ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЧЕРНІВЕЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А

м. Чернівці

20 лютого 2024 року Справа № 926/5138/23

за позовом Приватного акціонерного товариства «Газтек» (04116, місто Київ, вул. Маршала Рибалка, 11 , код 31815603)

до Акціонерного товариства Оператор газорозподільної системи «Чернівцігаз» (58005, Чернівецька обл., м. Чернівці, вул. Винниченка, 9-а, код 03336166),

треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні відповідача:

1) Акціонерне товариство «Державне акціонерне товариство «Чорноморнафтогаз» (01054, м. Київ, вул. Б.Хмельницького, 26, офіс 505, код 00153117);

2) Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів (01001, місто Київ, вулиця Бориса Грінченка, 1, ),

про визнання недійсними рішень загальних зборів

Суддя І.В. Марущак

Секретар судового засідання В.В. Максимюк

представники:

від позивача адвокат Дмитренко А.А.;

від відповідача адвокат Писанчин О.В.;

від третьої особи-1 адвокат Варданян А.А.;

від третьої особи-2 не з`явився.

СУТЬ СПОРУ: Приватне акціонерне товариство «Газтек» звернулося до Господарського суду Чернівецької області з позовом до Акціонерного товариства Оператор газорозподільної системи «Чернівцігаз», в якому просить:

1) визнати недійсними рішення, оформлені протоколом позачергових дистанційних загальних зборів акціонерів Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Чернівцігаз» від 08.06.2023, стосовно припинення повноважень Голови та членів Наглядової ради Товариства з дати прийняття цього рішення; обрання членів Наглядової ради Товариства; затвердження умов цивільно-правових договорів з членами Наглядової ради Товариства, встановлення розміру їх винагороди, обрання особи, яка уповноважується на підписання договорів з членами Наглядової ради Товариства;

2) визнати недійсним рішення, оформлене протоколом про підсумки голосування №1 на позачергових дистанційних загальних зборів акціонерів Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Чернівцігаз» від 08.06.2023, щодо припинення повноважень Голови та членів Наглядової ради Товариства з дати прийняття цього рішення;

3) визнати недійсним рішення, оформлене протоколом про підсумки голосування №2 на позачергових дистанційних загальних зборів акціонерів Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Чернівцігаз» від 08.06.2023, щодо обрання членів Наглядової ради Товариства;

4) визнати недійсним рішення, оформлене протоколом про підсумки голосування №3 на позачергових дистанційних загальних зборів акціонерів Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Чернівцігаз» від 08.06.2023, щодо затвердження умов цивільно-правових договорів з членами Наглядової ради Товариства, встановлення розміру їх винагороди, обрання особи, яка уповноважується на підписання договорів з членами Наглядової ради Товариства.

Позовні вимоги обґрунтовуються тим, що проведення дистанційних позачергових загальних зборів акціонерів Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Чернівцігаз» за власної ініціативи Акціонерного товариства «Державного акціонерного товариства «Чорноморнафтогаз», без згоди Приватного акціонерного товариства «ГАЗТЕК» як власника акцій суперечить положенням діючого статуту АТ ОГС «Чернівцігаз», нормам законодавства, волі акціонерів та є незаконним, відтак доводить, що рішення, оформлені протоколом позачергових дистанційних загальних зборів акціонерів АТ ОГС «Чернівцігаз» від 08.06.2023 та протоколами про підсумки голосування №1, №2 та №3 від 08.06.2023, є незаконними.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 27.11.2023 вказану позовну заяву передано до провадження судді Марущака І.В.

Ухвалою від 30.11.2023 суд прийняв позовну заяву до розгляду, відкрив загальне позовне провадження у справі, призначив підготовче засідання на 19.12.2023 та встановив відповідачу строк для подання відзиву, а позивачу та третій особі запропонував надати відповідь на відзив та пояснення по суті позову.

Ухвалою суду від 13.12.2023 залучено до участі в справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні відповідача Акціонерне товариство «Державне акціонерне товариство «Чорноморнафтогаз», запропоновано третій особі надати суду пояснення по суті позову та докази в його підтвердження, судове засіданні за участю представника третьої особи адвоката Онищенка Тараса Олеговича вирішено провести в режимі ВКЗ.

19.12.2023 відповідачем через систему «Електронний суд» подано відзив на позовну заяву, в якому проти задоволення позову заперечив.

В підготовчому судовому засіданні 19.12.2023 оголошено перерву до 15.01.2024, судове засіданні за участю представників позивача та третьої особи вирішено провести в режимі ВКЗ.

26.12.2023 ПАТ «Газтек» через систему «Електронний суд» подано відповідь на відзив.

02.01.2024 від Акціонерного товариства «Державне акціонерне товариство «Чорноморнафтогаз» до суду надійшли (поштовим зв`язком) пояснення третьої особи вих. №1-2612/23 від 25.12.2023, в яких просить відмовити у задоволенні позову в повному обсязі.

10.01.2024 позивачем подано до суду заперечення на пояснення третьої особи.

Крім того, 10.01.2024 позивачем подано клопотання про звернення до Суду Європейського Союзу із запитом (преюдиційним клопотанням) про винесення попереднього рішення з таких питань:

1. Чи втручання Держави Україна у мирне володіння майном, а саме, арешт акцій (корпоративних прав) АТ «Чернівцігаз» і передача їх в управління АРМА з подальшим визначенням управителем АТ «ДАТ «Чорноморнафтогаз», є позбавленням власності (абзац перший статті 1 Першого протоколу до Конвенції з прав людини) чи контролем за використанням майна (абзац другий статті 1 Першого протоколу до Конвенції з прав людини)?;

2. Чи Директива ЄС 2014/42/EU від 03 квітня 2014 року допускає автоматичне (без додаткового судового рішення) повне блокування (позбавлення власника усіх пов`язаних з ними прав) арештованих активів лише на підставі ухвали слідчого судді (яка за національним законодавством не оскаржується) про передачу арештованих доказів у кримінальному провадженні для здійснення заходів з управління ними з метою забезпечення їх збереження або збереження їхньої економічної вартості?;

3. Яким чином Директива ЄС 2014/42/EU від 03 квітня 2014 року встановлює різницю між заморожуванням та арештом активів (freezing and seizure orders)?;

4. Яким чином Директива ЄС 2014/42/EU від 03 квітня 2014 року та acquis communautaire регулює проміжне використання арештованих активів (interim use of assets) урядовими установами або третьою стороною до прийняття рішення про їх остаточної конфіскації або повернення власнику?;

5. Чи слід вважати порушенням Директиви ЄС 2014/42/EU та статті 1 Першого протоколу до Конвенції з прав людини, якщо управління арештованими активами здійснюється з порушенням стандартів ISO 5500015 (огляд предмета управління активами, стандартні терміни та визначення), ISO 5500116 (вимоги до інтегрованої ефективної системи менеджменту для управління активами) та ISO 5500217 (керівництво щодо впровадження такої системи), або інших стандартів ISO?;

6. Чи в контексті Директиви ЄС 2014/42/EU, є тотожними поняття арешту та управління: Підприємством (Businesses) та Акціями чи іншими цінними паперами (Shares or other securities)?.

Просить також зупинити розгляд справи №926/5138/23 до отримання відповідей від Суду Європейського Союзу.

11.01.2024 Акціонерним товариством «Державне акціонерне товариство «Чорноморнафтогаз» через систему «Електонний суд» подано пояснення щодо позову або відзиву, а 12.01.2024 заперечення на клопотання позивача про звернення до суду ЄС про винесення попереднього рішення.

Ухвалою від 15.01.2024 суд вирішив залучити до участі в справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів (далі - АРМА), у зв`язку з чим розгляд справи відкладено на 01.02.2024. Зобов`язано позивача протягом двох днів з моменту отримання даної ухвали надіслати третій особі копію позовної заяви та доданих до неї документів листом з описом вкладення або через систему «Електронний суд», докази такого надіслання надати суду до початку підготовчого засідання. Запропоновано новозалученій третій особі надати суду пояснення на позов.

19.01.2024 ПАТ «Газтек» до суду надано докази надіслання АРМА копію позовної заяви та доданих до неї документів до його електронного кабінету.

26.01.2024 від АРМА до суду надійшла заява про ознайомлення з матеріалами справи в електронному вигляді. Судом надано доступ до матеріалів справи в електронному вигляді.

29.01.2024 від представника АТ «Державне акціонерне товариство «Чорноморнафтогаз» - адвоката Варданяну Армена Артушовича до суду надійшла заява про його участь в судовому засіданні, призначеному на 01.02.2024, та у всіх наступних судових засіданнях в режимі відеоконференції з використанням власних технічних засобів. До заяви додано докази на підтвердження повноважень представника та докази направлення заяви іншим учасникам справи.

Судове засідання 01.02.2024 не відбулося у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю судді Марущака І.В., про що учасники справи були сповіщені повідомленням заступника керівника апарату Господарського суду Чернівецької області про неможливість проведення судового засідання.

Востаннє, ухвалою від 05.02.2024 призначено розгляд справи на 20.02.2024, судове засідання за участю позивача та третьої особи 1 вирішено провести в режимі ВКЗ.

09.02.2024 Акціонерним товариством «Оператор газорозподільної системи «Чернівцігаз» подано заперечення від 08.02.2024 на клопотання позивача про звернення до Суду Європейського Союзу про винесення попереднього рішення.

До початку судового засідання 20.02.2024 ПАТ «Газтек» подано додаткові пояснення у справі з додатками.

Присутній в судовому засіданні представник позивача просив долучити подані ним додаткові пояснення у справі, підтримав клопотання про звернення до Суду Європейського Союзу із запитом (преюдиційним клопотанням) про винесення попереднього рішення та просив його задовольнити.

В свою чергу представник відповідача просила долучити до матеріалів справи заперечення на клопотання про звернення до Суду ЄС та врахувати їх при вирішенні вказаного клопотання, та повідомила, що додаткові пояснення позивача не отримувала, відтак просить суд надати час для ознайомлення з їх змістом.

Представник третьої особи проти долучення заперечень на клопотання про звернення до Суду ЄС та додаткових пояснень позивача не заперечував, щодо задоволення вказаного клопотання заперечив, зазначивши, що суд Європейського Союзу діє лише в межах правової системи Європейського Союзу, українські суди не наділені ні правом звернення, ні обов`язком застосування таких рішень суду ЄС.

Суд ухвалив долучити до матеріалів справи подані сторонами заперечення на клопотання про звернення до суду ЄС та додаткові пояснення позивача.

Розглянувши клопотання позивача від 10.01.2024 про звернення до Суду Європейського Союзу із запитом (преюдиційним клопотанням) про винесення попереднього рішення, суд зазначає наступне.

Обґрунтовуючи подане клопотання позивач зазначив, що відповідач та третя особа у своїх процесуальних документах вказують, що застосування державою обмежувальних заходів шляхом арешту активів (цінних паперів) не обмежується лише речовими правами на таке майно, оскільки права за цінними паперами (права з акції) не можуть існувати окремо від речового права (права на акцію), а застосування до осіб тимчасових обмежень, не порушує право власності, гарантоване ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав та свобод, оскільки не пов`язане з позбавленням права власності.

Позивач наголошує, що заявляючи позовні вимоги, він намагається захистити свої права власника акцій, емітованих АТ «Чернівцігаз», посилаючись на те, що арештованим є лише право розпорядження акціями, права ж за акціями жоден судовий орган не обмежував, а передача їх в управління АРМА не запроваджує такого обмеження автоматично.

Як зазначено у клопотанні, процедуру передачі арештованого в кримінальному провадженні майна до спеціалізованого агентства (АРМА) було інкорпоровано до національного правопорядку України, в тому числі, на виконання Директиви ЄС 2014/42/EU від 03.04.14 про заморожування та конфіскацію засобів та доходів від злочинів у Європейському Союзі. Про це вбачається з пояснювальної записки до проекту Закону України «Про Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів».

Заявник стверджує, що Директива Європейського Союзу 2014/42/EU дозволяє видавати накази про заморожування іншим органам, ніж судовий, за умови, що вони підтверджені або переглянуті судовим органом у разі оскарження. Цей підхід збалансовує вимогу правоохоронних органів щодо швидких дій із правом власника активу на належну судову процедуру.

У даній ситуації, за твердженням позивача, існує лише ухвала про арешт, яка блокує власникам акцій правомочність розпорядження, та ухвала слідчого судді про передачу арештованих речових доказів АРМА для здійснення заходів з управління ними з метою забезпечення їх збереження або збереження їхньої економічної вартості, які не містять вказівки на додаткові обмеження прав власників арештованих акцій, зокрема, обмеження прав за акціями.

Позивач зазначає, що АТ «Чернівцігаз», через дії призначених управителів втратило основні засоби виробництва послуг з розподілу газу (газаорозподільні мережі), що призводить до зупинення дії ліцензії на право провадження господарської діяльності з розподілу природного газу, масового відтоку працівників та фактичної зупинки діяльності.

Дані обставини, свідчать про те, що має місце втручання держави у володіння майном їх власників, що є порушенням ст. 1 Першого протоколу до Конвенції, у зв`язку із чим суди повинні встановити чи таке втручання є позбавленням власності, чи контролем за використанням майна, а також перевірити чи фактично відбулося позбавлення власності їх власників. Дослідження даних обставин безумовно впливає на висновки суду щодо законності або протиправності такого втручання.

Отже, на думку заявника, враховуючи, що підписання Україною Угоди про асоціацію з Європейським Союзом є невід`ємною частиною правового порядку Європейського Союзу з моменту набрання нею чинності, для вирішення поставленого питання щодо законності втручання у мирне володіння у даній судовій справі, є необхідність у зверненні до Суду Європейського Союзу за попереднім рішенням з таких перелічених позивачем питань, у зв`язку з чим зупинити розгляд справи до отримання відповідей від Суду Європейського Союзу.

Суд Європейського Союзу є вищою судовою інстанцією Євросоюзу, яка покликана забезпечувати дотримання законності при тлумаченні та застосуванні положень установчих договорів.

Відповідно до ст. 267 Договору про функціонування Європейського Союзу від 25.03.1957, суд Європейського Союзу має юрисдикцію виносити попередні рішення щодо: (a) тлумачення Договорів; (b) дійсність і тлумачення актів установ, органів, установ або агентств Союзу. Якщо таке питання порушується в будь-якому суді або трибуналі держави-члена, цей суд або трибунал може, якщо він вважає, що рішення з цього питання є необхідним для того, щоб він міг винести рішення, вимагати від Суду винести рішення щодо цього питання. Якщо будь-яке таке питання порушується у справі, яка розглядається судом або трибуналом держави-члена, проти рішень якого немає засобів судового захисту згідно з національним законодавством, такий суд або трибунал передає справу до Суду.

Відповідно до ст. 234 Договору про заснування Європейської Спільноти (консолідована версія станом на 1 січня 2005 року), суд має юрисдикцію виносити попередні розв`язки стосовно: (a) тлумачення цього Договору; (b) чинності та тлумачення актів інституцій Спільноти та ЄЦБ; (c) тлумачення установчих документів органів, що їх засновано актом Ради, коли ці установчі документи обумовлюють це. У разі, якщо в суді держави-члена постає таке питання, цей суд, якщо вважає, що розв`язок цього питання потрібний, щоб уможливити йому винести рішення, може звернутися до Суду із запитом дати розв`язок цього питання. У разі, якщо таке питання постає у справі, що її розглядає суд держави-члена, чиї рішення не можна оскаржити за допомоги правових засобів національного права, цьому судові належить передати справу до Суду.

З наведених положень вбачається, що юрисдикція Cуду Європейського Cоюзу поширюється на суди держав-членів Європейського Союзу, і, співпрацюючи з такими судами, забезпечує однакове застосування та тлумачення законодавства ЄС. Рішення судових органів ЄС розглядаються як окреме джерело права ЄС та використовується самим Судом та судовими органами держав-членів Європейського Союзу під час застосування норм права Європейського Союзу.

На даний час Україна не є державою-членом Європейського Союзу, відтак не наділена правом та обов`язком для звернення до Суду Європейського Союзу за винесенням попереднього рішення, а рішення Суду Європейського Союзу не можуть розглядатися як джерело права національної правової системи.

Загальнодержавна програма адаптації законодавства України до законодавства Європейського Союзу, затверджена Законом України від 18.03.2004 р. та Угода про партнерство та співробітництво між Україною, ЄС та іншими державами-членами, є пріоритетним напрямом української зовнішньої політики та однією з основних складових процесу інтеграції України до ЄС, що включає адаптацію законодавства, утворення відповідних інституцій та інші додаткові заходи, необхідні для ефективного правотворення та правозастосування, з урахуванням критеріїв, що висуваються Європейським Союзом (ЄС) до держав, які мають намір вступити до нього.

Таким чином, вказані акти передбачають лише адаптацію національного законодавства, а не використання правових норм Європейського союзу. До внесення змін в законодавство, або до укладення угоди про членство в ЄС, використанню підлягає національне законодавство.

Також необхідно зазначити, що чинний Господарський процесуальний кодекс України не передбачає процедуру звернення до Суду Європейського Союзу про винесення попереднього рішення.

Вищий адміністративний суд України в інформаційному листі від 18 листопада 2014 року №1601/11/10/14-14 зазначив, що враховуючи європейський напрямок розвитку України, а також початок дії Угоди про асоціацію між Україною та Європейським Союзом, правові позиції, сформульовані у рішеннях Європейського суду справедливості (Суду ЄС), можуть враховуватися адміністративними судами як аргументація, міркування стосовно гармонійного тлумачення національного законодавства України згідно з усталеними стандартами правової системи Європейського Союзу, однак не як правова основа (джерело права) врегулювання відносин, стосовно яких виник спір.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 03.08.2022 у справі №910/9627/20 зазначила, що рішення Суду ЄС належить розцінювати як таке, що дає змогу встановити зміст положень актів законодавства Європейського Союзу.

Враховуючи наведене, суд дійшов висновку про відмову в задоволенні клопотання позивача про звернення до Суду Європейського Союзу про винесення попереднього рішення.

Вирішуючи питання про вступ у справу інших осіб, судом установлено, що ухвалою Печерського районного суду в м.Києві від 24.05.2022 по справі №757/11783/22-к накладено арешт на корпоративні права, заборонивши здійснювати облікові операції щодо внесення змін до системи депозитарного обліку щодо цих акцій та розпорядження ними, що належать на праві власності в тому числі ПрАТ «Газтек», ТОВ «Транзит-Інвест» та ТОВ «Омега-Капітал» емітовані Акціонерним товариством «Оператор газорозподільної системи «Чернівцігаз». Також договором №11/2022 управління активами (майном) від 05.07.2022, укладеного між АРМА та АТ «Державне акціонерне товариство «Чорноморнафтогаз» останньому передано корпоративні права, що належать на праві власності, окрім позивача, також Товариству з обмеженою відповідальністю «Транзит-Інвест» та Товариству з обмеженою відповідальністю «Омега-Капітал».

Зі змісту протоколу позачергових дистанційних загальних зборів акціонерів Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Чернівцігаз» від 08.06.2023 та інформаційної довідки Національного депозитарію України вих. № 101077 від 21.02.2023 «Щодо інформації про акціонерів-юридичних осіб і спільної кількості фізичних осіб», шляхом підрахунку кількості голосів судом встановлено, що головування на оскаржуваних загальних зборах здійснювалося голосами трьох юридичних осіб: ПрАТ «Газтек», ТОВ «Транзит-Інвест» та ТОВ «Омега-Капітал». Суд вважає, що рішення у даній справі може вплинути на права та обов`язки ТОВ «Транзит-Інвест» та ТОВ «Омега-Капітал», відтак їх слід залучити до участі в справі в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача.

За таких обставин, у зв`язку із залученням третіх осіб суд вважає за необхідне відкласти розгляд справи в підготовчому судовому засіданні.

Керуючись статтями 13, 50, 177, 178, 179, 182, 183, 202, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Відмовити в задоволенні клопотання позивача про звернення до Суду Європейського Союзу про винесення попереднього рішення.

2. Залучити до участі в справі в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача:

1) Товариство з обмеженою відповідальністю «Транзит-Інвест» (04212, місто Київ, вулиця Маршала Тимошенка, 21, );

2) Товариство з обмеженою відповідальністю «Омега-Капітал» (04074, місто Київ, вулиця Маршала Тимошенка, 21, ).

3. Продовжити строк підготовчого провадження

4. Відкласти розгляд справи у підготовчому засіданні на 11:00 год 14 березня 2024 року. Засідання відбудеться у приміщенні Господарського суду Чернівецької області за адресою: м. Чернівці, вул. О. Кобилянської, 14, зал судових засідань № 2.

5. Зобов`язати позивача протягом двох днів з моменту отримання даної ухвали надіслати новозалученим третім особам копію позовної заяви та доданих до неї документів листом з описом вкладення або через систему «Електронний суд», докази такого надіслання надати суду до початку підготовчого засідання.

6. Запропонувати третім особам до початку підготовчого засідання надати суду пояснення на позов та докази в їх обґрунтування, а також докази їх надіслання (отримання) іншими учасниками справи.

7. Судове засідання за участю представників позивача та третьої особи - АТ «Державне акціонерне товариство «Чорноморнафтогаз» провести в режимі відеоконференції поза межами суду з використанням власних технічних засобів.

8. Явку представників сторін, третіх осіб в підготовчому засіданні визнати не обов`язковою.

9. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Повний текст ухвали складено і підписано 23.02.2024 року.

Суддя І.В. Марущак