ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЖИТОМИРСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

"22" лютого 2024 р. м. Житомир Справа № 906/1211/23

Господарський суд Житомирської області у складі:

судді Шніт А.В.

розглядаючи справу за позовом

Акціонерного товариства "Житомиробленерго"

до Комунального підприємства "Житомирводоканал" Житомирської міської ради

про визнання додаткової угоди укладеною

за участю представників сторін:

від позивача: Приведьон В.М. - довіреність №08/32602 від 26.12.2023;

від відповідача: Слюсар О. В. - ордер серія ВА №1062766 від 28.09.2023 (в режимі відеконфренції);

ВСТАНОВИВ:

Акціонерне товариство "Житомиробленерго" звернулося до Господарського суду Житомирської області з позовом до Комунального підприємства "Житомирводоканал" Житомирської міської ради про визнання укладеною додаткової угоди №1-К (з додатками №2 та №3) до договору споживача про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії №3 від 24.02.2021.

В обґрунтування позовних вимог позивач вказує на необхідність приведення договірних правовідносин між сторонами у сфері надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії, відповідно до вимог постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг №1175 від 25.08.2021.

В якості правових підстав позову зазначено ст.633-634, 641-642 Цивільного кодексу України, ст.179, 188 Господарського кодексу України, ст.46 Закону України "Про ринок електричної енергії", відповідні положення постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг №312 від 14.03.2018, постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг №1175 від 25.08.2021, розпорядження Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг №191-р від 18.07.2023 "Про усунення порушень".

Ухвалою суду від 13.09.2023 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження.

У підготовчому засіданні оголошувались перерви.

05.01.2024 представник АТ "Житомиробленерго" направив заяву про зміну підстав позову з додатками (а.с. 88-89, 92-104), в якій зазначено, що підставою для звернення позивача до суду була постанова НКРЕКП від 25.08.2021 №1431 "Про визнання такою, що втратила чинність, постанова Національної комісії регулювання електроенергетики України від 13.08.1998 року №1052". Згідно з постановою НКРЕКП від 25.08.2021 №1430, з 01.01.2022 набрала чинності постанова НКРЕКП від 25.08.2021 №1175, зокрема пункт 8.1. глави 8 цієї постанови доповнено трьома новими абзацами такого змісту: "Споживачі, які отримують електричну енергію від оператора системи розподілу на межі балансової належності номінальною напругою 27,5 кВ та вище, а також споживачі, приєднані до шин електростанцій (за винятком суб`єктів господарювання, що виробляють електричну енергію з альтернативних джерел, а саме з енергії сонячного випромінювання, біогазу, біомаси, енергії вітру та мікро-, міні- та малими гідроелектростанціями), відносяться до 1 класу напруги. Споживачі, які отримують електричну енергію від оператора системи розподілу на межі балансової належності номінальною напругою нижче 27,5 кВ, відносяться до 2-го класу напруги. Клас напруги встановлюється споживачу окремо за кожною межею балансової належності." 31.01.2022 Окружний адміністративний суд міста Києва у справі №640/27570/21 ухвалив рішення, згідно з якого визнав протиправним та нечинним підпункт 3 пункту 1 постанови НКРЕКП від 25.08.2021 №1430 "Про внесення змін до Порядку встановлення (формування) тарифів на послуги з розподілу електричної енергії"; визнав протиправною та нечинною постанову НКРЕКП від 25.08.2021 №1431 "Про визнання такою, що втратила чинність постанова Національної комісії регулювання електроенергетики України від 13 серпня 1998 року №1052". 07.11.2023 Шостий апеляційний адміністративний суд апеляційну скаргу НКРЕКП залишив без задоволення, а рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 31.01.2022 - без змін. З огляду на те, що суд визнав протиправним та нечинним підпункт 3 пункту 1 постанови НКРЕКП від 25.08.2021 №1430 "Про внесення змін до Порядку встановлення (формування) тарифів на послуги з розподілу електричної енергії" та постанову №1431 "Про визнання такою, що втратила чинність, постанова Національної комісії регулювання електроенергетики України від 13.08.1998 року №1052" позивач зазначає, що виникла необхідність змінити підстави позову. Так, постановою НКРЕКП від 09.12.2003 № 2321 внесено зміни до Порядку встановлення (формування) тарифів на послуги з розподілу електричної енергії, затвердженого постановою НКРЕКП від 05.10.2018 № 1175, а саме: доповнено додатком 31, в якому визначено класи напруги споживачів. Керуючись приписами ст.46 ГПК України, АТ "Житомиробленерго" просить вважати підставами позову постанову НКРЕКП від 25.08.2021 №1175 (зі змінами) та постанову НКРЕКП №1052 від 13.08.1998 "Про порядок визначення класів напруги".

09.01.2024 представник КП "Житомирводоканал" подав заперечення на заяву про зміну підстав позову (а.с.105-107), у якій вказано, що обставини, на яких ґрунтується вимога позивача не змінилися, а зміна посилання на норми матеріального права не може розцінюватися як зміна підстав позову. Через визнання протиправними та нечинними постанов НКРЕКП рішеннями у справі №640/27570/21, вимоги законодавства про порядок визначення класів напруги для споживачів залишаються незмінними та продовжують діяти у тій редакції, якою сторони керувалися на час укладання договору про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії №3 від 24.02.2021.

Відповідно до ч.3 ст.46 Господарського процесуального кодексу України, до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Предметом позову є певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, щодо якої суд має ухвалити рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує його вимоги щодо захисту права чи охоронюваного законом інтересу. Отже, зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до суду, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується відповідна позовна вимога.

Підстави позову - це факти, які обґрунтовують вимогу про захист права чи законного інтересу. До підстав позову належать лише юридичні факти, тобто ті, з якими норми матеріального права пов`язують виникнення, зміну чи припинення прав та обов`язків суб`єктів спірного матеріального правовідношення.

Правові підстави позову - це зазначена в позовній заяві нормативно-правова кваліфікація обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Водночас не вважаються зміною підстав позову: доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин; зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права.

Заслухавши пояснення сторін, суд констатує, що у прохальній частині заяви від 05.01.2024 представник АТ "Житомиробленерго" вказав постанови НКРЕКП, якими визначено порядок класів напруги, що є нормативно-правовою кваліфікацією обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а тому зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права є зміною підстав позову.

Натомість суд розцінює заяву АТ "Житомиробленерго" від 05.01.2024 як заяву про уточнення позовних вимог.

Згідно з п.3 ч. 2 ст. 182 ГПК України, у підготовчому засіданні суд, у разі необхідності заслуховує уточнення позовних вимог та заперечень проти них та розглядає відповідні заяви.

Враховуючи викладене, суд приймає до розгляду заяву АТ "Житомиробленерго" від 05.01.2024, у якій зазначено про правові підстави позову: постанову НКРЕКП від 25.08.2021 №1175 (зі змінами) та постанову НКРЕКП №1052 від 13.08.1998 "Про порядок визначення класів напруги".

23.01.2024 представник АТ "Житомиробленерго" надіслав клопотання про залучення до участі у справі третьої особи без самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача - Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг.

Клопотання мотивоване тим, що 18.07.2023 розпорядженням НКРЕКП №191-р "Про усунення порушень" АТ "Житомиробленерго" зобов`язано привести у відповідність договірні відносини та внести зміни до договору споживача про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії у паперовому вигляді, який укладений з відповідачем у частині визначення класу напруги відповідно до вимог положень п.8.1 глави 8 "Порядку встановлення (формування) тарифів на послуги з розподілу електричної енергії". Посилаючись на приписи ч. 4 ст. 77 Закону України "Про ринок електричної енергії", згідно з якою регулятор у разі вчинення правопорушення на ринку електричної енергії приймає у межах своїх повноважень рішення про накладення штрафів на учасників ринку (крім споживачів, що не є учасниками оптового енергетичного ринку), тому у випадку, якщо суд не визнає укладену додаткову угоду №1-К (з додатками №3 та №2) до договору споживача про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії, НКРЕКП може притягнути до відповідальності АТ "Житомиробленерго" (а.с.113 -114).

20.02.2024 представник КП "Житомирводоканал" подав заперечення на клопотання про залучення третьої особи, обґрунтовуючи закінченням строку виконання розпорядження НКРЕКП №191-р від 18.07.2023, а саме: 01.10.2023. Крім того, розпорядження НКРЕКП №191-р від 18.07.2023 видано на виконання постанов регулятора, які визнані протиправними та нечинними у справі №640/27570/21.

За правилами ст.50 ГПК України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї із сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи.

Підставою для вступу (залучення) в судовий процес такої третьої особи є її заінтересованість у результатах вирішення спору, ймовірність виникнення в майбутньому в неї права на позов або пред`явлення до неї позовних вимог зі сторони позивача чи відповідача.

Водночас предмет спору повинен перебувати за межами цих правовідносин, інакше така особа може мати самостійні вимоги на предмет спору. Для таких третіх осіб неможливий спір про право з протилежною стороною у зазначеному процесі.

Метою участі третіх осіб у справі є обстоювання ними власних прав і законних інтересів, на які може справити вплив рішення чи ухвала суду.

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, виступає в процесі на боці тієї сторони, з якою в неї існують певні правові відносини.

Залучення третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог, до участі у справі вирішується господарським судом з урахуванням того, чи є у цієї особи юридичний інтерес до даної справи.

Що ж до наявності юридичного інтересу у третьої особи, то у вирішенні відповідного питання суд має з`ясовувати, чи буде у зв`язку з прийняттям судового рішення з даної справи таку особу наділено новими правами чи покладено на неї нові обов`язки, або змінено її наявні права та/або обов`язки, або позбавлено певних прав та/або обов`язків у майбутньому.

Розглянувши клопотання АТ "Житомиробленерго" про залучення НКРЕКП як третю особу, суд дійшов висновку про відмову в його задоволенні, оскільки підстави для притягнення позивача як учасника ринку електричної енергії до відповідальності, не перебувають в залежності від результатів прийнятого судового рішення.

У підготовчому судовому засіданні суд з`ясував, чи повідомили сторони про всі обставини справи, які їм відомі.

Під час розгляду справи у суду виникли питання щодо відповідності вимог, викладених у прохальній частині позовної заяви, з матеріалами справи.

Представник позивача заявив клопотання про продовження строку підготовчого провадження з метою з`ясування обставин, які мають значення для справи.

Відповідно до приписів п.3 ч.2 ст.183 ГПК України, суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим Кодексом строку підготовчого провадження, зокрема, у випадку, коли питання, визначені частиною другою статті 182 цього Кодексу, не можуть бути розглянуті у даному підготовчому засіданні.

Положеннями ч.4 ст.11 ГПК України передбачено, що суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, ратифікованої Законом від 17.07.1997 №475/97-ВР, гарантує кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом упродовж розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, в якій вона є стороною.

З огляду на викладене, суд вважає за необхідне продовжити строк підготовчого провадження на підставі ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 та відкласти підготовче засідання, відповідно до ст.183 ГПК України.

Керуючись ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950, ст. 182, 183, 234, 235 ГПК України господарський суд

УХВАЛИВ:

1. Прийняти до розгляду заяву Акціонерного товариства "Житомиробленерго" від 05.01.2024 як заяву про уточнення позовних вимог та здійснювати розгляд справи з урахуванням поданих змін.

2. Відмовити у задоволенні клопотання Акціонерного товариства "Житомиробленерго" від 23.01.2024 про залучення третьої особи без самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача - Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг.

3. Продовжити строк підготовчого провадження.

4. Відкласти підготовче засідання на "19" березня 2024 р. о 14:30 в приміщенні Господарського суду Житомирської області за адресою: м. Житомир, майдан Путятинський, 3/65, в залі судових засідань № 108.

5. Забезпечити участь представника Комунального підприємства "Житомирводоканал" Житомирської міської ради в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

Відеоконференція буде здійснюватися за допомогою підсистеми відеоконференцзв`язку (пошук в мережі Інтернет за посиланням: https://vkz.court.gov.ua).

6. Попередити представника відповідача, що ризики технічної неможливості участі у відеоконференції поза межами приміщення суду, переривання зв`язку тощо несе учасник справи, який подав відповідну заяву; використовувані учасниками судового процесу технічні засоби і технології мають забезпечувати належну якість зображення та звуку, а також інформаційну безпеку (ч. 5, 11 ст.197 ГПК України).

Ухвала набирає законної сили з моменту оголошення та не підлягає оскарженню.

Суддя Шніт А.В.

Відправити:

1 - позивачу через електронний кабінет;

2- відповідачу через електронний кабінет;

3- представнику відповідача на електронну пошту: ІНФОРМАЦІЯ_1