ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

26.02.2024м. ДніпроСправа № 904/704/24

Суддя Бажанова Ю.А. , розглянувши матеріали

за позовом ОСОБА_1 , м. Кам`янське Дніпропетровської області

до Садівничого товариства "Каштан", село Іванівка Петриківського району Дніпропетровської області

про визнання недійсними рішення загальних зборів від 12.08.2023, визнання недійсним рішення засідання правління від 10.10.2023, скасування державної реєстрації змін, поновлення на посаді голови правління, -

СУТЬ СПОРУ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Садівничого товариства "Каштан" в якому просить суд:

- визнати недійсними рішення позачергових загальних зборів членів Садівничого товариства "Каштан" ідентифікаційний код юридичної особи: 23372566 які оформлені протоколом № 12 позачерговий загальних зборів Садівничого товариства "Каштан" від 12 серпня 2023 року;

- визнати недійсним рішення засідання правління Садівничого товариства "Каштан" ідентифікаційний код юридичної особи: 23372566 які оформленні протоколом № 49 від 10 вересня 2023 року;

- скасувати державну реєстрацію змін до відомостей про юридичну особу Садівниче товариство "Каштан" ідентифікаційний код юридичної особи: 23372566, внесених до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань 02.10.2023, 006031515, зміна керівника або відомостей про керівника юридичної особи;

- поновити ОСОБА_1 РНОКПП: НОМЕР_1 на посаді голови правління Садівниче товариство "Каштан" ідентифікаційний код юридичної особи: 23372566. Судові витрати покласти на відповідача.

Частиною 1 статті 174 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до пункту 2 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру ставка судового збору становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру (частина 3 статті 6 Закону України "Про судовий збір").

Так, позовна заява містить 3 вимоги немайнового характеру (визнання недійсними рішення позачергових загальних зборів членів Садівничого товариства "Каштан", які оформлені протоколом № 12 від 12 серпня 2023 року; визнання недійсним рішення засідання правління Садівничого товариства "Каштан", які оформленні протоколом № 49 від 10 вересня 2023 року та скасування державної реєстрації змін до відомостей про юридичну особу Садівниче товариство "Каштан" 02.10.2023, 006031515, зміна керівника або відомостей про керівника юридичної особи), які підлягають оплаті судовим збором у розмірі 9 084,00 грн.

При цьому, позовна вимога про поновлення ОСОБА_1 на посаді голови правління Садівниче товариство "Каштан" не підлягає оплаті судовим збором відповідно до пункту 1 частини 1 статті 5 Закону України "Про судовий збір".

В позовній заяві міститься клопотання про звільнення від сплати судового збору.

Клопотання про звільнення від сплати судового збору мотивоване тим, що заявник має скрутне матеріальне становище.

На підтвердження скрутного матеріального становища надає: копію відомостей з державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків відповідь на запит у електронному вигляді від 17.01.2024, копію довідки про дохід з пенсійного фонду за 2023, копія виписки епікризу 2642/359.

Відповідно до частини 2 статті 123 Господарського процесуального кодексу України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до статті 8 Закону України "Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Зазначеною нормою прямо передбачено право суду, зокрема, відстрочити сплату судового збору або зменшити його розмір чи звільнити від його сплати саме для позивача - фізичної особи, якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру його річного доходу за попередній календарний рік.

Отже, суди наділені повноваженнями зменшувати тягар судових витрат або взагалі звільняти від їх сплати осіб, які звертаються до суду з відповідним клопотанням.

Водночас, конструкція частин 1, 2 статті 8 Закону України "Про судовий збір" дає підстави для висновку, що зменшення тягаря судових витрат, якого зазнає сторона, є не обов`язком суду, а знаходиться у межах суддівського розсуду, який може бути реалізований за наявності певних обставин.

Господарський процесуальний кодекс України покладає на суд обов`язок розглянути заявлені сторонами клопотання та з врахуванням кожного окремого випадку навести мотиви щодо їх задоволення чи відмови у їх задоволенні відповідно до норм чинного законодавства.

Визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану. Доказами рівня майнового стану можуть бути документи, які підтверджують скрутний майновий стан особи, що, відповідно, унеможливлює сплату нею судових витрат. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини можуть бути підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати.

Питання перевірки реальної спроможності заявника сплатити судовий збір набуває особливої актуальності та має детально перевірятися судами у випадку, якщо заявник ставить питання про звільнення, зменшення та/чи розстрочення/відстрочення сплати судового збору. За наявності таких питань суди повинні вказувати, які конкретно докази заявник має надати на підтвердження факту свого незадовільного майнового стану, у разі якщо наданих доказів недостатньо або вони не є належними.

Гарантією реалізації права на судовий захист в аспекті доступу до правосуддя є встановлення законом помірного судового збору для осіб, які звертаються до суду. Це відповідає Рекомендації Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам щодо заходів, що полегшують доступ до правосуддя від 14.05.1981 № R (81) 7: "В тій мірі, в якій судові витрати становлять явну перешкоду доступові до правосуддя, їх треба, якщо це можливо, скоротити або скасувати" (підпункт 12 пункту D).

Європейський суд з прав людини неодноразово вказував, що положення п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах.

У той же час гарантією реалізації права на судовий захист в аспекті доступу до правосуддя є встановлення законом помірного судового збору для осіб, які звертаються до суду.

Отже, сплата судового збору особами, які звертаються до суду, - це процесуальний обов`язок, який визначається нормами процесуального закону та Закону України "Про судовий збір".

При вирішенні питання про відстрочення, розстрочення, зменшення або звільнення від сплати судового збору майновий стан сторони (належні стороні майнові права та обов`язки) має визначатися судом у світлі конкретних обставин певної справи, включаючи спроможність заявника сплатити судовий збір та стадію, на якій перебуває розгляд справи на певний момент. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати судового збору.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Відповідно до частини 1 статті 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового стану (§ 44 рішення Європейського суду з прав людини від 26 липня 2005 року у справі "Kniat v. Poland"; § 63, 64 рішення Європейського суду з прав людини від 26 липня 2005 року у справі "Jedamski and Jedamska v. Poland").

Аналіз клопотання про звільнення від сплати судового збору свідчить, що вказані обставини не можуть вважатись достатньою підставою для звільнення від сплати судового збору. Надані докази не характеризують майновий стан позивача, що підтверджують неможливість сплатити судовий збір та відсутність коштів для сплати судового збору. Надані до позовної заяви докази не підтверджують майновий стан позивача в цілому, до позову не додані докази майнового стану позивача в цілому (наприклад, але не виключно: майно, збереження, банківські вклади тощо).

З урахуванням викладеного господарський суд відмовляє у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового забору за подання позовної заяви по справі №904/704/24.

Необхідність сплати судового збору є певним обмеженням при зверненні до суду, однак таке обмеження є загальним для всіх суб`єктів, узгоджується зі статтею 129 Конституції України, якою як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, в тому числі й органів державної влади, то самі лише обставини, пов`язані з фінансуванням та відсутністю коштів, призначених для сплати судового збору, не можуть вважатися підставою для звільнення від такої сплати.

Як визначено у рішенні Європейського суду з прав людини від 20.05.2010 у справі "Пелевін проти України" (заява № 24402/02), право на доступ до суду не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг (пункт 27). Такі обмеження дозволяються опосередковано, оскільки право на доступ до суду «за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання, що може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб і ресурсів суспільства та окремих осіб» (рішення від 28 травня 1985 року у справі "Ешингдейн проти Сполученого Королівства" (пункт 57).

Європейський суд з прав людини в рішенні "Креуз проти Польщі" у справі № 28249/95 від 19 червня 2001 року зазначив, що вимога сплати зборів цивільними судами у зв`язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права доступу до суду, яке є саме по собі таким, що суперечить пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року.

Таким чином, позивачу необхідно сплатити судовий збір у розмірі 9 084 грн (3 028,00 грн розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01.01.2024 року х 3 немайнові вимоги).

Якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 176 цього Кодексу.

Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Враховуючи наведене, керуючись статтею 8 Закону України "Про судовий збір", статтями 74, 123, 162, 164, 174, 234 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд, -

УХВАЛИВ :

1. Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового забору за подання позовної заяви у справі №904/704/24.

2. Позовну заяву залишити без руху; ОСОБА_1 , протягом 10 днів з дня отримання ухвали суду надати докази сплати судового збору у розмірі 9 084,00 грн.

3. Роз`яснити позивачу, що в разі не усунення всіх недоліків у встановлений судом строк, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулась з позовною заявою.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Ю.А. Бажанова