ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"24" січня 2024 р. Справа№ 910/13363/23

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Кропивної Л.В.

суддів: Пономаренка Є.Ю.

Барсук М.А.

за участю секретаря судового засідання Михайленко С.О.

за участю представників сторін згідно протоколу

розглянувши матеріали апеляційної скарги Комунального підприємства "Київблагоустрій" виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації)

на ухвалу Господарського суду міста Києва від 14.11.2023

(про залишення позову без розгляду)

у справі № 910/13363/23 (суддя Гумега О.В.)

за позовом Комунального підприємства "Київблагоустрій" виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації),

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Північно-український будівельний альянс",

про стягнення 89 471,39 грн, -

ВСТАНОВИВ:

Комунальне підприємство "Київблагоустрій" виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) (далі - позивач, КП "Київблагоустрій") звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Північно-український будівельний альянс" (далі - відповідач, ТОВ "Альянс") про стягнення заборгованості в сумі 89 471,39 грн, з яких: 40 596,40 грн - основного боргу, 28 919,18 грн - пені, 16 887,38 грн - інфляційних втрат, 3 068,43 грн - 3% річних, яка утворилася у зв`язку з неналежним виконанням відповідачем зобов`язань за Договором надання послуг № від 24.09.2014 (далі - Договір) в частині здійснення оплати за отримані послуги.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 25.08.2023 (суддя Баранов Д.О.) позовну заяву КП "Київблагоустрій" залишено без руху.

31.08.2023 до Господарського суду міста Києва від КП "Київблагоустрій" надійшла заява про усунення недоліків позовної заяви із доданим до неї доказами.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 05.09.2023 (суддя Баранов Д.О.) прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі № 910/13363/23, постановлено справу розглядати за правилами спрощеного позовного провадження.

Відповідно до розпорядження керівника апарату Господарського суду міста Києва № 05-23/1150/23 від 19.10.2023 призначено повторний автоматизований розподіл судової справи № 910/13363/23 у зв`язку із звільненням судді Баранова Д.О.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 19.10.2023 справу № 910/13363/23 передано на розгляд судді Гумезі О.В.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 25.10.2023 (суддя Гумега О.В.) прийнято справу № 910/13363/23 до свого провадження, постановлено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін (без проведення судового засідання), встановлено спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом:

- надання обгрунтованого розрахунку сум пені, інфляційних втрат, 3% річних;

- надання письмових пояснень з посиланням на умови Договору та наявні в матеріалах справи докази, в яких визначити строк виконання відповідачем зобов`язання з оплати наданих позивачем послуг та, відповідно, початок прострочення відповідачем такого зобов`язання;

- вказання відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету у позивача та відповідача.

Наведеною ухвалою суду встановлено позивачу строк на усунення недоліків позовної заяви протягом п`яти днів з дня вручення даної ухвали.

02.11.2023 через відділ діловодства суду від представника позивача надійшла заява про усунення недоліків позовної заяви, направлена до суду засобами поштового зв`язку 31.10.2023, що підтверджується поштовим конвертом, в якому поштове відправлення № 5000 надійшло до суду.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 14.11.2023 у справі № 910/13363/23 позов залишено без розгляду.

Повертаючи позовну заяву, суд першої інстанції виходив з того, що заява про усунення недоліків позовної заяви була здана до відділення поштового зв`язку 31.10.2023, тоді як строк для усунення недоліків встановлено судом в ухвалі від 25.10.2023 закінчувався 30.10.2023.

21.11.2023 Комунальне підприємство "Київблагоустрій" виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації), через підсистему "Електронний суд" звернулось до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить "Ухвалу Господарського суду міста Києва від 14.11.2023 скасувати, а справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції".

Апеляційна скарга мотивована неправильним застосуванням норм процесуального права.

Узагальнені доводи апеляційної скарги зводяться до того, що суд залишаючи без розгляду позовну заяву, на стадій вирішення питання про прийняття справи до свого провадження, фактично надав оцінку доказам, наданим позивачем на обгрунтування позовних вимог, що є неприпустим. Таким чином, суд першої інстнації дійшов передчасного висновку про наявність підстав для залишення без розгляду позовної заяви , не дотримався повною мірою положень ст. 162, 174 ГПК України, що призвело до обмеження прав позивача на судовий розгляд справи за його позовом.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 22.11.2023, матеріали апеляційної скарги Комунального підприємства "Київблагоустрій" виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) у судовій справі № 910/13363/23 передано на розгляд колегії суддів Північного апеляційного господарського суду у складі: головуючий суддя: Кропивна Л.В., судді: Пономаренко Є.Ю., Барсук М.А.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 27.11.2023 зобов`язано Господарський суд міста Києва направити до Північного апеляційного господарського суду матеріали господарської справи № 910/13363/23.

04.12.2023 до Північного апеляційного господарського суду надійшли матеріали справи № 910/13363/23.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 11.12.2023 відкрито апеляційне провадження у справі № 910/13363/23 за апеляційною скаргою Комунального підприємства "Київблагоустрій" виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) на ухвалу Господарського суду міста Києва від 14.11.2023 та призначено розгляд справи на 24 січня 2024 р. об 11 год. 00 хв.

Заслухавши доводи представників сторін, розглянувши доводи апелянта, перевіривши правильність застосування місцевим господарським судом норм матеріального та процесуального права при вирішенні спору, колегія суддів дійшла висновку про задоволення апеляційної скарги, з огляду на таке.

Відповідно до статті 269 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Під вимогою розуміється матеріально-правова вимога позивача, як заінтересованої особи та зміст порушеного права і характер правопорушення, тобто предмет позову, який являє собою одночасно спосіб захисту порушеного права. При цьому об`єднанню підлягають вимоги, які пов`язані між собою підставами виникнення або доказами, що підтверджують ці вимоги.

Підстава позову - це фактичні обставини, на яких ґрунтуються вимоги позивача.

Отже, вимоги повинні випливати з тих самих фактичних обставин, на яких вони ґрунтуються. Доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, на яких ґрунтуються вимоги і заперечення сторін, а також інші обставини, які мають значення для правильного вирішення господарського спору.

Вимоги щодо змісту позовної заяви та документів, що додаються до позовної заяви вискладені в статті 162 ГПК України.

Відповідно до ч. 1, 3 ст. 162 ГПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Позовна заява повинна містити: найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта (для фізичних осіб - громадян України), якщо такі відомості відомі позивачу, вказівку на статус фізичної особи - підприємця (для фізичних осіб - підприємців), відомі номери засобів зв`язку та адресу електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету; зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; правові підстави позову; відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору - у випадку, якщо законом встановлений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи; підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

При цьому ГПК України не передбачає конкретну форму викладу позовних вимог, а наділяє позивача правом визначати учасників справи та довільно викласти зміст позовних вимог спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачених законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні.

Отже, стаття 162 ГПК України не конкретизує вимоги щодо змісту позовної заяви, який викладається позивачем в довільній формі. Головним є те, щоб позовна заява містила виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, достатність яких в подальшому має бути оцінена судом в ході судового розгляду справи по суті.

Колегія суддів зауважує, що суд першої інстанції на стадії вирішення питання про відкриття провадження у справі не має права давати оцінку обраному позивачем способу захисту порушеного права, доказам та встановлювати наявність чи відсутність обставин, якими обґрунтовуються вимоги.

Після відкриття провадження у справі суд першої інстанції в разі наявності підстав, визначених господарським процесуальним законодавством, може провести підготовче судове засіданні, у якому мають бути з`ясовані всі питання, визначені статтею 177 ГПК України, зокрема, щодо остаточної визначеності предмета спору, характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів тощо.

Із позовної заяви вбачається, що вона містила розрахунок суми, що стягується, на сторінках 1-2 (щодо суму основного боргу), і на сторінках 3-4 (щодо штрафних санкцій, 3 % річних та інфляційних втрат). Обгрунтування позовних вимог здійснено позивачем на підставі договору № від 24.06.2014 ( з додатковими угодами) та актом наданих послуг.

Отже, позивач додав до заяви докази, які він вважав за необхідне надати суду, і їх недостатність оцінюється не на стадії відкриття провадження, а під час розгляду справи по суті.

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) у рішенні від 08 листопада 2018 року у справі «Созонов та інші проти України» зазначив, що загальна концепція справедливого судочинства, яка охоплює основний принцип, згідно з яким провадження має бути змагальним, вимагає, щоб особа була поінформована про порушення справи. Принцип рівності вимагає, щоб кожній стороні була надана розумна можливість представити свою справу за умов, які не ставлять її в істотно несприятливе становище у порівнянні з іншою стороною. ЄСПЛ дійшов висновку, що на національні суди покладено обов`язок з`ясувати, чи були повістки чи інші судові документи завчасно отримані сторонами та, за необхідності, зобов`язані фіксувати таку інформацію у тексті рішення. У разі невручення стороні належним чином судових документів вона може бути позбавлена можливості захищати себе у провадженні.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 17 квітня 2018 року в справі № 523/9076/16-ц (провадження № 14-61цс18), зокрема, вказала, що встановлення обґрунтованості позову є обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи, а не на стадії відкриття провадження.

Враховуючи викладене, суд першої інстанції не був позбавлений можливості вирішити спір по суті за наявними у справі документами.

Крім того, встановлений ухвалою Господарського суду міста Києва № 910/13363/23 від 25.10.2023 строк для усунення недоліків, з огляду на дату її направлення до електронного кабінету КП "Київблагоустрій" 25.10.2023 о 16:47 та вимог ч. 1 ст. 116 ГПК України закінчився 31.10.2023, отже висновки суду першої інстанції про пропущення позивачем строку на подання заяви про усунення недоліків є хибними, оскільки 31.10.2023 позивачем направлено на адресу суду поштове відправлення (заяву про усунення недоліків) № 5000.

Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 275 ГПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Згідно із п. 4 ч. 1 ст. 280 ГПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Враховуючи викладене, ухвалу Господарського суду міста Києва від 14.11.2023 у справі № 910/13363/23 слід скасувати та направити справу № 910/13363/23 до господарського суду міста Києва для продовження розгляду.

Оскільки судом апеляційної інстанції скасовано ухвалу місцевого господарського суду з передачею справи на розгляд суду першої інстанції, то розподіл сум судового збору, пов`язаного з розглядом відповідної апеляційної скарги, здійснюється судом першої інстанції за результатами розгляду ним справи, згідно із загальними правилами статті 129 Господарського процесуального кодексу України.

Керуючись ст.ст. 74, 129, 269, 275, 277, 281 - 284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Комунального підприємства "Київблагоустрій" виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) на ухвалу Господарського суду міста Києва від 14.11.2023 у справі № 910/13363/23 задовольнити.

2. Ухвалу Господарського суду міста Києва від 14.11.2023 у справі № 910/13363/23 скасувати.

3. Повернути позовні матеріали до місцевого господарського суду для подальшого розгляду.

4. Справу № 910/13363/23 надіслати до місцевого господарскього суду.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду у порядку та строки, передбачені Господарським процесуальним кодексом України.

Повний текст складено 19.02.2024

Головуючий суддя Л.В. Кропивна

Судді Є.Ю. Пономаренко

М.А. Барсук