ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

"26" лютого 2024 р. Справа № 911/431/24

Господарський суд Київської області у складі судді Горбасенка П.В., перевіривши матеріали позовної заяви заступника керівника Полтавської обласної прокуратури в інтересах держави в особі:

1. Полтавської обласної військової адміністрації

2. Міністерства розвитку громад, територій та інфраструктури України

до Приватного акціонерного товариства «МХП»

про стягнення 152 360, 38 гривень

установив:

19.02.2024 через канцелярію Господарського суду Київської області надійшла позовна заява заступника керівника Полтавської обласної прокуратури (далі прокурор) в інтересах держави в особі Полтавської обласної військової адміністрації та Міністерства розвитку громад, територій та інфраструктури України до Приватного акціонерного товариства «МХП» (далі відповідач) про стягнення 152 360, 38 грн, з яких: 143 736, 20 грн штрафних санкцій та 8 624, 18 грн 3 % річних.

В обґрунтування позовних вимог прокурор зазначає про неналежне виконання відповідачем умов договору на постачання продовольчих товарів тривалого зберігання, укладеного через приєднання сторін до такого договору, що відповідає формі договору, оприлюдненому на вебсайті АТ «Укрзалізниця» в редакції, затвердженій рішенням правління АТ «Укрзалізниця» від 12.03.2022, за бюджетно програмою 3101710, КЕКВ 2620, в частині недотримання строків поставки товару.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення її без руху, зважаючи на таке.

У відповідності до ч. 2, пп. 4-6, 9 ч. 3, ч. 5 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Позовна заява повинна містити, зокрема:

- зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них;

- виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; правові підстави позову;

- відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору - у випадку, якщо законом встановлений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

- попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи.

У разі пред`явлення позову особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, в заяві повинні бути зазначені підстави такого звернення.

Приписами ч. 4 ст. 53 ГПК України унормовано, що прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 174 цього Кодексу.

Системне тлумачення вказаної норми з урахуванням ч. 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» дозволяє дійти висновку, що підставою для представництва прокурором інтересів держави в суді є належне обґрунтування, підтверджене достатніми доказами, зокрема вжиття прокурором всіх передбачених чинним законодавством заходів, які передують зверненню прокурора до суду для здійснення представництва інтересів держави, повідомленням прокурора на адресу відповідного органу про звернення до суду від його імені, відповідними запитами, а також копіями документів, отриманих від органу, що свідчать про наявність підстав для такого представництва.

Обставини дотримання прокурором процедури, встановленої ч. 3, 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», яка повинна передувати зверненню до суду з відповідним позовом, підлягають з`ясуванню судом незалежно від того, чи має місце факт порушення інтересів держави у конкретних правовідносинах, оскільки відповідно до положень ст. 53, 174 ГПК України недотримання такої процедури унеможливлює розгляд заявленого прокурором позову по суті.

Так, на підтвердження виконання вимог ч. 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» до позовної заяви заступника керівника Полтавської обласної прокуратури в інтересах держави в особі Полтавської обласної військової адміністрації та Міністерства розвитку громад, територій та інфраструктури України долучено копії листа Полтавської обласної військової адміністрації № 410/1/01-52 від 23.01.2024 та листа Міністерства розвитку громад, територій та інфраструктури України № 295/34/10-24 від 05.01.2024.

Полтавська обласна військова адміністрація у своєму листі повідомила Полтавську обласну прокуратуру, що порушень договірних відносин з Приватним акціонерним товариством «МХП» не відбулося, а тому відсутні підстави для застосовування до останнього санкцій як до недобросовісного контрагента.

Водночас Міністерство розвитку громад, територій та інфраструктури України у своєму листі зазначило, що останнє не вживало заходів на захист інтересів держави через звернення до суду з відповідним позовом до Приватного акціонерного товариства «МХП», оскільки вважає, що не є стороною договору на постачання продовольчих товарів, а тому не може заявляти позовних вимог.

Суд вважає за необхідне зазначити, що визначені прокурором позивачі є самостійними суб`єктами господарювання з повним обсягом процесуальної дієздатності, які мають всі процесуальні можливості для самостійного захисту своїх прав та інтересів у суді, однак зміст позовної заяви не містить пояснень прокурора щодо:

- законних підстав для звернення до суду з вказаним позовом та необхідності захисту прокурором інтересів держави в особі Полтавської обласної військової адміністрації;

- того, на захист яких законних прав та інтересів держави в особі Міністерства розвитку громад, територій та інфраструктури України спрямована позовна вимога прокурора про стягнення 152 360, 38 грн.

Крім того в порушення п. 4, 6 ч. 3 ст. 162 ГПК України, позовна заява заступника керівника Полтавської обласної прокуратури не містить відомостей про вжиття / невжиття заходів досудового врегулювання спору, а також пояснень щодо способу захисту в частині заявлених вимог.

В розрізі вказаного суд звертає увагу прокуратури на те, що:

- під захистом права розуміється державно-примусова діяльність, спрямована на відновлення порушеного права суб`єкта правовідносин та забезпечення виконання юридичного обов`язку зобов`язаною стороною, внаслідок чого реально відбудеться припинення порушення (чи оспорювання) прав цього суб`єкта, він компенсує витрати, що виникли у зв`язку з порушенням його прав, або в інший спосіб нівелює негативні наслідки порушення його прав;

- застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту суб`єктивного права, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення.

Відповідно до змісту заявленого позову заступником керівника Полтавської обласної прокуратури розраховано судовий збір у розмірі 1, 5 % ціни позову за кожну позовну вимогу майнового характеру, що складає 2 285, 41 грн.

Стосовно зазначеного прокуратурою попереднього (орієнтованого) розрахунку суми судових витрат, суд наголошує на тому, що однією з основних засад (принципів) господарського судочинства є відшкодування судових витрат сторони, на користь якої ухвалене судове рішення, а метою впровадження цього принципу є забезпечення особі можливості: ефективно захистити свої права в суді, ефективно захиститись у разі подання до неї необґрунтованого позову, а також стимулювання сторін до досудового вирішення спору.

Відповідно до ч. 1 ст. 123, ч. 8 ст. 129 ГПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Розмір судових витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо).

Однак згідно наявної в матеріалах позовної заяви платіжної інструкції № 233 від 05.02.2024 прокуратура при зверненні з позовом до суду сплатила судовий збір у розмірі 3 028, 00 грн.

Враховуючи викладене, суд звертає увагу прокуратури на необхідності зазначення попереднього (орієнтовного) розрахунку суми судових витрат, які вона понесла і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи з урахуванням сплаченої нею суми судового збору.

До того ж вказані прокурором у списку додатків до позовної заяви «копія видаткової накладної № ЦБ 200046702 від 30.08.2022 на суму 2 377 900, 00 грн; копія видаткової накладної № КА від 06.09.2022 на суму 2 377 900, 80 грн; копія платіжного доручення AT «Ощадбанк» № 490 від 01.04.2022 про перерахування ПрАТ попередньої оплати по договору на постачання продовольчих товарів тривалого зберігання на суму 4 048 380, 00 грн» у позовних матеріалах відсутні, що підтверджується складеним Господарським судом Київської області актом № 07-13/60/2024 від 19.02.2024 та свідчить про порушення прокуратурою процесуальних приписів щодо додання до позовної заяви всіх наявних у останньої доказів, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

В розрізі вказаного суд звертає увагу, що:

- згідно приписів ст. 14, 74, 164 ГПК України суд позбавлений права збирати докази з власної ініціативи, тоді як позивач зобов`язаний вказати, якими саме доказами підтверджуються викладені ним у позові обставини, та відповідно надати такі докази або повідомити суд про неможливість їх надання;

- приписи ст. 73, 74, 164 ГПК України не звільняють позивача, у разі самого лише посилання на певні обставини, від обов`язку надати докази на підтвердження викладених у заяві обставин або зазначити про такі докази із наведенням причин їх неподання;

- саме лише небажання позивача або його суб`єктивні міркування про доцільність подання доказів на підтвердження викладених у позові обставин не є підставою від звільнення позивача від обов`язку виконати покладені на нього процесуальні обов`язки передбачені наведеними приписами ГПК України.

Згідно з ч. 1, 2 ст. 174 ГПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, беручи до уваги наведені нормативні приписи та встановлені судом порушення зазначених норм процесуального законодавства при зверненні прокурора до суду із відповідним позовом, суд дійшов висновку про залишення позовної заяви заступника керівника Полтавської обласної прокуратури без руху та надання строку для усунення відповідних недоліків - десять днів з дня вручення зазначеної ухвали.

В розрізі вказаного суд звертає увагу, що:

- системний аналіз наведених норм процесуального закону свідчить, що реалізація особою права на подання позову та інших заяв, клопотань до суду здійснюється через дотримання визначеної процесуальним законом процедури (порядку), яка передбачає виконання чітких та передбачуваних вимог Господарського процесуального кодексу України щодо форми, змісту заяв, документів, які додаються до них, недотримання яких має відповідні процесуальні наслідки для заявника;

- відкриття провадження у справі позовного провадження є визначальною стадією судового процесу і може здійснюватися судом лише у випадку відповідності поданої позовної заяви вимогам, визначеним процесуальним законом;

- обов`язком суду при розгляді справи є дотримання вимог щодо всебічності, повноти й об`єктивності з`ясування обставин справи та оцінки доказів;

- усебічність та повнота розгляду передбачає з`ясування усіх юридично значущих обставин та наданих доказів з усіма притаманними їм властивостями, якостями та ознаками, їх зв`язків, відносин і залежностей; усебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин справи забезпечує, як наслідок, постановлення законного й обґрунтованого рішення;

- норми процесуального права побудовані на чіткій позиції дисциплінованості як суду так і учасників справи, а зазначене покладено в основу засад господарського судочинства з метою спрощення судового розгляду справи, скорочення судового розгляду, а також розвитку поваги в учасників справи один до одного так і до суду.

Суд пропонує учасникам справи подавати письмові пояснення та всі наявні документи на підтвердження їх правової позиції з метою розгляду справи в електронному вигляді на електронну адресу суду через особистий кабінет в системі «Електронний суд», поштою або дистанційними засобами зв`язку.

Керуючись ст. 162, 174, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

постановив:

1. Залишити позовну заяву заступника керівника Полтавської обласної прокуратури без руху.

2. Усунути виявлені недоліки протягом десяти днів з дня вручення зазначеної ухвали через подання до суду письмових пояснень із зазначенням відомостей щодо:

- попереднього (орієнтовного) розрахунку суми судових витрат, які прокуратура понесла і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи з урахуванням сплаченої нею суми судового збору;

- способу захисту в частині заявлених позовних вимог;

- вжиття / невжиття заходів досудового врегулювання спору;

- законних підстав для звернення до суду з вказаним позовом та необхідності захисту прокурором інтересів держави в особі Полтавської обласної військової адміністрації;

- того, на захист яких законних прав та інтересів держави в особі Міністерства розвитку громад, територій та інфраструктури України спрямована позовна вимога прокурора про стягнення 152 360, 38 грн.

3. Повідомити учасників справи про можливість:

- надавати суду всі необхідні документи (заяви, пояснення, клопотання тощо) в електронному вигляді на електронну адресу суду через особистий кабінет в системі «Електронний суд», поштою або дистанційними засобами зв`язку;

- отримати інформацію щодо справи, що розглядається за вебадресою ko.arbitr.gov.ua/sud5012/ на офіційному вебпорталі «Судова влада України» в Інтернет.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею відповідно до ч. 2 ст. 235 Господарського процесуального кодексу України та не може бути оскаржена окремо від рішення суду відповідно до ч. 2 ст. 254, ст. 255 Господарського процесуального кодексу України.

Суддя П.В.Горбасенко