ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
УХВАЛА

про повернення позовної заяви

"26" лютого 2024 р.м. ХарківСправа № 5023/10655/11 (645/5715/23)

Господарський суд Харківської області у складі:

Головуючого судді Усатого В.О. судді Хотенця П.В. , судді Яризька В.О.

розглянувши матеріали

позовної заяви ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ).
до Державного підприємства "Завод імені В.О.Малишева"
про стягнення коштів та відновлення на роботі в межах справи про банкрутство Державного підприємства "Завод імені В.О.Малишева"

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до Державного підприємства «Завод імені В.О. Малишева».

Ухвалою Фрунзенського районного суду м.Харкова від 19.10.2023 передано цивільну справу №645/5715/23 за позовом ОСОБА_1 до Державного підприємства "Завод імені В.О Малишева" про відновлення на роботі, проведення розрахунку по заробітній платі, стягнення моральної шкоди, витрат на придбання ліків, на проїзд, несплачену компенсацію за рік та середнього заробітку за рік - за підсудністю до Орджонікідзевського районного суду м.Харкова.

Ухвалою Орджонікідзевського районного суду м.Харкова від 09.11.2023 передано цивільну справу №645/5715/23 за позовом ОСОБА_1 до Державного підприємства "Завод імені В.О Малишева" про відновлення на роботі, проведення розрахунку по заробітній платі, стягнення моральної шкоди, витрат на придбання ліків, на проїзд, несплачену компенсацію за рік та середнього заробітку за рік - за підсудністю до Господарського суду Харківської області, в провадженні якого перебуває справа №5023/10655/11 про банкрутство ДП "Завод імені В.О Малишева".

07.12.2023 матеріали справи № 645/5715/23 надійшли до Господарського суду Харківської області.

В провадженні Господарського суду Харківської області знаходиться справа про банкрутство Державного підприємства «Завод імені В.О. Малишева», яка розглядається колегією суддів у складі: головуючий суддя Усатий В.О., судді Хотенець П.В. та Яризько В.О.

Відповідно до ч. 2 статті 7 Кодексу України з процедур банкрутства господарський суд, у провадженні якого перебуває справа про банкрутство, в межах цієї справи вирішує всі майнові спори, стороною яких є боржник.

Враховуючи вищевикладене, відповідно до протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду позовна заява в межах справи про банкрутство передана на розгляд колегії суддів: головуючий суддя Усатий В.О., судді Хотенець П.В., Яризько В.О.

Розглянувши матеріали позовної заяви, суд встановив, що позовну заяву подано без додержання процесуальних вимог статті 162, 164 ГПК України.

Ухвалою суду від 12.12.202,крім іншого, залишено без руху позовну заяву (вхідний номер 5160/23 від 07.12.2023) ОСОБА_1 .

Надано позивачу строк 10 днів з дня вручення йому цієї ухвали для усунення недоліків, а саме надати суду:

- чітко визначити прохальну частину позовної заяви та визначити позовні вимоги;

- докази сплати судового збору у встановленому законом розмірі за реквізитами Господарського суду Харківської області, а саме: отримувач коштів ГУК Харків обл/мХар Шевченк/22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37874947; банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.); код банку отримувача (МФО) 899998; рахунок отримувача UA3020653; код класифікації доходів бюджету 22030101; призначення платежу *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті); судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Господарський суд Харківської області (назва суду, де розглядається справа);

- зазначення поштового індексу позивача;

- повне найменування відповідача ;

- місцезнаходження відповідача ;

- індекс відповідача;

- ідентифікаційний код юридичної особи відповідача;

- відомі номери засобів зв`язку сторін, офіційної електронної адреси та електронної пошти ;

- відомості про наявність або відсутність електронного кабінету;

- зазначити ціну позову а також надати обґрунтований розрахунок сум, що стягуються або оспорюються;

- викласти належним чином зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивачка просить суд визначити у рішенні;

- викласти в позовній заяві обставини, якими позивачка обґрунтовує свої вимоги;

- зазначити в позовній заяві докази, що підтверджують вказані обставини;

- надати відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору - у випадку, якщо законом встановлений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

- надати відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

- зазначити докази, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності);

- зазначити щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

- попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи;

- підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав;

- подання до суду належних доказів відправлення копії позовної заяви і всіх доданих до неї документів відповідачу (оригінал опису вкладення та документ, що підтверджує надання поштових послуг ) за адресою його місцезнаходження згідно з відомостями Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань ;

- подання до суду засвідчених у відповідності до вимог чинного законодавства копій додатків до позовної заяви.

Роз`яснено, що якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статті 176 цього Кодексу.

Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Суд зазначає, що копія ухвали Господарського суду Харківської області про залишення позовної заяви без руху від 12.12.2023 була направлена судом на адресу позивачки, яка зазначена останньою у позові, а саме: АДРЕСА_1 .

Вищезазначена ухвала від 12.12.2023 повернулась до суду 22.01.2024 з довідкою відділення поштового зв`язку за формою Ф.20 - "за закінченням терміну зберігання".

Судом направлено ПОВТОРНО копію ухвали Господарського суду Харківської області про залишення позовної заяви без руху від 12.12.2023 на адресу позивачки, яка зазначена останньою у позові, а саме: АДРЕСА_1 .

Вищезазначена ухвала від 12.12.2023 повернулась до суду 12.02.2024 з довідкою відділення поштового зв`язку за формою Ф.20 - "за закінченням терміну зберігання".

Суд зазначає, що відповідно до ч. ч. 3, 7 ст. 120 ГПК України виклики і повідомлення здійснюються шляхом вручення ухвали в порядку, передбаченому цим Кодексом для вручення судових рішень. Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місцезнаходження чи місця проживання під час розгляду справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання ухвала про повідомлення чи виклик надсилається учасникам судового процесу, які не мають офіційної електронної адреси, та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, які забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, за останньою відомою суду адресою і вважається врученою, навіть якщо відповідний учасник судового процесу за цією адресою більше не знаходиться або не проживає.

Частиною 11 статті 242 ГПК України передбачено, що у випадку розгляду справи за матеріалами в паперовій формі судові рішення надсилаються в паперовій формі рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

Відповідно до п. п. 3-5 ч. 6 ст. 242 ГПК України днем вручення судового рішення є: 1) день вручення судового рішення під розписку; 2) день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи; 3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення; 4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; 5) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, яка зареєстрована у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Порядок надання послуг поштового зв`язку, права та обов`язки операторів поштового зв`язку і користувачів послуг поштового зв`язку визначають Правила надання послуг поштового зв`язку, затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 № 270, і які регулюють відносини між ними.

Системний аналіз ст. ст. 120, 242 ГПК України та Правил надання послуг поштового зв`язку свідчить, що у разі якщо ухвалу про вчинення відповідної процесуальної дії або судове рішення направлено судом рекомендованим листом за належною поштовою адресою, яка була надана суду відповідною стороною, і судовий акт повернуто підприємством зв`язку з посиланням на відсутність (вибуття) адресата, відмову від одержання, закінчення строку зберігання поштового відправлення тощо, то необхідно вважати, що адресат повідомлений про вчинення відповідної процесуальної дії або про прийняття певного судового рішення у справі.

Відповідна правова позиція викладена у постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 13.01.2020 у справі № 910/22873/17 та від 14.08.2020 у справі № 904/2584/19.

Суд звертає увагу на правову позицію Верховного Суду, викладену в постанові від 18.03.2021 у справі №911/3142/19, відповідно до якої направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, у даному випадку, суду (близька за змістом правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.04.2018 у справі №800/547/17 (П/9901/87/18) (провадження № 11-268заг18), постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27.11.2019 у справі № 913/879/17, від 21.05.2020 у справі №10/249-10/19, від 15.06.2020 у справі № 24/260-23/52-б).

Крім того, у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 19.12.2022 у справі № 910/1730/22 Верховний Суд зробив висновок, що якщо судове рішення направлено судом за поштовою адресою, яка була надана суду відповідною стороною, і судовий акт повернуто підприємством зв`язку з посиланням на відсутність (вибуття) адресата, закінчення строку зберігання поштового відправлення тощо, то необхідно вважати, що адресат повідомлений про прийняття певного рішення суду. ГПК України не передбачено обов`язку суду повторно направляти на адреси учасників справи процесуальні документи, які раніше вже повернулися до суду з відміткою про неможливість вручення.

У даному випадку судом також враховано, що за приписами частини 1 статті 9 ГПК України ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи або обмежений у праві отримання в суді усної або письмової інформації про результати розгляду його судової справи. Будь-яка особа, яка не є учасником справи, має право на доступ до судових рішень у порядку, встановленому законом.

Відповідно до частини 2 статті 2 Закону України "Про доступ до судових рішень" усі судові рішення є відкритими та підлягають оприлюдненню в електронній формі не пізніше наступного дня після їх виготовлення і підписання.

Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 3 названого Закону, для доступу до судових рішень судів загальної юрисдикції Державна судова адміністрація України забезпечує ведення Єдиного державного реєстру судових рішень.

Єдиний державний реєстр судових рішень - автоматизована система збирання, зберігання, захисту, обліку, пошуку та надання електронних копій судових рішень.

Судові рішення, внесені до Реєстру, є відкритими для безоплатного цілодобового доступу на офіційному веб-порталі судової влади України (ч. 1 ст. 4 Закону України "Про доступ до судових рішень").

Враховуючи наведене, господарський суд зазначає, що позивачка у справі не була позбавлена права та можливості ознайомитись з процесуальними документами у справі 5023/10655/11 (645/5715/23) у Єдиному державному реєстрі судових рішень (www.reyestr.court.gov.ua).

У матеріалах справи відсутні підтвердження наявності порушень оператором поштового зв`язку вимог Правил надання послуг поштового зв`язку, а також відсутнє повідомлення (заява) позивачки про зміну її адреси.

Суд зазначає, що у строк, встановлений ухвалою Господарського суду Харківської області від 12.12.2023 у даній справі , позивачка не вчинила жодних дій, спрямованих на усунення недоліків позовної заяви.

Відповідно до ч. 1 ст. 118 Господарського процесуального кодексу України право на вчинення процесуальних дій втрачається із закінченням встановленого законом або призначеного судом строку.

Відповідно до ч. 4 ст. 13 ГПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до ч. 4 статті 174 ГПК України передбачено, що якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Сторони у розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження, та зобов`язані сумлінно користуватися наданими їм процесуальними правами (рішення Європейського суду з прав людини від 03.04.2008 у справі "Пономарьов проти України").

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Чірікоста і Віола проти Італії" зазначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням її справи, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки, оскільки одним із критеріїв "розумності строку" є саме поведінка заявника. Так, суд покладає на заявника обов`язок демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, які безпосередньо його стосуються, утримуватися від виконання заходів, що затягують провадження у справі, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для пришвидшення процедури слухання.

На зацікавлену сторону покладається обов`язок проявляти належну увагу в захисті своїх інтересів та вживати необхідних заходів, щоб ознайомитись з подіями процесу (рішення Європейського суду з прав людини "Богонос проти росії" від 05.02.2004).

Право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується із обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (рішення Європейського суду з прав людини у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" від 07.07.1989).

Відтак, позивачка мала вживати заходи, щоб дізнатися про стан провадження за позовною заявою, стан надходження відправлень, проте, недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, не були усунуті останньою.

Окремо суд звертає увагу , що в ухвалі Господарського суду Харківської області від 12.12.2023 однією з підстав залишення позовної заяви без руху є , ненадання позивачкою доказів про сплату судового збору у встановлено законом розмірі.

Відповідно до правової позиції Великої Палати Верховного суду в постанові у постанові від 08.02.2022 у справі №755/12623/19 середній заробіток за час вимушеного прогулу за своїм змістом є заробітною платою, право на отримання якої виникло у працівника, який був незаконно позбавлений можливості виконувати свою трудову функцію з незалежних від нього причин. Такий висновок підтверджується також змістом частини другої статті 235 КЗпП України, якою визначено, що при винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижчеоплачуваної роботи.

Отже, спір щодо стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, який виник у зв`язку з незаконним звільненням працівника, який був позбавлений можливості виконувати роботу не зі своєї вини, є трудовим спором, пов`язаним з недотриманням законодавства про працю та про оплату праці.

Згідно з п.1 ч. 1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір", від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі, не поширюється на вимоги позивачів про стягнення середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу під час розгляду таких справ в усіх судових інстанціях.

Враховуючи вищевикладене , відповідно до правової позиції Великої Палати Верховного суду в постанові у постанові від 08.02.2022 у справі №755/12623/19 позивачка звільнена від сплати судового збору за вимогою про стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

Судом враховано висновок позиції Великої Палати Верховного суду у постанові від 08.02.2022 у справі №755/12623/19 на час постановлення зазначеної ухвали, однак позивачкою не усунуті ІНШІ недоліки позовної заяви зазначені в ухвалі Господарського суду Харківської області від 12.12.2023.

Згідно з ч. 6, 7 статті 174 ГПК України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків. Про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу, яку може бути оскаржено. Копія позовної заяви залишається в суді.

Відповідно до ч. 8 статті 174 ГПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею до господарського суду в загальному порядку після усунення недоліків.

Враховуючи вищенаведене, беручи до уваги, що позивачка не усунула недоліки позовної заяви у строк встановлений ухвалою Господарського суду Харківської області від 12.12.2023, суд дійшов висновку, що позовна заява ОСОБА_1 (вх.№ 5160/23 від 07.12.2023) підлягає поверненню позивачу.

Керуючись ст. ст. 174, 232, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

Повернути позовну заяву ОСОБА_1 (вхідний номер 5160/23 від 07.12.2023) з доданими до неї документами.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею до господарського суду в загальному порядку після усунення недоліків.

Ухвала набирає законної сили негайно після її підписання.

Ухвала може бути оскаржена в строки та в порядку, передбаченому статтями 254, 255, 256, 257 ГПК України з врахуванням п.17.5 перехідних положень ГПК України.

Ухвалу складено та підписано 26.02.2024.

Головуючий суддя Суддя Суддя Усатий В.О. Хотенець П.В. Яризько В.О.

Примітка: Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею до господарського суду в загальному порядку після усунення недоліків (ст.174 ГПК України).