ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15.02.2024м. ДніпроСправа № 904/4929/23

Господарський суд Дніпропетровської області у складі:

судді Колісника І.І.

за участю секретаря судового засідання Борисової К.О.

та представників:

від позивача: Бершадська Т.О. самопредставництво;

від відповідача: не з`явився;

від третьої особи: не з`явився

розглянув у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження справу

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Бетаком К", м. Кривий Ріг Дніпропетровської області

до Публічного акціонерного товариства "АрселорМіттал Кривий Ріг", м. Кривий Ріг Дніпропетровської області

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача: Товариство з обмеженою відповідальністю "Будмонтаж ЗБВІК", м. Вінниця

про визнання протиправними дій, припинення обтяження об`єкта нерухомого майна іпотекою та зняття заборони на його відчуження.

СУТЬ СПОРУ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Бетаком К" звернулося до Господарського суду Дніпропетровської області з позовом до Публічного акціонерного товариства "АрселорМіттал Кривий Ріг" з наступними вимогами:

- визнати протиправними дії відповідача щодо відмови усунути перешкоди у розпорядженні майном, що належить ТОВ "Бетаком К": виробничий будинок з господарськими (допоміжними) будівлями і спорудами, а саме будівля цеху бурового інструмента літера "Д", загальною площею 3308,50 кв.м; топочна (тимчасова), І-замощення, № 1-огорожа, №2-ворота, що розташована за адресою: Дніпропетровська обл., м. Кривий Ріг, вул. Прорізна, будинок 87/14, яка знаходиться на земельній ділянці площею 0,7463 га, кадастровий номер :08:158:0083, цільове призначення якої для розміщення та експлуатації основних, підсобних та допоміжних будівель та споруд підприємств переробної, машинобудівної та іншої промисловості, категорія земель землі промисловості, транспорту, зв`язку, енергетики, оборони та іншого призначення, вид використання земельної ділянки для розміщення існуючого цеху бурового інструменту;

- припинити його обтяження іпотекою та зняти заборону на відчуження об`єкта нерухомого майна шляхом внесення відповідних відомостей до державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру обтяжень речових прав на нерухоме майно.

Судові витрати позивач просить покласти на відповідача.

Ухвалою суду від 27.09.2023 позовна заява прийнята до розгляду за правилами загального позовного провадження з призначенням підготовчого засідання на 26.10.2023, за результатом якого засідання суду відкладено на 14.11.2023 у межах підготовчого провадження, продовженого до 26.12.2023 включно.

03.10.2023 представник відповідача адвокат Крят Л.Б. подала клопотання про залишення позову без руху з підстав недотримання позивачем вимог статей 162, 172 Господарського процесуального кодексу України.

15.11.2023 позивач надав письмові пояснення стосовно обставин, передбачених пунктами 6 - 10 частини третьої статті 162 Господарського процесуального кодексу України, у зв`язку з чим представник відповідача адвокат Крят Л.Б. у підготовчому засіданні 28.11.2023 заявила про те, що вона не наполягає на задоволенні її клопотання про залишення позову без руху, поданого до суду 03.10.2023 (а.с. 43 т. 3).

Натомість у цьому ж підготовчому засіданні представник відповідача підтримала подане нею 27.11.2023 клопотання про витребування у позивача та третьої особи у цій справі для огляду в підготовчому засіданні оригіналів документів, копії яких подані позивачем до суду.

Клопотання мотивоване тим, що позовні вимоги ґрунтуються на зобов`язанні, яке виникло за результатами господарської діяльності відповідача та третьої особи за договором № 209S20 від 28.02.2020 (основний договір). Враховуючи, що підставою для застосування пункту 6.2 дії іпотечного договору, який передбачає підстави припинення іпотеки, є з`ясування обставин щодо повноти виконання зобов`язань за основним договором, необхідною є перевірка за оригіналами документів здійснених поставок та оплати за основним договором.

Відповідач зауважив на тому, що не визнає позовні вимоги та з об`єктивних підстав не може надати обґрунтований відзив на позовну заяву, оскільки у нього відсутня можливість перевірити підстави, на яких ґрунтуються позовні вимоги, шляхом порівняння з оригіналами документів та перевірити достовірність наданих позивачем до суду доказів.

В обґрунтування неможливості перевірити достовірність тверджень та доказів позивача в частині відсутності заборгованості за основним договором та відповідно наявності/відсутності настання обставин за іпотечним договором відповідач посилається на відсутність постійної та безперебійної роботи підприємства відповідача в умовах військової агресії, викликаної повномасштабним вторгненням рф на територію України та відсутність повного штату працівників, що унеможливлює пошук архівних документів, які стосуються предмета спору. Відповідач зазначає, що місто Кривий Ріг є прифронтовим і руйнування не обійшли стороною ПАТ "АрселорМіттал Кривий Ріг", яке неодноразово потрапляло під обстріли, на підтвердження чого відповідачем надано лист Служби безпеки України № 930с/в від 16.02.2023 щодо факту пошкодження сортопрокатного цеху підприємства внаслідок ракетного обстрілу збройними силами рф.

Також, обґрунтовуючи клопотання про витребування доказів, відповідач посилається на кримінальне провадження № 0001179, відкрите за ч. 3 ст. 190 КК України (шахрайство) за заявою ПАТ "АрселорМіттал Кривий Ріг" (а.с. 36-37 т. 3).

За результатом обговорення зазначеного клопотання протокольною ухвалою від 28.11.2023 у задоволенні клопотання судом відмовлено у зв`язку з недоведеністю заявником наявності обгрунтованих підстав для сумніву в достовірності копій наданих позивачем доказів.

11.12.2023 через підсистему "Електронний суд" ЄСІТС позивач подав заяву про залучення до матеріалів справи листа ТОВ "Будмонтаж ЗБВІК" № 22/05 від 31.05.2021 про надання ТОВ "Бетаком К" оригіналів документів про відсутність заборгованості за договором № 209S20 від 28.02.2020 (а.с. 52 54 т. 3).

14.12.2023 від відповідача через підсистему "Електронний суд" ЄСІТС надійшла заява представника відповідача адвоката Крят Л.Б. про розгляд справи без участі представника відповідача (а.с. 58 т. 3).

Ухвалами суду від 14.11.2023, 28.11.2023, 14.12.2023 підготовче засідання відкладалося на 28.11.2023, 14.12.2023, 16.01.2024 відповідно.

Ухвалою суду від 16.01.2024 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 30.01.2024, за наслідком якого ухвалою суду від 30.01.2024 оголошувалася перерва до 15.02.2024.

Представники відповідача та третьої особи в судове засідання не з`явилися. Про дату, час та місце розгляду справи всі її учасники повідомлялися судом належним чином відповідно до приписів статей 6, 120, 242 Господарського процесуального кодексу України, що підтверджується наявними у матеріалах справи довідками, сформованими системою діловодства ("ДСС"), про доставку до електронних кабінетів учасників справи процесуальних документів суду.

За змістом частини першої статті 202 Господарського процесуального кодексу України неявка в судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті.

Відповідач відзиву на позов у встановлений судом строк не надав, хоча таку можливість мав. Третя особа своїм правом на подання до суду письмових пояснень по суті спору не скористалася.

За частиною четвертою статті 13 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до частини дев`ятої статті 165 Господарського процесуального кодексу України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

За таких обставин суд розглядає справу за відсутності представників відповідача та третьої особи за наявними у справі матеріалами.

Під час розгляду справи по суті представник позивача надала пояснення по суті спору.

За результатом судового засідання 15.02.2024 судом проголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази у їх сукупності, господарський суд

ВСТАНОВИВ:

Між Товариством з обмеженою відповідальністю "Будмонтаж ЗБВІК" (далі покупець, третя особа) та Публічним акціонерним товариством "АрселорМіттал Кривий Ріг" (далі постачальник, відповідач) укладено договір № 209S20 від 28.02.2020 (далі договір, основний договір) (а.с. 19 - 32 т. 2).

Згідно з пунктом 1.1 договору постачальник зобов`язується поставити покупцю металопродукцію, що виробляється постачальником (далі товар), а покупець прийняти її та оплатити на умовах цього договору.

Номенклатурний перелік, асортимент, кількість та якість товару узгоджується сторонами в специфікації(ціях), що є невід`ємною(ними) частинами договору. Кількість товару, узгоджена специфікацією(ціями) до договору, є орієнтовною (абз. 1 п. 2.1 договору).

Поставка товару здійснюється відповідно до специфікації: залізничним транспортом на умовах FCA (станція відправлення постачальника) та/або СРТ (станція призначення покупця); автомобільним транспортом покупця/постачальника на умовах FCA (склад постачальника) та/або СРТ (склад покупця) (абз. 1 п. 3.1 договору).

Відповідно до пунктів 4.2, 4.3 договору його загальна вартість складається з вартості товару, поставленого за цим договором згідно з погодженими сторонами письмовими замовленнями на поставку; повний розрахунок проводиться на підставі виданих постачальником рахунків-фактур.

Умови розрахунків визначені §5 договору.

Так, за змістом пункту 5.1 договору оплата вартості товару здійснюється в національній валюті України за банківськими реквізитами постачальника, зазначеними у договорі або рахунку-фактурі, за фактом поставки товару з відстрочкою платежу до 45 календарних днів. Поставка товару на умовах відстрочки платежу застосовується лише за умови, що вартість поставленого та не оплаченого товару сумарно не перевищує 10000000,00 грн з ПДВ (далі кредитний ліміт); можливий подальший перегляд суми кредитного ліміту шляхом укладення додаткових угод до даного договору.

У порядку забезпечення покупцем виконання зобов`язань з оплати поставленого товару покупцем протягом трьох днів з моменту укладення цього договору має бути укладено договір про передачу в іпотеку майна (далі майно), вартість якого згідно з висновком про незалежну експертну оцінку визначена в сумі 44456315,00 без ПДВ:

назва майна: будівля цеху бурового інструменту загальною площею 3308,50 кв. м ТОВ "Бетаком К" ;

дата оцінки, експерт: 26.12.2019, оцінювач Тимарська М.В. ТОВ "Віт-Окс";

адреса розташування майна: Україна, Дніпропетровська обл., м. Кривий Ріг, Центрально-Міський р-н, вул. Прорізна, 87/14.

Передане в іпотеку майно щорічно підлягає новому оцінюванню незалежним оцінювачем, обраним за згодою обох сторін. Вказаний(ні) договір(вори) застави/іпотечний(ні) підлягає(ють) обов`язковому нотаріальному посвідченню.

Пунктом 5.4 договору передбачено, що оплата товару здійснюється на підставі наданих постачальником рахунків для оплати. У випадку, коли в платіжному дорученні не вказано номер рахунку, постачальник на свій розсуд визначає рахунок, найближчий за строком до кінцевої дати відстрочки, згідно з яким здійснюватиметься оплата.

У платіжному дорученні покупець повинен вказати номер договору, номер рахунку, код ЄДРПОУ платника, сортамент сплаченого товару (п. 5.5 договору).

Договір набирає чинності з 28.02.2020 і діє по 31.12.2021, а в частині порядку врегулювання спору, встановленого цим договором, порядку застосування штрафних санкцій та виконання грошових зобов`язань за цим договором до повного виконання вказаних зобов`язань (п. 10.1 договору).

Згідно з пунктом 12.26 договору у випадку, якщо між постачальником і покупцем одночасно діють два або більше договорів на поставку товару (на будь-яких умовах оплати: 100% попередня оплата, відстрочка платежу, відстрочка платежу забезпечена заставою/іпотекою/банківською гарантією і т. ін.) і по чинному договору з відстрочкою платежу (та/або відстрочкою платежу забезпечена заставою/іпотекою/банківською гарантією) покупцем допущено прострочення виконання зобов`язання щодо оплати товару, постачальник має право без погодження з покупцем відмовитися від здійснення поставки товару відповідно до узгоджених сторонами замовлень на поставку товару згідно здійсненої попередньої оплати, а також постачальник має право зарахувати кошти, оплачені в якості передоплати за іншим договором у рахунок погашення заборгованості (з урахуванням відповідальності за його порушення) за договором, при виконанні умов якого покупцем допущено прострочення виконання грошового зобов`язання.

10.03.2020 між Товариством з обмеженою відповідальністю "Бетаком К" (далі іпотекодавець, позивач), яке виступає майновим поручителем Товариства з обмеженою відповідальністю "Будмонтаж ЗБВІК" (далі боржник), та Публічним акціонерним товариством "АрселорМіттал Кривий Ріг" (далі іпотекодержатель) укладено іпотечний договір (далі іпотечний договір) (а.с. 149 - 156 т. 2).

Згідно з пунктом 1.1 іпотечного договору іпотекодавець передає іпотекодержателю в іпотеку в рахунок забезпечення своєчасного виконання боржником зобов`язань, що випливають з укладеного між боржником та іпотекодержателем договору № 209S20 від 28.02.2020 з урахуванням будь-яких змін до нього, що можуть бути укладені в майбутньому, які є його невід`ємною частиною (далі основне зобов`язання), а саме щодо оплати коштів в розмірі вартості металопродукції, поставленої за основним зобов`язанням, оплата здійснюється на наступних умовах: оплата товару здійснюється в національній валюті України за банківськими реквізитами постачальника, зазначеними у договорі або рахунку-фактурі, за фактом поставки товару з відстрочкою платежу до 45 календарних днів. Поставка товару на умовах відстрочки платежу застосовується лише за умови, що вартість поставленого та не оплаченого товару сумарно не перевищує 10000000 грн з ПДВ (кредитний ліміт).

В іпотеку передається наступне нерухоме майно: виробничий будинок з господарськими (допоміжними) будівлями та спорудами, а саме: будівля цеху бурового інструменту літера "Д", загальною площею 3308,50 кв.м; топочна (тимчасова), І замощення, № 1 огорожа, № 2 ворота, що розташована за адресою: Дніпропетровська область, місто Кривий Ріг, вулиця Прорізна, будинок 87/14 (далі предмет іпотеки).

Предмет іпотеки знаходиться на земельній ділянці площею 0,7463 га, кадастровий номер :08:158:0083, цільове призначення якої для розміщення та експлуатації основних, підсобних і допоміжних будівель та споруд підприємств переробної, машинобудівної та іншої промисловості, категорія земель землі промисловості, транспорту, зв`язку, енергетики, оборони та іншого призначення, вид використання земельної ділянки для розміщення існуючого цеху бурового інструменту. Експлікація земельних угідь: площа земельної ділянки 0,7463 га, у тому числі за земельними угіддями: "Землі під будівлями та спорудами промислових підприємств" 0,7463 га. Опис меж земельної ділянки: від А до Б Товариство з обмеженою відповідальністю "Гормашремонт"; від Б до В Товариство з обмеженою відповідальністю "Науково-виробниче підприємство "Гамаюн"; від В до Г Криворізька міська рада; від Г до Д Товариство з обмеженою відповідальністю "Піонер-СКН"; від Д до Е Товариство з обмеженою відповідальністю "Піонер-СКН"; від Е до Є Товариство з обмеженою відповідальністю "НВА Стіл"; від Є до А Товариство з обмеженою відповідальністю "Мехмаш".

Сторони узгодили, що розмір зобов`язання, що випливає з основного зобов`язання, забезпеченого іпотекою, дорівнює вартості предмету іпотеки.

Пунктом 1.2 іпотечного договору передбачено, що іпотекодержатель має право у випадку невиконання зобов`язань за основним зобов`язанням або порядку його виконання та в інших випадках, передбачених основним зобов`язанням, отримати задоволення вимог за рахунок майна, заставленого на нижче вказаних умовах

Визначена ринкова (оціночна) вартість предмета іпотеки становить 44456315,00 грн без ПДВ (п. 1.4 іпотечного договору).

Відповідно до пункту 1.5 іпотечного договору предмет іпотеки належить іпотекодавцю на праві приватної власності на підставі акта приймання-передачі нерухомого майна, посвідченого приватним нотаріусом Криворізького міського нотаріального округу Дніпропетровської області Донцовою Н.Ю. 23.01.2020 за реєстровими №№ 162, 163, зареєстрованого у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 23.01.2020 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 110, номер запису про право власності: 35161348).

На строк дії цього договору предмет іпотеки залишається у володінні (користуванні) іпотекодавця (п. 1.6 іпотечного договору).

Обтяження предмета іпотеки іпотекою підлягає державній реєстрації в порядку, встановленому законом. Державна реєстрація здійснюється на підставі повідомлення іпотекодержателя (п. 1.8 іпотечного договору).

Згідно з пунктом 3.1 іпотечного договору іпотекодержатель, серед іншого, має право:

- у випадку невиконання боржником зобов`язань за основним зобов`язанням або порядку його виконання або в інших випадках, передбачених основним зобов`язанням, звернути стягнення на предмет іпотеки, реалізувати його відповідно до пункту 5 цього договору та за рахунок вирученої від реалізації предмета іпотеки суми переважно перед іншими кредиторами задовольнити в повному обсязі свою вимогу, що визначена на момент фактичного задоволення, включаючи сплату неустойки, необхідних витрат на утримання заставленого майна, а також витрат, пов`язаних з реалізацією предмета іпотеки (пп. 3.1.4);

- у випадку невиконання боржником зобов`язань за основним зобов`язанням або порядку його виконання, або в інших випадках, передбачених основним зобов`язанням, звернути стягнення на предмет іпотеки та за його рахунок задовольнити свою вимогу, визначену підпунктом 3.1.4 пункту 3.1 цього договору. Порядок такого способу задоволення визначається пунктом 5 цього договору (пп. 3.1.5).

Пунктом 5.1 іпотечного договору передбачено, що у разі невиконання або неналежного виконання боржником зобов`язання за основним зобов`язанням, або порядку його виконання, або в інших випадках, передбачених основним зобов`язанням, іпотекодержатель надсилає іпотекодавцю та боржнику письмову вимогу про усунення порушення. В цьому документі зазначається стислий зміст порушених зобов`язань, вимога про виконання порушеного зобов`язання у не менш ніж тридцятиденний строк та попередження про звернення стягнення на предмет іпотеки у разі невиконання цієї вимоги. Якщо протягом встановленого строку вимога іпотекодержателя залишається без задоволення, іпотекодержатель вправі розпочати звернення стягнення на предмет іпотеки.

За умовами пункту 5.2 іпотечного договору звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється: за рішенням суду; у безспірному порядку на підставі виконавчого напису нотаріуса; згідно з договором про задоволення вимог іпотекодержателя. При цьому витрати іпотекодержателя, пов`язані з пред`явленням вимоги за основним зобов`язанням та/або зверненням стягнення на предмет іпотеки також забезпечуються цією іпотекою, тобто ці витрати бере на себе іпотекодавець та вони підлягають відшкодуванню іпотекодержателю в повному обсязі.

Право вибору способу задоволення вимог іпотекодержателя та вибір способу задоволення таких вимог належить іпотекодержателю (п. 5.4 іпотечного договору).

Цей договір набуває чинності з моменту його нотаріального посвідчення та діє до повного виконання сторонами своїх зобов`язань (п. 6.1 іпотечного договору).

Відповідно до пункту 6.2 іпотечного договору іпотека припиняє дію у разі:

- припинення основного зобов`язання, забезпеченого цією іпотекою;

- втрати (знищення) предмета іпотеки, якщо іпотекодавець не замінив або не відновив предмет іпотеки. Якщо предметом іпотеки є земельна ділянка і розташована на ній будівля (споруда), в разі знищення (втрати) будівлі (споруди) іпотека земельної ділянки не припиняється;

- реалізація предмета іпотеки;

- набуття іпотекодержателем на підставах, передбачених чинним законодавством України та цим договором, права власності на предмет іпотеки;

- розірвання цього договору за угодою сторін, яка посвідчується нотаріально;

- розірвання цього договору іпотекодержателем в односторонньому порядку шляхом письмового попередження іпотекодавця за один місяць до розірвання і сторони погодили, що в даному випадку іпотекодержатель не відшкодовує іпотекодавцю будь-які збитки, що можуть бути йому заподіяні розірванням даного договору;

- в інших випадках передбачених чинним законодавством.

Відомості про припинення іпотеки підлягають державній реєстрації (п. 6.3 іпотечного договору).

Іпотечний договір посвідчено 10.03.2020 приватним нотаріусом Криворізького міського нотаріального округу Донцовою Н.Ю. (зареєстровано в реєстрі за № 724), якою на підставі статті 73 Закону України "Про нотаріат" у зв`язку з посвідченням цього договору накладено заборону на відчуження зазначеного в договорі майна виробничого будинку з господарськими (допоміжними) будівлями та спорудами, що розташований за адресою: Дніпропетровська обл., м.Кривий Ріг, вул. Прорізна, буд. 87/14 та належить Товариству з обмеженою відповідальністю "Бетаком К", до виконання/припинення/розірвання договору (зареєстровано в реєстрі за № 725).

На підставі іпотечного договору приватним нотаріусом Криворізького міського нотаріального округу Донцовою Н.Ю. як державним реєстратором до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно внесено запис про іпотеку за № 35868014 та запис про обтяження №35866856, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 110 (а.с. 157 - 160 т. 2).

У період з 15.03.2020 по 30.06.2020 Публічним акціонерним товариством "АрселорМіттал Кривий Ріг" на оплату товару, поставленого Товариству з обмеженою відповідальністю "Будмонтаж ЗБВІК" у межах договору № 209S20 від 28.02.2020, виставлені рахунки, копії яких містяться у матеріалах справи (а.с. 36 - 147 т. 2).

Докази поставки Публічним акціонерним товариством "АрселорМіттал Кривий Ріг" товару після 30.06.2020 та виставлення ним Товариству з обмеженою відповідальністю "Будмонтаж ЗБВІК" рахунків на оплату товару за фактами поставок після цієї дати відсутні.

Згідно з актом звірки розрахунків між ПАТ "АрселорМіттал Кривий Ріг" та ТОВ "Будмонтаж ЗБВІК" за договором № 209S20 від 28.02.2020 станом на 01.12.2020 у ТОВ "Будмонтаж ЗБВІК" відсутня заборгованість за указаним договором (а.с. 148 т. 2).

Після цього Товариство з обмеженою відповідальністю "Будмонтаж ЗБВІК" платіжним дорученням № 5202 від 19.05.2021 на суму 99117,13 грн сплатило на рахунок Публічного акціонерного товариства "АрселорМіттал Кривий Ріг" пеню за прострочення платежу згідно з договором № 209S20 від 28.02.2020 (а.с. 181 т. 2).

У подальшому Товариство з обмеженою відповідальністю "Будмонтаж ЗБВІК" у листі №22/05 від 31.05.2021 у відповідь на запит Товариства з обмеженою відповідальністю "Бетаком К" повідомило про відсутність станом на 20.05.2021 будь-якої заборгованості за договором № 209S20 від 28.02.2020, що підтверджено актом звіряння розрахунків та платіжним дорученням про сплату пені. Також Товариство з обмеженою відповідальністю "Будмонтаж ЗБВІК" зазначило, що ним було здійснено декілька спроб листування з відповідачем у цій справі щодо внесення відомостей про припинення іпотеки на промислову будівлю, розташовану за адресою: вул. Прорізна, 87/14 у м. Кривому Розі, але здійснити відповідні дії Публічне акціонерне товариство "АрселорМіттал Кривий Ріг" відмовилося за наявності заборгованості за іншими договорами. Тому, для вирішення указаного питання в судовому порядку Товариство з обмеженою відповідальністю "Будмонтаж ЗБВІК" направило на адресу ТОВ "Бетаком": договір № 209S20 від 28.02.2020 з додатками, рахунки-фактури на 113 арк., акт звіряння розрахунків, журнал проводок по рахунках 631, 31 за 2020 рік, фільтровану виписку банку по розрахункам за договором за період з 30.04.2020 по 15.09.2020 з призначенням платежу "оплата за катанку ф. 5,5-12", виписку по рахунку ТОВ "Будмонтаж ЗБВІК" з 01.03.2020 по 30.09.2020, листування з приводу іпотеки, рахунок та платіжний документ про сплату пені (а.с. 54 т. 3).

Також листом № 480 від 27.12.2021 Товариство з обмеженою відповідальністю "Будмонтаж ЗБВІК" повідомило Товариство з обмеженою відповідальністю "Бетаком К", що за договором постачання металопродукції № 209S20 від 28.02.2020, укладеним між Товариством з обмеженою відповідальністю "Будмонтаж ЗБВІК" та Публічним акціонерним товариством "АрселорМіттал Кривий Ріг", згідно з надісланим Публічним акціонерним товариством "АрселорМіттал Кривий Ріг" актом звірки розрахунків заборгованість станом на 01.12.2020 відсутня; договір закінчив свою дію 31.12.2021; з липня 2020 року жодних поставок металопродукції на адресу Товариства з обмеженою відповідальністю "Будмонтаж ЗБВІК" не здійснювалося (а.с. 182 т. 2).

Листом № 022 від 28.12.2021 Товариство з обмеженою відповідальністю "Бетаком К" звернулося до Публічного акціонерного товариства "АрселорМіттал Кривий Ріг" в якому, посилаючись на повне виконання основного зобов`язання за договором № 209S20 від 28.02.2020 та, як наслідок, припинення дії іпотечного договору, просило здійснити державну реєстрацію припинення іпотеки у встановленому законом порядку, а у разі наявності у покупця заборгованості за основним договором надіслати акт звірки розрахунків та копію претензії, надісланої покупцю (а.с. 183-184 т. 2).

У зв`язку з неотриманням відповіді від Публічного акціонерного товариства "АрселорМіттал Кривий Ріг" Товариством з обмеженою відповідальністю "Бетаком К" було направлено лист № 03 від 04.02.2022 державному реєстратору приватному нотаріусу Криворізького міського округу Донцовій Н.Ю. з проханням здійснити державну реєстрацію припинення обтяжень, встановлених іпотечним договором від 10.03.2020 (а.с. 185-186 т. 2).

У відповідь на вказане звернення приватний нотаріус Донцова Н.Ю. у своєму листі № 56/01-16 від 09.02.2022 зазначила, що відповідно до пп. 5.1 п. 5 глави 15 розділу ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України нотаріус знімає заборону відчуження майна при одержанні повідомлення кредитора про погашення позики або повідомлення про припинення (розірвання, визнання недійсним) договору застави (іпотеки). Оскільки Публічне акціонерне товариство "АрселорМіттал Кривий Ріг" із заявою про державну реєстрацію припинення іпотеки не зверталось і повідомлення від кредитора про погашення позики чи припинення (розірвання, визнання недійсним) договору іпотеки не надходило, немає підстав для державної реєстрації припинення іпотеки та зняття заборони з об`єкта нерухомого майна за адресою: Дніпропетровська обл., місто Кривий Ріг, вул. Прорізна, буд. 87/14 (а.с. 187 т. 2).

24.01.2023 Товариство з обмеженою відповідальністю "Бетаком К" у черговий раз звернулося до Публічного акціонерного товариства "АрселорМіттал Кривий Ріг" з вимогою, викладеній у листі від 20.01.2023 № 8, вчинити всі необхідні дії для державної реєстрації припинення іпотечного договору від 10.03.2020 в установленому законом порядку у зв`язку з повним виконанням основного зобов`язання за договором № 209S20 від 28.02.2020 та, як наслідок, повним виконанням указаного іпотечного договору (а.с.188-189 т. 2).

Публічне акціонерне товариство "АрселорМіттал Кривий Ріг" звернення позивача про звільнення його майна від обтяження іпотекою проігнорувало, що й стало причиною виникнення спору.

Предметом доказування у цій справі є обставини, пов`язані з наявністю/відсутністю підстав для зняття заборони на відчуження належного позивачу об`єкта нерухомого майна та припинення його обтяження іпотекою, встановленою на підставі іпотечного договору № 724 від 10.03.2020.

Правовідносини між сторонами виникли у зв`язку із забезпеченням позивачем іпотекою виконання зобов`язань третьої особи перед відповідачем з оплати товару за договором № 209S20 від 28.02.2020.

Згідно зі статтею 546 Цивільного кодексу України виконання зобов`язання може забезпечуватися неустойкою, порукою, гарантією, заставою, притриманням, завдатком, правом довірчої власності.

Договором або законом можуть бути встановлені інші види забезпечення виконання зобов`язання.

Іпотекою є застава нерухомого майна, що залишається у володінні заставодавця або третьої особи, а також застава об`єкта незавершеного будівництва, майбутнього об`єкта нерухомості (ч. 1 ст. 575 Цивільного кодексу України).

За змістом статті 1 Закону України № 898-IV від 05.06.2003 (із змін. і доп.) "Про іпотеку" (далі - Закон № 898-IV) іпотека вид забезпечення виконання зобов`язання нерухомим майном, що залишається у володінні і користуванні іпотекодавця, згідно з яким іпотекодержатель має право в разі невиконання боржником забезпеченого іпотекою зобов`язання одержати задоволення своїх вимог за рахунок предмета іпотеки переважно перед іншими кредиторами цього боржника у порядку, встановленому цим Законом.

Іпотечний договір укладено між сторонами у цій справі відповідно до чинного законодавства у забезпечення виконання третьою особою у цій справі зобов`язань за договором № 209S20 від 28.02.2020.

Згідно зі статтею 526 Цивільного кодексу України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

За частиною першою статті 598 Цивільного кодексу України зобов`язання припиняється частково або у повному обсязі на підставах, встановлених договором або законом, зокрема виконанням, проведеним належним чином (ст. 599 Цивільного кодексу України).

Виходячи зі змісту статей 526, 599 Цивільного кодексу України зобов`язання вважається виконаним належним чином, якщо таке виконання здійснене відповідно до умов договору та вимог законодавства, а якщо умови виконання не визначені у договорі або законі, то вони повинні бути виконані відповідно до звичаїв ділового обороту або до вимог, що зазвичай ставляться.

За приписами статей 3, 17 Закону України "Про іпотеку" іпотека має похідний характер від основного зобов`язання і є дійсною до припинення основного зобов`язання або до закінчення строку дії іпотечного договору. Іпотека припиняється у разі: припинення основного зобов`язання або закінчення строку дії іпотечного договору; реалізації предмета іпотеки відповідно до цього Закону; набуття іпотекодержателем права власності на предмет іпотеки; визнання іпотечного договору недійсним; знищення (втрати) переданої в іпотеку будівлі (споруди), якщо іпотекодавець не відновив її. Якщо предметом іпотечного договору є земельна ділянка і розташована на ній будівля (споруда), в разі знищення (втрати) будівлі (споруди) іпотека земельної ділянки не припиняється; з інших підстав, передбачених цим Законом. Наступні іпотеки припиняються внаслідок звернення стягнення за попередньою іпотекою. Відомості про припинення іпотеки підлягають державній реєстрації у встановленому законодавством порядку.

Звертаючись до суду з цим позовом, позивач на підставі наданих ним доказів стверджує про відсутність заборгованості за договором № 209S20 від 28.02.2020 і, як наслідок, припинення зобов`язання за іпотечним договором.

Відповідач відзиву на позов із запереченнями щодо обставин, наведених в обґрунтування позовних вимог, не надав, факту повного виконання третьою особою своїх грошових зобов`язань за договором № 209S20 від 28.02.2020 не спростував. Наведені у його поясненнях обставини неможливості надати відзив на позов, неможливості перевірити достовірність тверджень та доказів позивача в частині відсутності заборгованості Товариства з обмеженою відповідальністю "Будмонтаж ЗБВІК за договором № 209S20 від 28.02.2020 не підтверджені належними й допустимими доказами та є непереконливими.

Зокрема, відповідачем не доведено, що в умовах військової агресії, викликаної повномасштабним вторгненням рф на територію України, ПАТ "АрселорМіттал Кривий Ріг" не веде господарської діяльності та бухгалтерського обліку господарських операцій підприємства, перебуває в простої, має зміни графіку та режиму роботи чи штатного розкладу, що унеможливлює пошук первинних документів, які стосуються предмета спору, а також встановлення обставин щодо стану розрахунків за договором № 209S20 від 28.02.2020 за даними бухгалтерського обліку, який відповідно до Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні" здійснюється безперервно та на підставі первинних документів.

За вказаних обставин обрана відповідачем позиція про розгляд справи без участі його представника свідчить про відсутність у нього правового інтересу до результатів вирішення спору, відсутність бажання реалізувати свої процесуальні можливості для спростування доводів позивача на засадах змагальності й виконання передбачених статтею 2 Господарського процесуального кодексу України завдань господарського судочинства, обов`язкових як для суду, так і для учасників судового процесу і які превалюють над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Оцінюючи наявні у справі докази, суд, керуючись, серед іншого, статтями 79, 86 Господарського процесуального кодексу України, зауважує, що наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Верховний Суд неодноразово звертався до категорії стандарту доказування та відзначав, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Цей принцип передбачає покладання тягаря доказування на сторони. Одночасно цей принцип не передбачає обов`язку суду вважати доведеною та встановленою обставину, про яку сторона стверджує (в тому числі і як свідок). Така обставина підлягає доказуванню таким чином, аби задовольнити, як правило, стандарт переваги більш вагомих доказів, тобто коли висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається більш вірогідним, ніж протилежний (постанови Касаційного господарського суду у складі №917/1307/18, від 18.11.2019 у справі №902/761/18, від 04.12.2019 у справі № 917/2101/17).

Аналогічний стандарт доказування застосовано Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 18.03.2020 у справі № 129/1033/13-ц (провадження № 14-400цс19).

Згідно з підписаним між ПАТ "АрселорМіттал Кривий Ріг" та ТОВ "Будмонтаж ЗБВІК" актом звірки розрахунків станом на 01.12.2020 заборгованість третьої особи перед відповідачем за договором № 209S20 від 28.02.2020 відсутня.

Беручи до уваги вказаний акт звірки розрахунків, відсутність доказів на підтвердження поставок товару після підписання цього акта, закінчення строку дії основного договору 31.12.2021, відсутність доказів реалізації відповідачем права звернення стягнення на предмет іпотеки протягом двох років після закінчення строку дії договору, а також те, що відповідач не надав доказів існування у третьої особи заборгованості, в тому числі й після 01.12.2020, суд вважає більш вірогідними доводи позивача про повне виконання третьою особою грошових зобов`язань, передбачених договором № 209S20 від 28.02.2020, а відтак і припинення поруки.

Суд наголошує, що відповідно до статті 3 Цивільного кодексу України принципи справедливості, добросовісності та розумності є однією із фундаментальних засад цивільного права, спрямованою, у тому числі, на утвердження у правовій системі України принципу верховенства права. При цьому добросовісність означає прагнення особи сумлінно використовувати цивільні права та забезпечити виконання цивільних обов`язків, що зокрема підтверджується змістом частини третьої статті 509 цього Кодексу. Отже, законодавець, навівши у тексті Цивільного кодексу України зазначений принцип, установив у такий спосіб певну межу поведінки учасників цивільних правовідносин, тому кожен із них зобов`язаний сумлінно здійснювати свої цивільні права та виконувати цивільні обов`язки, у тому числі передбачати можливість завдання своїми діями (бездіяльністю) шкоди правам та інтересам інших осіб. Цей принцип не є суто формальним, оскільки його недотримання призводить до порушення прав та інтересів учасників цивільного обороту.

Наведене відповідає правовій позиції Верховного Суду, викладеній у постанові від 10.09.2018 у справі № 920/739/17.

Обтяження нерухомого майна це заборона або обмеження розпорядження та/або користування нерухомим майном, встановлені законом, актами уповноважених на це органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їх посадових осіб, або такі, що виникли з правочину (абзац п`ятий частини першої статті 2 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обмежень" в редакції, чинній на час укладення іпотечного договору).

Відповідно до частини третьої статті 44 Закону України "Про забезпечення вимог кредиторів та реєстрацію обтяжень" після припинення обтяження обтяжувач самостійно або на письмову вимогу боржника чи особи, права якої порушено внаслідок наявності запису про обтяження, протягом п`яти днів зобов`язаний подати держателю або реєстратору Державного реєстру заяву про припинення обтяження і подальше вилучення відповідного запису з Державного реєстру. У разі невиконання цього обов`язку обтяжувач несе відповідальність за відшкодування завданих збитків.

Згідно з пунктом 4 частини першої статті 24 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" у державній реєстрації прав та їх обтяжень може бути відмовлено у разі, якщо подані документи не дають змоги встановити набуття, зміну або припинення речових прав на нерухоме майно та їх обтяження.

Відповідно до статті 74 Закону України "Про нотаріат", одержавши повідомлення установи банку, підприємства чи організації про погашення позики (кредиту), повідомлення про припинення іпотечного договору або договору застави, а також припинення чи розірвання договору довічного утримання, звернення органів опіки та піклування про усунення обставин, що обумовили накладення заборони відчуження майна дитини, нотаріус знімає заборону відчуження жилого будинку, квартири, дачі, садового будинку, гаража, земельної ділянки, іншого нерухомого майна.

За змістом пункту 5 глави 15 розділу ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України (далі Порядок), затвердженого наказом Міністерства юстиції України № 296/5 від 22.02.2012 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 22 лютого 2012 р. за № 282/20595, нотаріус знімає заборону відчуження майна при одержанні повідомлення, зокрема: кредитора про погашення позики; про припинення (розірвання, визнання недійсним) договору застави (іпотеки); про припинення договору іпотеки у зв`язку з набуттям іпотекодержателем права власності на предмет іпотеки в рахунок виконання основного зобов`язання, після припинення договору іпотеки у зв`язку з відчуженням іпотекодержателем предмета іпотеки; за рішенням суду; в інших випадках, передбачених законом.

Пунктом 6.1 глави 15 розділу ІІ Порядку передбачено, що про зняття заборони, а також про зняття судовими або слідчими органами та органами державної виконавчої служби накладеного ними арешту на майно нотаріус робить відповідні відмітки в реєстрі для реєстрації заборон і арештів та в алфавітній книзі обліку заборон відчуження і арештів нерухомого майна.

Отже, законодавством передбачені підстави та порядок зняття заборони відчуження нерухомого майна.

Враховуючи необхідність документального закріплення підстав зняття нотаріусом заборони відчуження нерухомого майна (нотаріус не може зняти заборону без офіційного звернення), у разі особистого звернення до нотаріуса осіб, які є ініціаторами зняття заборони та мають на це необхідні права й повноваження, нотаріусу слід відбирати від таких осіб відповідну заяву, в якій міститиметься прохання про зняття заборони відчуження нерухомого майна та до якої додаються необхідні підтверджувальні документи.

При одержанні заяви та підтверджувальних документів, на виконання пункту 6.1 глави 15 розділу ІІ Порядку нотаріус реєструє таку заяву в журналі реєстрації вхідних документів та робить відповідні відмітки в реєстрі для реєстрації заборон і арештів та в алфавітній книзі обліку заборон відчуження і арештів нерухомого майна.

Після зняття заборони відчуження нерухомого майна нотаріус, який зняв заборону, може провести державну реєстрацію припинення обтяження (заборони), а також припинення іншого речового права (іпотеки) у разі, коли знімається заборона з предмета іпотеки, в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно.

Тобто, у процедурі зняття заборони первинними є дії щодо завершення початої нотаріальної дії з накладення заборони (з проставленням відміток у відповідному реєстрі та алфавітній книзі та проставлення відмітки на правочині) та лише після цього можливе внесення відповідних відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно щодо припинення заборони та іпотеки.

Відповідно до частини другої статті 4 Господарського процесуального кодексу України юридичні особи та фізичні особи-підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням.

Здійснюючи правосуддя, господарський суд захищає права та інтереси фізичних і юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором (ч. 1 ст. 5 Господарського процесуального кодексу України).

Під способами захисту суб`єктивних цивільних прав розуміють закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав та вплив на порушника.

Загальний перелік таких способів захисту цивільних прав та інтересів визначений у статті 16 Цивільного кодексу України. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках.

За положеннями частини першої статті 593 Цивільного кодексу України припинення права іпотеки в разі належного виконання основного зобов`язання презюмується.

Встановлення факту припинення основного зобов`язання належним його виконанням, є свідченням припинення додаткових (акцесорних) зобов`язань за договорами іпотеки.

Звернення особи до суду з позовом про визнання іпотеки такою, що припинена, на підставі частини першої статті 593 Цивільного кодексу України не є необхідним, проте такі вимоги можуть розглядатися судом у разі наявності відповідного спору.

Указаний правовий висновок висловив Верховний Суд України у постанові від 04.02.2015 у справі № 6-243цс14.

Під час застосування наведених норм права підлягає врахуванню також правовий висновок, викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 27.03.2019 у справі № 711/4556/16-ц (провадження № 14-88цс19) (пункти 54, 68 - 70): іпотека має похідний характер від основного зобов`язання і є дійсною до припинення основного зобов`язання або до закінчення строку дії іпотечного договору (частина п`ята статті 3, абзаци другий і сьомий частини першої статті 17 Закону України "Про іпотеку", пункт 1 частини першої і речення друге цієї частини статті 593 ЦК України). Зобов`язання припиняється частково або у повному обсязі на підставах, встановлених договором або законом (частина перша статті 598 ЦК України). Однією з таких підстав, встановлених законом, є виконання, проведене належним чином (стаття 599 ЦК України). Оскільки належне виконання основного зобов`язання припиняє іпотеку й обтяження нерухомого майна, що є предметом іпотеки, то суди мали ухвалити рішення, яким зняти заборону відчуження нерухомого майна та виключити відповідні записи з Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна та Державного реєстру іпотек, а не зобов`язувати вчинити такі дії нотаріуса.

Існуючі записи про державну реєстрацію обтяжень нерухомого майна, а також іпотеки за належного виконання у повному обсязі забезпеченого іпотекою основного зобов`язання за договором № 209S20 від 28.02.2020 є перешкодами в реалізації позивачем як власником права розпорядження своїм нерухомим майном.

Оскільки наявними у справі доказами не підтверджується наявність спору щодо виконання зобов`язання за основним договором, що, у свою чергу, має наслідком припинення права іпотеки, суд дійшов висновку про ефективність обраного позивачем способу захисту своїх порушених прав шляхом зняття заборони відчуження нерухомого майна та припинення його обтяження іпотекою.

Відповідно до статті 129 Господарського процесуального кодексу України на відповідача покладається судовий збір у сумі 5368,00 грн.

Керуючись статтями 2, 73, 74, 76-79, 86, 91, 129, 165, 202, 233, 236, 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги задовольнити повністю.

Усунути перешкоди у розпорядженні майном, що належить Товариству з обмеженою відповідальністю "Бетаком К" (ідентифікаційний код: 43270200; місцезнаходження: 50005, Дніпропетровська обл., м. Кривий Ріг, вул. Криворіжсталі, буд. 80): виробничий будинок з господарськими (допоміжними) будівлями і спорудами, а саме будівля цеху бурового інструмента літера "Д", загальною площею 3308,50 кв.м; топочна (тимчасова), І-замощення, № 1-огорожа, № 2-ворота, що розташована за адресою: Дніпропетровська обл., м. Кривий Ріг, вул. Прорізна, будинок 87/14, яка знаходиться на земельній ділянці площею 0,7463 га, кадастровий номер :08:158:0083, цільове призначення якої для розміщення та експлуатації основних, підсобних та допоміжних будівель та споруд підприємств переробної, машинобудівної та іншої промисловості, категорія земель землі промисловості, транспорту, зв`язку, енергетики, оборони та іншого призначення, вид використання земельної ділянки для розміщення існуючого цеху бурового інструменту, та припинити його обтяження іпотекою й зняти заборону на відчуження об`єкта нерухомого майна шляхом внесення відповідних відомостей до державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру обтяжень речових прав на нерухоме майно.

Стягнути з Публічного акціонерного товариства "АрселорМіттал Кривий Ріг" (ідентифікаційний код: 24432974; місцезнаходження: 50095, Дніпропетровська обл., м. Кривий Ріг, вул. Криворіжсталі, буд. 1) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Бетаком К" (ідентифікаційний код: 43270200; місцезнаходження: 50005, Дніпропетровська обл., м. Кривий Ріг, вул. Криворіжсталі, буд. 80) судовий збір у сумі 5368,00 грн.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги до Центрального апеляційного господарського суду в порядку та строки, передбачені статтями 256, 257 ГПК України.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне рішення складено 26.02.2024

Суддя І.І. Колісник