УХВАЛА

13.02.2024Справа № 910/19077/23
за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Зеонбуд"

до Концерну радіомовлення, радіозв`язку та телебачення

про визнання договору укладеним

Суддя Картавцева Ю.В.

Представники: згідно з протоколом судового засідання,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Зеонбуд" звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до Концерну радіомовлення, радіозв`язку та телебачення про визнання договору укладеним.

Позовні вимоги обґрунтовані ухиленням відповідача від підписання договору № 01/24 від 29 грудня 2023 року, а тому звертаючись до суду з даним позовом, позивач просить визнати укладеним з 01.01.2024 між Товариством з обмеженою відповідальністю "ЗЕОНБУД" та Концерном радіомовлення, радіозв`язку та телебачення договір № 01/24 від 29 грудня 2023 року у редакції, що міститься в прохальній частині позову.

Разом з позовною заявою позивачем було подано заяву про забезпечення позову, в якій останній просив суд заборонити Концерну радіомовлення, радіозв`язку та телебачення вчиняти будь-які дії щодо припинення надання послуг, що надаються за Договором № 4-651 від 20 грудня 2021 р. Товариству з обмеженою відповідальністю «Зеонбуд», у тому числі будь-яким способом припиняти забезпечення технічних засобів (телекомунікаційного обладнання) Товариства з обмеженою відповідальністю «Зеонбуд», що розміщені на об`єктах Концерну радіомовлення, радіозв`язку та телебачення безперервним електроспоживанням, до прийняття рішення у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Зеонбуд» до Концерну радіомовлення, радіозв`язку та телебачення про визнання договору укладеним.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 18.12.2023 заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Зеонбуд» про забезпечення позову, що подана до відкриття провадження у справі повернуто заявникові.

За змістом ст. 176 Господарського процесуального кодексу України, за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження суд відкриває провадження у справі протягом п`яти днів з дня надходження позовної заяви або заяви про усунення недоліків, поданої в порядку, передбаченому статтею 174 цього Кодексу.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 19.12.2023 суд ухвалив: прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у справі; справу розглядати за правилами загального позовного провадження; підготовче засідання призначити на 09.01.2024.

04.01.2024 через відділ діловодства суду від відповідача надійшов відзив.

05.01.2024 через відділ діловодства суду від відповідача надійшло клопотання про долучення доказів.

У підготовче засідання 09.01.2024 прибули представники сторін.

Представник позивача подав відповідь на відзив та заявив клопотання про виклик експерта, представники відповідача заявили клопотання про оголошення перерви з метою підготовки та подання заперечень на відповідь на відзив.

Відповідно до ст. 177 ГПК України підготовче провадження має бути проведене протягом шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. У виняткових випадках для належної підготовки справи для розгляду по суті цей строк може бути продовжений не більше ніж на тридцять днів за клопотанням однієї із сторін або з ініціативи суду.

З метою належної підготовки справи для розгляду, враховуючи клопотання відповідача, у підготовчому засіданні 09.01.2024 суд задовольнив клопотання відповідача та без виходу до нарадчої кімнати постановив ухвалу про продовження строку підготовчого провадження на 30 днів та оголосив перерву в підготовчому засіданні до 23.01.2024.

22.01.2024 через відділ діловодства суду від позивача надійшло клопотання про долучення доказів.

23.01.2024 через відділ діловодства суду від відповідача надійшли заперечення на відповідь на відзив.

Разом з тим, підготовче засідання 23.01.2024 не відбулось у зв`язку з тривалою повітряною тривогою, з огляду на що, ухвалою суду від 24.01.2024 сторін було повідомлено про те, що наступне підготовче засідання у справі відбудеться 30.01.2024.

30.01.2024 через відділ діловодства суду від відповідача надійшло клопотання про зупинення провадження у справі.

У підготовче засідання 30.01.2024 прибули представники сторін.

Представники відповідача підтримали клопотання про зупинення провадження у справі, представник позивача проти клопотання відповідача заперечив.

Розглянувши клопотання відповідача про зупинення провадження у справі, суд зазначає наступне.

Так, у клопотанні Концерн радіомовлення, радіозв`язку та телебачення просить суд зупинити провадження у справі № 910/19077/23 до набрання законної сили рішення у справі № 910/19350/23 за позовною заявою товариства з обмеженою відповідальністю «ЗЕОНБУД» до Концерну радіомовлення, радіозв`язку телебачення про визнання одностороннього правочину недійсним.

Обґрунтовуючи клопотання, відповідач зазначає, що 28.12.2023 ТОВ «ЗЕОНБУД» подало позовну заяву про визнання одностороннього правочину недійсним. У своїй позовній заяві ТОВ «ЗЕОНБУД» просить визнати недійсним та застосувати наслідки недійсності до одностороннього правочину Концерну РРТ щодо одностороннього розірвання Договору № 4-651 від 20.12.2021, який було вчинено шляхом направлення позивачу листа №2531/001.7-7 від 21.08.2023. Тобто, позовні вимоги позивача полягають у тому, щоб лист від 21.08.2023 № 2531/001.7-7 про припинення дії Договору визнати недійсним, а наслідком було продовження дії Договору № 4-651 від 20.12.2021 про надання телекомунікаційних послуг на 2024 рік.

Відповідач зазначає, що рішення, що буде прийняте судом у справі № 910/19350/23 буде преюдиційним для вирішення справи № 910/19077/23, а відтак, наявні підстави для зупинення провадження у даній справі.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 227 Господарського процесуального кодексу України суд зобов`язаний зупинити провадження у справі у випадках об`єктивної неможливості розгляду цієї справи до вирішення іншої справи, що розглядається в порядку конституційного провадження, адміністративного, цивільного, господарського чи кримінального судочинства, - до набрання законної сили судовим рішенням в іншій справі; суд не може посилатися на об`єктивну неможливість розгляду справи у випадку, коли зібрані докази дозволяють встановити та оцінити обставини (факти), які є предметом судового розгляду.

Провадження у справі зупиняється у випадках, встановлених пунктом 5 частини першої статті 227 цього Кодексу - до набрання законної сили судовим рішенням, від якого залежить вирішення справи (п. 4 ч. 1 ст. 229 Господарського процесуального кодексу України).

Суд зазначає, що зупинення провадження у справі - тимчасове й повне припинення всіх процесуальних дій у справі, викликане настанням зазначених у законі причин, що перешкоджають подальшому руху процесу і щодо яких невідомо, коли вони можуть бути усунені.

Під неможливістю розгляду даної справи слід розуміти неможливість для даного господарського суду самостійно встановити обставини, які встановлюються іншим судом в іншій справі. Йдеться про те, що господарський суд не може розглянути певну справу через обмеженість своєї юрисдикції щодо конкретної справи внаслідок: а) непідвідомчості; б) обмеженості предметом позову; в) неможливості розгляду тотожної справи; г) певної черговості розгляду вимог.

Метою зупинення провадження у справі до розгляду іншої справи є виявлення обставин, підстав, фактів тощо, які не можуть бути з`ясовані та встановлені у цьому процесі, проте які мають значення для справи, провадження в якій зупинено. Для вирішення питання про зупинення провадження у справі господарський суд у кожному випадку повинен з`ясовувати, чим обумовлюється неможливість розгляду справи.

Так, суд зазначає, що зібрані в межах справи № 910/19077/23 докази дозволяють встановити обставини, що мають значення для правильного вирішення спору, натомість викладені відповідачем доводи не є обґрунтованими підставами вважати, що розгляд даної справи неможливий до розгляду іншої, пов`язаної справи, оскільки сама по собі пов`язаність справ не є достатньою умовою для зупинення провадження у справі.

З огляду на викладене, у підготовчому засіданні 30.01.2024 судом без виходу до нарадчої кімнати постановлено ухвалу про відмову у задоволенні клопотання відповідача про зупинення провадження у справі.

Представник відповідача заявив клопотання про оголошення перерви у підготовчому засідання з метою подання додаткових пояснень.

У підготовчому засіданні 30.01.2024 судом задоволено клопотання відповідача та оголошено перерву до 13.02.2024.

13.02.2024 через відділ діловодства суду від відповідача надійшли додаткові пояснення.

У підготовче засідання 13.02.2024 прибули представники сторін.

Представник відповідача подав клопотання про продовження строку підготовчого провадження на 30 днів з метою отримання висновку за результатами проведення економічної експертизи.

За наслідками розгляду клопотання відповідача про продовження строку підготовчого провадження, суд зазначає, що у підготовчому засіданні 09.01.2024 судом вже продовжувався строк підготовчого провадження на 30 днів, у свою чергу, імперативні приписи ст. 177 ГПК України не передбачають можливості продовження строків підготовчого провадження більше ніж на тридцять днів. З огляду на що, у задоволенні зазначеного клопотання відповідача судом відмовлено.

У підготовчому засіданні 13.02.2024 представником відповідача подано заяву про відвід судді від розгляду справи № 910/19077/23, щодо якої (заяви) суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 1-3 ст. 39 ГПК України питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі. Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 32 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід. Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Частиною 7 статті 39 ГПК України передбачено, що питання про відвід вирішується невідкладно. Вирішення питання про відвід суддею, який не входить до складу суду, здійснюється протягом двох робочих днів, але не пізніше призначеного засідання по справі. У разі розгляду заяви про відвід суддею іншого суду - не пізніше десяти днів з дня надходження заяви про відвід. Відвід, який надійшов поза межами судового засідання, розглядається судом у порядку письмового провадження.

Зважаючи, що заяву про відвід було подано відповідачем пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, а саме у підготовчому засіданні 13.02.2024, суд зазначає, що заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Так, обґрунтовуючи заяву про відвід судді Картавцевої Ю.В. від розгляду справи № 910/19077/23, відповідач посилається, зокрема, на таке:

- у підготовчому засіданні 13.02.2024 суддя відмовила у задоволенні клопотання відповідача про продовження строків підготовчого провадження на 30 днів;

- у підготовчому засіданні 30.01.2024 суддя без виходу до нарадчої кімнати відмовила у задоволенні клопотання відповідача про зупинення провадження у справі, чим позбавила можливості апеляційного оскарження відмови аж до ухвалення рішення у справі;

- у підготовчому засіданні 09.01.2024 представник позивача заявив клопотання про виклик експерта, однак, суддя не розглянула зазначене клопотання, а зазначила представнику яким повинно бути клопотання про виклик експерта для того, щоб суд його розглянув.

Суд зазначає, що право подавати заяву про відвід судді є однією з гарантій законності здійснення правосуддя і об`єктивності та неупередженості розгляду справи. Статтею 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини 1950, ратифікованою Верховною Радою України (Закон України від 17.07.97 р. № 475/97-ВР), закріплені основні процесуальні гарантії, якими може скористатися особа при розгляді її цивільного позову в національному суді, серед яких - розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Згідно Бангалорських принципів поведінки суддів від 19.05.2006, схвалених Резолюцією Економічної та Соціальної Ради ООН № 2006/23 від 27.07.2006, забезпечення рівного ставлення до всіх сторін судового засідання має першочергове значення для належного виконання суддею своїх обов`язків.

Відповідно до частин 1-3 статті 38 ГПК України, з підстав, зазначених у статтях 35, 36 і 37 цього Кодексу, суддя, секретар судового засідання, експерт, спеціаліст, перекладач зобов`язані заявити самовідвід.

З підстав, зазначених у статтях 35, 36 і 37 цього Кодексу, судді, секретарю судового засідання, експерту, спеціалісту, перекладачу може бути заявлено відвід учасниками справи.

Відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Самовідвід може бути заявлений не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Після спливу вказаного строку заявляти відвід (самовідвід) дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів з дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

За змістом ст. 35 ГПК України, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 36 цього Кодексу (недопустимість повторної участі судді у розгляді справи). До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя.

Так, заява про відвід судді Картавцевої Ю.В. від розгляду справи № 910/19077/23 обґрунтована відмовою у задоволенні клопотань відповідача та порушенням, на думку Концерну радіомовлення, радіозв`язку та телебачення, основних засад судочинства, зокрема, верховенства права, рівності усіх учасників судового процесу та змагальності сторін, що в свою чергу, викликає у відповідача сумніви щодо неупередженості та об`єктивності судді під час розгляду даної справи.

Однак, суд зазначає, що в силу приписів ч. 4 ст. 35 Господарського процесуального кодексу України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Поряд з цим, суд також звертає увагу, що відповідно до ст. 169 ГПК України при розгляді справи судом учасники справи викладають свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення, міркування щодо процесуальних питань у заявах та клопотаннях, а також запереченнях проти заяв і клопотань. Заяви, клопотання і заперечення подаються в письмовій або усній формі. У випадках, визначених цим Кодексом, або на вимогу суду заяви і клопотання подаються тільки в письмовій формі. Заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлений, він встановлюється судом.

Приписами статті 182 ГПК України визначено, що у підготовчому засіданні суд, зокрема, може роз`яснювати учасникам справи, які обставини входять до предмета доказування, які докази мають бути подані тим чи іншим учасником справи; з`ясовує, чи надали сторони докази, на які вони посилаються у позові і відзиві, а також докази, витребувані судом чи причини їх неподання; вирішує питання про призначення експертизи, виклик у судове засідання експертів, свідків, залучення перекладача, спеціаліста; здійснює інші дії, необхідні для забезпечення правильного і своєчасного розгляду справи по суті.

Підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання (ч. 2 ст. 177 ГПК України).

Тобто, нормами чинного процесуального законодавства передбачено, що питання стосовно виклику експерта вирішується у підготовчому провадженні, разом з тим, станом на момент подачі заяви про відвід підготовче провадження у справі № 910/19077/23 не закрито, а порядок черговості розгляду заяв та клопотань учасників справи визначається саме судом, що у свою чергу, свідчить про безпідставність твердження відповідача щодо порушення судом процесуальних норм через не здійснення розгляду клопотання позивача про виклик експерта саме у підготовчому засіданні 09.01.2024.

Стосовно позбавлення відповідача права на апеляційне оскарження ухвали про відмову в зупиненні провадження у справі через постановлення такої ухвали без виходу до нарадчої кімнати, то суд зазначає, що відповідно до ч. 4 ст. 233 ГПК України ухвали суду, які оформлюються окремим документом, постановляються в нарадчій кімнаті, інші ухвали суд може постановити, не виходячи до нарадчої кімнати.

Перелік ухвал, які можуть бути оскаржені окремо від рішення суду першої інстанції в апеляційному порядку чітко визначений ч. 1 ст. 255 ГПК України, при цьому, ухвала про відмову у зупиненні провадження у справі серед даного переліку відсутня. У свою чергу, суд звертає увагу, що як стаття 255 ГПК України, так й інші статті Господарського процесуального кодексу України не містять застережень про те, що в апеляційному порядку не можуть бути оскаржені ухвали, що постановляються судом без виходу до нарадчої кімнати.

Враховуючи викладене, суд зазначає, що заявником не надано належних доказів, які б підтверджували необ`єктивність судді Картавцевої Ю.В. та вказували на її упереджене ставлення до учасників судового процесу, зокрема, відповідача.

Таким чином, розглянувши заяву Концерну радіомовлення, радіозв`язку та телебачення про відвід судді Картавцевої Ю.В. від розгляду справи № 910/19077/23, суд прийшов до висновку про відмову у її задоволенні.

Керуючись ст. ст. 35, 39, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. У задоволенні заяви Концерну радіомовлення, радіозв`язку та телебачення про відвід судді Картавцевої Ю.В. від розгляду справи № 910/19077/23 відмовити.

2. Ухвала набирає законної сили негайно після її оголошення та не підлягає оскарженню.

Суддя Ю.В. Картавцева