/6939/20 (пункт 11.87), від 22.02.2022 у справі № 761/36873/18 (пункт 9.21), від 06.07.2022 у справі №914/2618/16 (пункт 27).

Якщо суд дійде висновку, що обраний позивачем спосіб захисту не передбачений законом або договором та/або є неефективним для захисту порушеного права позивача, у цих правовідносинах позовні вимоги останнього не підлягають задоволенню. Однак, якщо обраний позивачем спосіб захисту не передбачений законом або договором, проте є ефективним та не суперечить закону, а закон або договір у свою чергу не визначають іншого ефективного способу захисту, то порушене право позивача підлягає захисту обраним ним способом (постанова Великої Палати Верховного Суду від 19.01.2021 у справі №916/1415/19).

Відповідно до висновку, викладеного у постановах Великої Палати Верховного Суду від 19.01.2021 у справі № 916/1415/19 (пункт 6.21), від 02.02.2021 у справі № 925/642/19 (пункт 54), від 06.04.2021 у справі № 910/10011/19 (пункт 99), від 22.06.2021 у справі №200/606/18 (пункт 76), від 02.11.2021 у справі № 925/1351/19 (пункт 6.56), від 25.01.2022 у справі № 143/591/20 (пункт 8.46), від 23.11.2021 у справі № 359/3373/16-ц (пункт 155), від 06.07.2022 у справі № 914/2618/16 (пункт 28) обрання позивачем неналежного способу захисту своїх прав є самостійною підставою для відмови у позові.

Так само підставою для відмови у позові є відсутність у позивача того права чи законного інтересу, про який він стверджує.

Таким чином, здійснюючи правосуддя, господарський суд захищає права та інтереси юридичних осіб у спосіб, визначений законом або договором. Суд, відповідно до викладеної в позові вимоги, може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, який не суперечить закону, але лише за наявності двох умов одночасно: по-перше, якщо дійде висновку, що жодний установлений законом спосіб захисту не є ефективним саме у спірних правовідносинах, а по-друге, якщо дійде висновку, що задоволення викладеної у позові вимоги позивача призведе до ефективного захисту його прав чи інтересів (пункт 71 постанови Великої Палати Верховного Суду від 04.06.2019 у справі № 916/3156/17).

За змістом положень статей 14, 269, 300 ГПК України передбачено обов`язок господарського суду при здійсненні правосуддя керуватися принципом диспозитивності, суть якого полягає у тому, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках.

Так, предметом позову у процесуальному сенсі є звернення позивача до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову.

Предметом позову є певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, який одночасно становить спосіб захисту порушеного права, а підставою позову є факти, які обґрунтовують вимогу про захист права чи законного інтересу.

Предметом судового розгляду в цій справі є позовна вимога про зобов`язання Департаменту реєстрації Харківської міської ради скасувати реєстраційну дію № 013075643 "Державна реєстрація змін до відомостей про юридичну особу", що була вчинена 10.11.2021, щодо ТОВ "ПРІМА-СЕЙЛ" (61010, м. Харків, вул. Нетіченська, 25-А, ).

Позов мотивовано тим, що рішенням Господарського суду Харківської області від 11.05.2023 у справі №922/772/23 договір дарування 50 відсотків статутного капіталу ТОВ "ПРІМА-СЕЙЛ", укладений 09.11.2021 між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , розірвано, а протоколом загальних зборів учасників ТОВ "ПРІМА-СЕЙЛ" від 29.06.2023 №29/06/23, посвідченим приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Железняк Л.В., реєстровий номер 367, виключено ОСОБА_2 зі складу учасників ТОВ "ПРІМА-СЕЙЛ". За наведених обставин, з метою ефективного захисту порушених прав, позивач вважає, що необхідне зобов`язати державного реєстратора Департаменту з питань державної реєстрації провести державну реєстрацію змін до відомостей про юридичну особу в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань щодо зміни відомостей про засновників приватного підприємства з одночасним збільшенням розміру частки учасника статутного капіталу у зв`язку із розірванням договору дарування, поверненням сторін у первісний стан та виключення ОСОБА_2 з числа учасників даної юридичної особи.

У постанові від 10.09.2019 у справі № 921/36/18 Велика Палата Верховного Суду дійшла висновку, що спори, пов`язані зі створенням, діяльністю, управлінням або припиненням діяльності юридичної особи, є корпоративними у розумінні пункту 3 частини першої статті 20 ГПК України незалежно від того, чи є позивач акціонером (учасником) юридичної особи, і мають розглядатися за правилами ГПК України.

Згідно зі ст. 96-1 ЦК України права учасників юридичних осіб (корпоративні права) - це сукупність правомочностей, що належать особі як учаснику (засновнику, акціонеру, пайовику) юридичної особи відповідно до закону та статуту товариства. Корпоративні права набуваються особою з моменту набуття права власності на частку (акцію, пай або інший об`єкт цивільних прав, що засвідчує участь особи в юридичній особі) у статутному капіталі юридичної особи. Корпоративними відносинами є відносини між учасниками (засновниками, акціонерами, пайовиками) юридичних осіб, у тому числі які виникають між ними до державної реєстрації юридичної особи, а також відносини між юридичною особою та її учасниками (засновниками, акціонерами, пайовиками) щодо виникнення, здійснення, зміни і припинення корпоративних прав.

Як вбачається з матеріалів позовної заяви та апеляційної скарги, необхідність скасування реєстраційної дії № 013075643 "Державна реєстрація змін до відомостей про юридичну особу", що була вчинена 10.11.2021, щодо ТОВ "ПРІМА-СЕЙЛ" позивач обґрунтовує розірванням договору дарування 50 відсотків статутного капіталу, укладеного між позивачем та ОСОБА_3 , у судовому порядку.

Як свідчать матеріали справи, позивач не оспорює висновки, викладені державним реєстратором у рішенні та повідомленні про відмову у державній реєстрації змін в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань від 01.08.2023 № 79, не зазначає про порушення державним реєстратором норм чинного законодавства під час розгляду заяви та документів, наданих третьою особою для вчинення реєстраційної дії.

Відповідно до ч. 1 ст. 34 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань" рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єкта державної реєстрації можуть бути оскаржені до Міністерства юстиції України, його територіальних органів або до суду.

Доказів того, що ТОВ "ПРІМА-СЕЙЛ" як заявник на вчинення відповідної реєстраційної дії оскаржувало відмову державного реєстратора у державній реєстрації в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань від 01.08.2023 № 79 матеріали справи не містять.

Положеннями п. 4 ч. 1 ст. 4 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань" визначено, що державна реєстрація відбувається за заявницьким принципом.

За ч. 2 ст. 6 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань" державний реєстратор: 1) приймає документи; 1-1) встановлює черговість розгляду поданих документів для державної реєстрації; 2) перевіряє наявність у Єдиному державному реєстрі заборони вчинення реєстраційних дій; 3) перевіряє документи на наявність підстав для відмови у державній реєстрації; 3-1) під час проведення реєстраційних дій у випадках, передбачених цим Законом, обов`язково використовує відомості реєстрів, автоматизованих інформаційних систем, держателем (розпорядником, володільцем, адміністратором) яких є державні органи, шляхом безпосереднього доступу до них, у тому числі відомості, що містять персональні дані особи, а також використовує відомості, отримані у порядку інформаційної взаємодії між Єдиним державним реєстром та інформаційними системами державних органів; 3-2) перевіряє дійсність довіреності, нотаріально посвідченої відповідно до законодавства України, за допомогою Єдиного реєстру довіреностей; 3-3) перевіряє використання спеціальних бланків нотаріальних документів, на яких викладені документи, що подаються для здійснення реєстраційних дій, за допомогою Єдиного реєстру спеціальних бланків нотаріальних документів; 3-4) перевіряє наявність факту застосування санкцій відповідно до Закону України "Про санкції", які унеможливлюють проведення державної реєстрації; 4) проводить реєстраційну дію (у тому числі з урахуванням принципу мовчазної згоди) за відсутності підстав для відмови у державній реєстрації шляхом внесення запису до Єдиного державного реєстру; 5) веде Єдиний державний реєстр; 6) веде реєстраційні справи; 6-1) надає в установленому порядку та у випадках, передбачених Законом України "Про виконавче провадження", інформацію органу державної виконавчої служби або приватному виконавцю; 7) здійснює інші повноваження, передбачені цим Законом.

Згідно з ч. 1 ст. 9 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань" відомості про юридичну особу, громадське формування, що не має статусу юридичної особи, та фізичну особу - підприємця вносяться до Єдиного державного реєстру на підставі: 1) відповідних заяв про державну реєстрацію; 2) документів, що подаються для проведення інших реєстраційних дій; 3) відомостей, отриманих у результаті інформаційної взаємодії між Єдиним державним реєстром та інформаційними системами державних органів; 4) повідомлень про виявлення розбіжностей між відомостями про кінцевих бенефіціарних власників та структуру власності клієнта, зокрема про виявлення неповноти, неточностей чи помилок в інформації про кінцевого бенефіціарного власника або структуру власності, що містяться в Єдиному державному реєстрі; 5) інформації від Національного банку України про визнання структури власності юридичної особи, державне регулювання та нагляд за діяльністю якої здійснює Національний банк України, непрозорою (прозорою).

Частиною 2 зазначеної статті визначено, що в Єдиному державному реєстрі містяться такі відомості про юридичну особу, крім державних органів і органів місцевого самоврядування як юридичних осіб, зокрема: 8) перелік засновників (учасників) (крім акціонерних товариств, громадських формувань, товариств з обмеженою відповідальністю та товариств з додатковою відповідальністю, частки яких обліковуються в обліковій системі часток) юридичної особи: прізвище, ім`я, по батькові (за наявності), дата народження, країна громадянства, місце проживання, реєстраційний номер облікової картки платника податків (за наявності), серія (за наявності) та номер документа, що посвідчує особу та підтверджує громадянство України, або паспортного документа іноземця чи документа, що посвідчує особу без громадянства, якщо засновник - фізична особа; найменування, країна резидентства, місцезнаходження та ідентифікаційний (реєстраційний, обліковий) номер (код) у країні реєстрації, якщо засновник - юридична особа; інформація для здійснення зв`язку із засновником (учасником) юридичної особи (телефон та/або адреса електронної пошти); 15) розмір статутного (складеного) капіталу (пайового фонду) та розмір частки кожного із засновників (учасників).

Частиною 5 ст. 17 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань" встановлено, що для державної реєстрації змін до відомостей про розмір статутного капіталу, розміри часток у статутному капіталі чи склад учасників товариства з обмеженою відповідальністю, товариства з додатковою відповідальністю подаються такі документи: 1) заява про державну реєстрацію змін до відомостей про юридичну особу, що містяться в Єдиному державному реєстрі; 2) документ про сплату адміністративного збору; 3) один із таких відповідних документів: а) рішення загальних зборів учасників (рішення єдиного учасника) товариства з обмеженою відповідальністю, товариства з додатковою відповідальністю про визначення розміру статутного капіталу та розмірів часток учасників; б) рішення загальних зборів учасників товариства з обмеженою відповідальністю, товариства з додатковою відповідальністю про виключення учасника з товариства; в) заява про вступ до товариства з обмеженою відповідальністю, товариства з додатковою відповідальністю; г) заява про вихід з товариства з обмеженою відповідальністю, товариства з додатковою відповідальністю; ґ) акт приймання-передачі частки (частини частки) у статутному капіталі товариства з обмеженою відповідальністю, товариства з додатковою відповідальністю; д) судове рішення, що набрало законної сили, про визначення розміру статутного капіталу товариства з обмеженою відповідальністю, товариства з додатковою відповідальністю та розмірів часток учасників у такому товаристві; е) судове рішення, що набрало законної сили, про стягнення (витребування з володіння) з відповідача частки (частини частки) у статутному капіталі товариства з обмеженою відповідальністю, товариства з додатковою відповідальністю; 4) структура власності за формою та змістом, визначеними відповідно до законодавства.

Тобто, рішення про розірвання договору дарування статутного капіталу не є тим документом, на підставі якого здійснюється державна реєстрація змін до відомостей про розмір статутного капіталу, розміри часток у статутному капіталі чи склад учасників товариства з обмеженою відповідальністю.

Відповідно до ч. 1 ст. 25 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань" державна реєстрація та інші реєстраційні дії проводяться на підставі: 1) документів, що подаються заявником для державної реєстрації; 2) судових рішень, що набрали законної сили та тягнуть за собою зміну відомостей в Єдиному державному реєстрі, а також що надійшли в електронній формі від суду або державної виконавчої служби відповідно до Закону України "Про виконавче провадження" щодо: визнання повністю або частково недійсними рішень засновників (учасників) юридичної особи або уповноваженого ними органу; визнання повністю або частково недійсними змін до установчих документів юридичної особи; заборони (скасування заборони) вчинення реєстраційних дій; накладення/зняття арешту корпоративних прав; зобов`язання вчинення реєстраційних дій; скасування реєстраційної дії/запису в Єдиному державному реєстрі; виділу юридичної особи; провадження у справах про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом, прийнятих відповідно до Закону України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом"; припинення юридичної особи, що не пов`язано з банкрутством юридичної особи; відміни державної реєстрації припинення юридичної особи; припинення підприємницької діяльності фізичної особи - підприємця, що не пов`язано з банкрутством юридичної особи; відміни державної реєстрації припинення підприємницької діяльності фізичної особи - підприємця; відміни в порядку апеляційного/касаційного оскарження судового рішення, на підставі якого вчинено реєстраційну дію; 3) рішень, прийнятих Міністерством юстиції України, його територіальними органами відповідно до статті 34 цього Закону.

Заявляючи позовні вимоги про зобов`язання державного реєстратора скасувати реєстраційну дію № 013075643 "Державна реєстрація змін до відомостей про юридичну особу", що була вчинена 10.11.2021, позивачем не зазначено, які його права було порушено під час здійснення оспорюваної реєстраційної дії, яким нормам права суперечить проведення державної реєстрації змін до відомостей про юридичну особу.

Як свідчать матеріали справи, договір дарування статутного капіталу від 09.11.2021, що укладений між позивачем та ОСОБА_3 , недійсним у судовому порядку не визнавався.

Відповідно до ч. ч. 2, 4, 5 ст. 727 ЦК України дарувальник має право вимагати розірвання договору дарування, якщо обдаровуваний створює загрозу безповоротної втрати дарунка, що має для дарувальника велику немайнову цінність. Дарувальник має право вимагати розірвання договору дарування, якщо на момент пред`явлення вимоги дарунок є збереженим. У разі розірвання договору дарування обдаровуваний зобов`язаний повернути дарунок у натурі.

Частинами 2, 3 ст. 653 ЦК України визначено, що у разі розірвання договору зобов`язання сторін припиняються. У разі зміни або розірвання договору зобов`язання змінюється або припиняється з моменту досягнення домовленості про зміну або розірвання договору, якщо інше не встановлено договором чи не обумовлено характером його зміни. Якщо договір змінюється або розривається у судовому порядку, зобов`язання змінюється або припиняється з моменту набрання рішенням суду про зміну або розірвання договору законної сили.

Судом встановлено, що договір дарування 50 відсотків статутного капіталу ТОВ "ПРІМА-СЕЙЛ" (), дата та номер запису в Єдиному державному реєстрі про проведення державної реєстрації юридичної особи: 17.01.2018, 0075643, укладений 09.11.2021 між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , розірваний рішенням Господарського суду Харківської області від 11.05.2023 у справі 922/772/23 (повний текст складено 15.05.2023).

Верховний Суд у постанові від 15.06.2021 у справі №910/17643/19 вказав, що на відміну від визнання договору недійсним, розірвання договору припиняє його дію лише на майбутнє і не скасовує сам факт укладення та дії договору включно до моменту його розірвання. Подібні висновки викладені у постановах Великої Палати Верховного Суду від 08.09.2020 у справі №916/667/18, Верховного Суду від 29.04.2021 у справі №916/3904/19.

Отже, договір дарування від 09.11.2021, укладений між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , є розірваним з 06.06.2023, дати набрання рішення законної сили. Тобто, 50 відсотків статутного капіталу ТОВ "ПРІМА-СЕЙЛ" в період з 09.11.2021 по 05.06.2023 перебували у власності ОСОБА_3 .

Станом на момент внесення змін до реєстру про учасників (засновників) ТОВ "ПРІМА-СЕЙЛ" (реєстраційна дія № 013075643 від 10.11.2021) договір дарування був чинний, а тому ОСОБА_3 була власницею 50 відсотків статутного капіталу ТОВ "ПРІМА-СЕЙЛ".

В той же час, розірвання договору дарування статутного капіталу товариства не є підставою для скасування реєстраційної дії щодо зміни складу засновників (учасників) або зміни відомостей про засновників (учасників) юридичної особи.

А тому у суду відсутні правові підстави для зобов`язання державного реєстратора скасувати реєстраційну дію № 013075643 "Державна реєстрація змін до відомостей про юридичну особу", що була вчинена 10.11.2021, щодо ТОВ "ПРІМА-СЕЙЛ" (61010, м. Харків, вул. Нетіченська, 25-А, ).

Як свідчать матеріали справи, в даному випадку пред`явлення позову спрямоване на приведення у первісний стан складу учасників товариства, розмір їх часток та номінальну вартість, що існували до укладення договору дарування від 09.11.2021.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 22.10.2019 у справі № 923/876/16 зазначила, що вичерпний перелік способів захисту учасників товариств з обмеженою відповідальністю або з додатковою відповідальністю міститься у статті 17 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань", норми якого є спеціальними для зазначених товариств. Належним способом захисту у цьому разі є позов про визначення розміру статутного капіталу товариства та розмірів часток учасників товариства (підпункт «д» пункту 3 частини п`ятої статті 17 цього Закону). Відповідачами за таким позовом є не тільки господарське товариство, але й особи - учасники товариства, які внаслідок задоволення позову можуть бути позбавлені своїх часток у статутному капіталі або їх частин у грошовому або відсотковому виразі. Відповідно до підпунктів "д" та "е" пункту 3 частини п`ятої статті 17 Закону "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань" для державної реєстрації змін до відомостей про розмір статутного капіталу, розміри часток у статутному капіталі чи склад учасників товариства з обмеженою відповідальністю, товариства з додатковою відповідальністю подаються: судове рішення, що набрало законної сили, про визначення розміру статутного капіталу товариства з обмеженою відповідальністю, товариства з додатковою відповідальністю та розмірів часток учасників у такому товаристві або судове рішення, що набрало законної сили, про стягнення (витребування з володіння) з відповідача частки (частини частки) у статутному капіталі товариства з обмеженою відповідальністю, товариства з додатковою відповідальністю.

Таким чином, у частині п`ятій статті 17 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань" міститься перелік судових рішень, на підставі яких проводиться державна реєстрація змін до відомостей про розмір статутного капіталу, розміри часток у статутному капіталі чи склад учасників товариства. Цей перелік є чітко визначеним і є вичерпним (висновок, викладений у постанові Верховного Суду від 21.02.2024 у справі №903/359/23).

Тобто вичерпний перелік способів захисту учасників товариств з обмеженою відповідальністю або з додатковою відповідальністю міститься у статті 17 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань", норми якого є спеціальними для зазначених товариств.

Належним способом захисту у цьому разі є позов про визначення розміру статутного капіталу товариства та розмірів часток учасників товариства (підпункт "д" пункту 3 частини п`ятої статті 17 цього Закону). Відповідачами за таким позовом є не тільки господарське товариство, але й особи - учасники товариства, які внаслідок задоволення позову можуть бути позбавлені своїх часток у статутному капіталі або їх частин у грошовому або відсотковому виразі. Аналогічний правовий висновок викладено в постанові Великої Палати Верховного Суду від 22.10.2019 у справі №923/876/16.

Таким чином, позивачем обрано неефективний спосіб захисту прав у розумінні статті 13 Конвенції та статті 17 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань", який не забезпечить поновлення порушених прав, за захистом яких він звернувся до суду.

Крім того, державна реєстрація відбувається за заявницьким принципом, а державний реєстратор, отримавши від заявника відповідні заяву та документи, проводить реєстраційні дії (у випадку встановлення підстав для їх здійснення з урахуванням вимог Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань"). Суб`єкт реєстраційної діяльності (відповідач) не є учасником правовідносин, пов`язаних з управлінням юридичною особою, стосовно якої до ЄДР вносився спірний реєстраційний запис та не вчинив дій щодо порушення прав та інтересів позивача у спірних матеріально-правових відносинах.

Таким чином, суб`єкт реєстраційної діяльності не є належним відповідачем у спорах, пов`язаних зі створенням, діяльністю, управлінням або припиненням діяльності юридичної особи, стосовно якої до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань вносився спірний реєстраційний запис.

Зазначене узгоджується з правовими висновками у постанові Великої Палати Верховного Суду від 05.07.2023 у справі № 910/15792/20.

Звернення з позовом до неналежного відповідача є самостійною підставою для відмови у позові.

Враховуючи зазначене, судова колегія вважає обґрунтованим висновок суду першої інстанції про відмову у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 про зобов`язання Департаменту реєстрації Харківської міської ради скасувати реєстраційну дію № 013075643 "Державна реєстрація змін до відомостей про юридичну особу", що була вчинена 10.11.2021 року, щодо ТОВ "ПРІМА-СЕЙЛ".

Таким чином, доводи скаржника про порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права під час прийняття оскаржуваного рішення не знайшли свого підтвердження, у зв`язку з чим підстав для зміни чи скасування законного та обґрунтованого судового акту колегія суддів не вбачає.

Враховуючи вищенаведене, колегія суддів апеляційного суду зазначає, що судом першої інстанції в повному обсязі досліджені обставини, що мають значення для справи, а викладені в оскаржуваному судовому рішенні висновки відповідають фактичним обставинам справи, у зв`язку з чим апеляційна скарга ОСОБА_1 задоволенню не підлягає, а рішення Господарського суду Харківської області від 27.11.2023 у справі №922/4084/23 підлягає залишенню без змін.

Відповідно до ст. 129 ГПК України судові витрати покладаються на заявника апеляційної скарги.

Керуючись ст.ст. 269, 270, 275, 276, 281 - 284 ГПК України, Східний апеляційний господарський суд

ПОСТАНОВИВ:

1.Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

2.Рішення Господарського суду Харківської області від 27.11.2023 у справі №922/4084/23 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття. Порядок та строки оскарження в касаційному порядку встановлені статтями 286-289 ГПК України.

Повний текст постанови складений 28.02.2024.

Головуючий суддя Л.І. Бородіна

Суддя В.В. Лакіза

Суддя О.В. Шевель