ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
УХВАЛА

14 лютого 2024 року м. ХарківСправа № 922/59/23

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Жельне С.Ч.

за участю секретаря судового засідання Федорової Т.О.

розглянувши матеріали справи

за позовом Акціонерного товариства "Укргазвидобування" в особі філії Газопромислове управління "Шебелинкагазвидобування", смт Донець, Харківська область
до Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Харківгаз", м.Харків
про за участю представників: стягнення упущеної вигоди 30 324 881,39 грн.
позивача: Людмила ЛЕЩЕНКО за довіреністю;

відповідача: Ольга БАТРАКОВА (адвокат).

ВСТАНОВИВ:

Акціонерне товариство "Укргазвидобування" в особі філії Газопромислове управління "Шебелинкагазвидобування" звернулось до Господарського суду Харківської області з позовною заявою до Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Харківгаз" про стягнення нанесених збитків у сумі 97 673 595,94 грн.

15.05.2023 позивач надав до суду заяву про зміну предмету позову та зменшення позовних вимог (вх.№12050), за змістом якої просив стягнути з Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Харківгаз" () на користь Акціонерного товариства "Укргазвидобування" () нанесені збитки у вигляді упущеної вигоди в сумі 30 324 881,39 грн.

Протокольною ухвалою від 24.05.2023 було прийнято до розгляду заяву позивача про зміну предмету позову та зменшення позовних вимог (вх.№12050 від 15.05.023), подальший розгляд справи здійснювався з урахуванням вимог, викладеними у заяві.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 01.11.2023 у справі №922/59/23 клопотання Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Харківгаз" про призначення судової інженерно механічної експертизи (вх.№28445) задоволено, призначено у справі судову експертизу, проведення якої доручено Національному науковому центру Харківський науково-дослідний інститут судових експертиз ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса Міністерства юстиції України (61177, Харківська обл., м. Харків, вул. Золочівська, буд. 8-А); провадження по справі зупинено на термін проведення судової експертизи.

Постановою Східного апеляційного господарського суду від 21.12.2023 ухвалу Господарського суду Харківської області від 01.11.2023 у справі № 922/59/23 скасовано, справу направлено для продовження розгляду до Господарського суду Харківської області.

Ухвалою господарського суду Харківської області від 29.01.2024 поновлено провадження у справі та призначено підготовче засідання на 14.02.2024 о 13:00.

У судове засідання 14.02.2024 з`явились представники сторін.

Розглянувши матеріали справи № 922/59/23, суддя Жельне С.Ч. вважає за необхідне заявити самовідвід, виходячи з наступного.

Ч. 1 ст. 39 Господарського процесуального кодексу України визначено, що питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі.

За приписами ч. 1 ст. 35 Господарського процесуального кодексу України, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

Слід зазначити, що згідно ч.1 ст.3 Господарського процесуального кодексу України, судочинство в господарських судах здійснюється відповідно до Конституції України, цього Кодексу, Закону України "Про міжнародне приватне право", Закону України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом", а також міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

За приписами ст.9 Конституції України, статті 19 Закону України "Про міжнародні договори України" і статті 11 Господарського процесуального кодексу України, господарські суди у процесі здійснення правосуддя мають за відповідними правилами керуватися нормами документів, ратифікованих законами України.

Відповідно до ч.1 ст.1 Закону України "Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950р., Першого протоколу та протоколів №2, 4, 7 та 11 до Конвенції" Україна повністю визнає на своїй території дію приписів Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо визнання обов`язковою і без укладення спеціальної угоди юрисдикцію Суду в усіх питаннях, що стосуються її тлумачення і застосування.

Водночас, ст.17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" встановлено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожен має право на справедливий розгляд його справи.

Згідно Європейської Хартії "Про закон "Про статус суддів", судді при виконанні своїх обов`язків повинні бути доступними та виявляти повагу по відношенню до осіб, які до них звертаються; повинні турбуватися про підтримання високого рівня компетентності, необхідного рівня вирішення справ в кожному конкретному випадку, оскільки від рішень судді залежить гарантія прав особи.

Відповідно до п. 12 Висновку № 1 (2001) Консультативної ради європейських суддів для Комітету міністрів Ради Європи про стандарти незалежності судових органів та незмінюваність суддів, передбачено, що незалежність судової влади означає повну неупередженість із боку суддів. При винесенні судових рішень щодо сторін у судовому розгляді судді повинні бути безсторонніми, вільними від будь-яких зв`язків, прихильності чи упередження, що впливає або може сприйматися як таке, що впливає, на здатність судді приймати незалежні рішення. У цьому випадку незалежність судової влади є втіленням загального принципу: "Ніхто не може бути суддею у власній справі". Значення цього принципу виходить далеко за конкретні інтереси певної сторони у будь-якій суперечці. Судова влада повинна користуватися довірою не тільки з боку сторін у конкретній справі, але й з боку суспільства в цілому. Суддя повинен не тільки бути реально вільним від будь-якого невідповідного упередження або впливу, але він або вона повинні бути вільними від цього й в очах розумного спостерігача. В іншому випадку довіра до незалежності судової влади буде підірвана.

Ст.15 Кодексу суддівської етики також визначено, що неупереджений розгляд справ є основним обов`язком судді. Суддя має право заявити самовідвід у випадках, передбачених процесуальним законодавством, у разі наявності упередженості щодо одного з учасників процесу, а також у випадку, якщо судді з його власних джерел стали відомі докази чи факти, які можуть вплинути на результат розгляду справи. Положення зазначеної коментованої статті випливають з принципу об`єктивності, визначеному у Бангалорських принципах поведінки суддів, відповідно до якого об`єктивність судді є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті винесеного рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття.

Відповідно до Бангалорських принципів поведінки суддів, які схвалено Резолюцією Економічної та Соціальної Ради ООН 27.07.2006р. №2006/23 від 19.05.2006р., незалежність судових органів є передумовою забезпечення правопорядку та основною гарантією справедливого вирішення справи в суді. Отже, суддя має відстоювати та втілювати в життя принцип незалежності судових органів в його індивідуальному та колективному аспектах.

Пунктом 1.1 Бангалорських принципів поведінки суддів передбачено, що суддя повинен здійснювати свою судову функцію незалежно, виходячи виключно з оцінки фактів, відповідно до свідомого розуміння права, незалежно від стороннього впливу, спонукання, тиску, загроз чи втручання, прямого чи опосередкованого, що здійснюється з будь-якої сторони та з будь-якою метою. Одночасно, вказаними Принципами унормовано, що об`єктивність судді є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті винесеного рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття.

Згідно п. п. 2.1, 2.2 Бангалорських принципів поведінки суддів, при виконанні своїх обов`язків суддя вільний від будь-яких схильностей, упередженості чи забобонів. Поведінка судді в процесі засідання та за стінами суду має сприяти підтримці та зростанню довіри суспільства, представників юридичної професії та сторін у справі до об`єктивності суддів та судових органів.

Відповідно до п. 2.5 Бангалорських принципів поведінки суддів, суддя заявляє самовідвід від участі в розгляді справи в тому випадку, якщо для нього не є можливим винесення об`єктивного рішення у справі, або в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

У справі "П`єрсак проти Бельгії" (Piersack v. Belgium) від 1 жовтня 1982р. Європейський суд з прав людини, встановивши порушення положень частини 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, зазначив, що будь-який суддя, стосовно неупередженості якого є законні сумніви, повинен вийти зі складу суду.

У п. 132 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Гарабін проти Словаччини" (Harabin v. Slovakia) від 20 лютого 2013 року зазначено, що існування національних процедур для забезпечення неупередженості, а саме правил, що регулюють відвід судді, є важливим фактором. Такі правила виявляють особливу увагу національного законодавства до усунення всіх обґрунтованих сумнівів у неупередженості судді чи суду і є спробою забезпечити неупередженість, усуваючи причини таких сумнівів. На додаток до забезпечення відсутності упередженості як такої, ці правила спрямовані на усунення будь-яких проявів упередженості і таким чином слугують зміцненню довіри громадськості до суду.

Позовну заяву у справі № 922/59/23 обґрунтовано, зокрема, порушенням АТ «Харківгаз» зобов`язань за Технічною угодою від 27.09.2013р. №4, які полягають у визначенні кількості переданого та прийнятого газу за календарні місяці в період з травня 2019 року по грудень 2021 року не на підставі показань вимірювальних комплексів комерційних вузлів обліку. В свою чергу, відповідач наполягає на тому, що у період з травня 2019 року по грудень 2021 року вузли обліку на УКПГ «Ланна», «Кегичівка» та Балаклійській ГРС були у непрацездатному стані та не мали відповідну на той час документацію про введення їх у експлуатацію, а отже не могли використовуватись для вимірювання обсягів переданого природного газу.

В ухвалі господарського суду Харківської області від 01.11.2023 головуючий суддя Жельне С.Ч. вказав, що на його переконання існує суперечливість доказів у справі та необхідність з приводу цього проведення судової інженерно-механічної експертизи у справі. Суддя зазначив, що висновок експерта №20319 про арифметичне підтвердження за 2019-2021 рік упущеної вигоди в сумі 30 324 881,39 грн., зроблений «за умови внесення показників по АТ «Харківгаз» на підставі односторонніх актів» складених вузлами облікуна стор. 14 говорить про те, що «судовий експерт економіст зазначає, що підтвердження показників відбору газу та встановлення фактичних обставин справи не відноситься до його компетенції».

Оскільки постановою Східного апеляційного господарського суду від 21.12.2023 скасовано ухвалу Господарського суду Харківської області від 01.11.2023 по справі №922/59/23, а матеріали справи направлено до Господарського суду Харківської області для продовження розгляду, подальший розгляд справи тим самим складом суду, який вже висловив свою позицію в питанні необхідності призначення судової експертизи у цій справі може викликати у стороннього спостерігача сумнів в неупередженості та об`єктивності судді, в безпосередньому провадженні якого ця справа перебуває.

З огляду на вказане, з метою дотримання принципів здійснення правосуддя та приписів ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, головуючому судді Жельне С.Ч. належить заявити та прийняти самовідвід від розгляду справи № 922/59/23.

Керуючись ст. ст. 11, 35, 39 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

Заявити та прийняти самовідвід судді Жельне С.Ч. від розгляду справи №922/59/23.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та не підлягає оскарженню.

Інформацію по справі, що розглядається, може бути отримана на сторінці суду на офіційному веб-порталі судової влади України в інтернеті за веб-адресою: www.court.gov.ua.

Ухвалу складено та підписано 15.02.2024.

Суддя С.Ч. Жельне