УХВАЛА

ПРО ВІДКРИТТЯ ПРОВАДЖЕННЯ У СПРАВІ

м. Київ

21.02.2024Справа № 910/19525/23
За позовом Акціонерного товариства «Українська залізниця» (03150, м. Київ, вул. Єжи Геройця, буд. 5)

До Військова частина НОМЕР_1 ( АДРЕСА_1 )

про стягнення 4 371 147, 41 грн

Суддя Бондаренко - Легких Г. П.

Без виклику представників.

ВСТАНОВИВ:

Акціонерне товариство «Українська залізниця» звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до Військової частини НОМЕР_1 про стягнення 4 371 147, 41 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 12.01.2023 в/ч НОМЕР_1 заявою № 22990919 прийнято пропозицію укладення Договору про надання послуг з організації перевезення вантажів залізничним транспортом, а АТ «Українська залізниця» повідомленням № 35-22990919/2023-0001 від 12.01.2023 засвідчило прийняття від в/ч НОМЕР_1 заяви про укладення Договору про надання послуг з організації перевезення вантажів залізничним транспортом.

В подальшому на виконання умов Договору про надання послуг з організації перевезення вантажів залізничним транспортом АТ «Українська залізниця» в 2023 році здійснило перевезень на загальну суму 3 610 868, 87 грн.

Однак в/ч НОМЕР_1 всупереч умов Договору про надання послуг з організації перевезення вантажів залізничним транспортом не здійснило оплату вище зазначеної суми на користь АТ «Українська залізниця».

У зв`язку з викладеним заявник просить стягнути з в/ч НОМЕР_1 4 371 147, 41 грн, з яких: 3 610 868, 87 грн - основний борг; 760 278, 54 грн - пеня. Також заявник просить стягнути з в/ч НОМЕР_1 понесені судові витрати (судовий збір в розмірі 65 567, 21 грн).

09.01.2024 Господарський суд міста Києва дослідивши матеріали позовної заяви, дійшов висновку про наявність підстав для залишення її без руху, про що постановив відповідну ухвалу та встановив позивачу п`ятиденний строк з дня вручення ухвали від 09.01.2024 для усунення недоліків позовної заяви шляхом:

(1) подання до суду письмової заяви на виконання ухвали із зазначенням правильного поштового індексу відповідача у відповідності до даних, які містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань та зазначення інформації щодо наявності або відсутності у відповідача електронного кабінету в ЄСІТС.

(2) подання до суду письмової заяви на виконання ухвали із доданням до неї обґрунтованого розрахунку суми пені (окремо щодо кожного первинного документу з зазначенням початку нарахування та припинення нарахування (з…до…) з урахування статті 253 Цивільного кодексу України та частини 6 статті 232 Господарського кодексу України).

(3) надати відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору - у випадку, якщо законом встановлений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору (у випадку вжиття таких заходів надати відповідні докази).

(4) надати відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися.

(5) надання відомостей, щодо повноважень у ЦМЗ Василя Сенюти, директором філії «ЦТЛ» АТ «Українська залізниця» Олександра Пушкаша, заступником директора філії з правових питань філії «ЦТЛ» АТ «Українська залізниця» Катерини Чирської та ЄРЦЗВ Віталія Маліцького засвідчувати копії документів.

(6) подання до суду письмової заяви на виконання ухвали із доданням до неї доказів наявності у особи, яка підписала позовну заяву, відповідних повноважень (договір про надання правової допомоги).

15.01.2024 від позивача надійшла заява про усунення недоліків позовної заяви, якою позивач частково усунув недоліки встановлені ухвалою від 09.01.2024.

Так, зокрема в ухвалі від 09.01.2024 суд пропонував позивачу надати відомості щодо повноважень у ЦМЗ Василя Сенюти, директором філії «ЦТЛ» АТ «Українська залізниця» Олександра Пушкаша, заступником директора філії з правових питань філії «ЦТЛ» АТ «Українська залізниця» Катерини Чирської та ЄРЦЗВ Віталія Маліцького засвідчувати копії документів.

На виконання зазначеної вимоги, позивач до заяви про усунення недоліків надав копії довіреностей до вище зазначених осіб в яких передбачається право засвідчувати копії документів.

В той час у відповідності до частини 3 статті 56 Господарського процесуального кодексу України внормовано, що юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Суд звертає увагу, що згідно приписів Господарського процесуального кодексу України, фізична особа без статусу адвоката може бути представником за довіреністю лише у малозначних справах, у справах, що в силу характеру правовідносин або ціни позову є складними та підлягають розгляду в порядку загального позовного провадження, представником за довіреністю може бути лише фізична особа, яка має статус адвоката. Або ж такий учасник справи може брати участь в судовому розгляді через фізичну особу, яка діє в порядку самопредставництва (тобто без додаткової довіреності).

Згідно частини 1 статті 56 Господарського процесуального кодексу України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь в судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Верховний Суд у своєму рішенні (постанова КГС ВС від 27.07.2018 у справі № 910/9224/17) дотримується позиції, що процесуальне представництво юридичної особи може здійснюватись як в порядку самопредставництва, так і іншими особами -представниками юридичної особи за довіреністю.

У порядку самопредставництва юридичну особу може представляти за посадою її керівник або інші особи, повноваження яких визначені законодавством або установчими документами.

Відповідно, особа, яка представляє юридичну особу за довіреністю і виконує процесуальні дії на підставі повноважень, наданих їй довіреністю, виступає від імені цієї особи - довірителя, а не в порядку самопредставництва.

З огляду на викладене, представник, звертаючись до суду від імені директора на підставі виданої ним довіреності, не діє у такому разі як законний представник в порядку самопредставництва.

Аналогічна правова позиція викладена в постановах ВП ВС від 13.03.2018 у справі № 910/23346/16, від 21.03.2018 у справі № 916/3283/16, від 14.03.2018 у справі № 910/22324/16.

Верховний Суд у своїх рішеннях (ухвали КГС ВС від 13.03.2020 у справі № 922/2844/19, від 22.02.2021 у справі № 908/183/20) звернув увагу на те, що за загальним правилом у теорії права самопредставництво юридичної особи - це право одноосібного виконавчого органу (керівника) чи голови (уповноваженого члена) колегіального виконавчого органу безпосередньо діяти від імені такої особи без довіреності, представляючи її інтереси за законом, статутом, положенням.

При цьому, в згаданих ухвалах Верховний Суд зазначив, що для визнання особи такою, що діє в порядку самопредставництва, необхідно, щоб у відповідному законі, статуті, положенні чи трудовому договорі (контракті) було чітко визначено її право діяти від імені такої юридичної особи (суб`єкта владних повноважень без права юридичної особи) без додаткового уповноваження (довіреності).

Аналогічна правова позиція викладена в постанові ВП ВС від 02.07.2020 у справі № 9901/39/20.

Отже, правова природа інституту самопредставництва виключає можливість здійснення самопредставництва саме за довіреністю, оскільки, а за довіреністю може діяти лише представник, який в даному випадку повинен бути адвокатом.

Таким чином, довіреності які долучені до заяви про усунення недоліків на осіб, які засвідчували копії документів, які додані до позовної заяви не є належним підтвердженням повноважень вище зазначених осіб з огляду на мету інституту самопредставництва з представлення інтересів без додаткової довіреності.

Натомість, до позову та до заяви про усунення недоліків не додано наявності у відповідних осіб повноважень на засвідчення від імені позивача копій документів як в порядку самопредставництва (тобто без довіреності, а на основі посадової інструкції, трудового договору, статуту тощо), так і в порядку представництва (наявність статусу адвоката).

З огляду на зазначене, суд відкриває провадження у справі, проте, повторно зобов`язує позивача надати докази наявності у осіб, які завірили документи, що долучені до позову - повноважень на засвідчення від імені позивача копій документів в порядку самопредставництва.

Відповідно до частини 1 статті 176 Господарського процесуального кодексу України, за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження суд відкриває провадження у справі протягом п`яти днів з дня надходження позовної заяви або заяви про усунення недоліків, поданої в порядку, передбаченому статтею 174 Господарського процесуального кодексу України.

Абзацом 2 частини 3 статті 12 Господарського процесуального кодексу України визначено, що загальне провадження призначене для розгляду справ, які через складність та інші обставини недоцільно розглядати за правилами спрощеного позовного провадження.

Пунктом 8 частини 4 статті 247 Господарського процесуального кодексу України внормовано, що у порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи в яких ціна позову перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

В силу приписів частини 7 статті 12 Господарського процесуального кодексу України для цілей цього Кодексу розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб вираховується станом на 1 січня календарного року, в якому подається відповідна заява або скарга, вчиняється процесуальна дія чи ухвалюється судове рішення.

Згідно з статтею 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2023 рік» з 01 січня 2023 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить - 2 684, 00 грн.

З огляду на те, що ціна позову в даній справі (4 371 147, 41 грн) перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, суд дійшов висновку, що вказану справу слід розглядати за правилами загального позовного провадження, оскільки справа є складною з огляду на характер спірних правовідносин та обраний позивачем спосіб захисту.

Згідно приписів статті 181 Господарського процесуального кодексу України, для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання. Дата і час підготовчого засідання призначаються суддею з урахуванням обставин справи і необхідності вчинення відповідних процесуальних дій. Підготовче засідання має бути розпочате не пізніше ніж через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі.

На виконання наведених приписів Господарського процесуального кодексу України, суд вважає за необхідне призначити підготовче засідання у справі та встановити сторонам строки для подання ними документів на підтвердження своєї правової позиції в даному спорі.

Керуючись статтями 12, 13, 121, 176, 177, 178, 181, 182, 226, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у справі № 910/19525/23.

1.1. Суд повідомляє сторін по справі, що згідно частини 7 статті 6 Господарського процесуального кодексу України в редакції Закону №3200-ХІ, що введений в дію 18.10.2023, оскільки, судом встановлено, що сторони по справі мають зареєстровані електронні кабінети у підсистемі Електронний суд ЄСІТС - суд вручає дану ухвалу та вручатиме будь-які інші документи у даній справі сторонам виключно в електронній формі шляхом їх направлення до електронного кабінету такої особи, що не позбавляє сторін по справі права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

2. Повторно зобов`язати позивача (Акціонерне товариство «Українська залізниця») надання відомостей, щодо повноважень у ЦМЗ Василя Сенюти, директором філії «ЦТЛ» АТ «Українська залізниця» Олександра Пушкаша, заступником директора філії з правових питань філії «ЦТЛ» АТ «Українська залізниця» Катерини Чирської та ЄРЦЗВ Віталія Маліцького на засвідчення від імені позивача копій документів в порядку самопредставництва.

3. Розгляд справи здійснювати у порядку загального позовного провадження.

4. Підготовче засідання у справі призначити на 16.04.24 о 16:30 год. Засідання відбудеться у приміщенні Господарського суду міста Києва за адресою: м. Київ, вул. Богдана Хмельницького, 44- Б, зал № 19 .

5. Встановити відповідачу строк подання відзиву на позов із урахуванням вимог статті 165 Господарського процесуального кодексу України - 15 днів з дня вручення ухвали та не пізніше закінчення строку підготовчого провадження, у випадку продовження процесуального строку судом, та 10 днів на подання заперечень на відповідь на відзив з моменту отримання відповіді на відзив.

6. Запропонувати позивачу у строк 15 днів з моменту отримання відзиву, але в будь-якому разі до закінчення підготовчого провадження, у випадку продовження процесуального строку судом надати суду відповідь на відзив.

7. Звернути увагу учасників справи, що подання доказів у справі здійснюється учасниками справи на стадії підготовчого провадження з урахуванням процесуальних норм щодо строків вчинення процесуальних дій. Заяви учасників справи про поновлення пропущеного процесуального строку, який встановлений законом для вчинення відповідних процесуальних дій повинні бути подані до закінчення підготовчого провадження.

8. Повідомити, що явка сторін або їх уповноважених представників НЕ є обов`язковою, та про обов`язок сторін повідомляти суд про причини неявки. З урахуванням військової ситуації в України, сторони можуть подати до суду заяви про розгляд справи за їхньої відсутності.

9. Роз`яснити учасникам справи наслідки неявки в судове засідання на виклик суду, що передбачені статтею 202 Господарського процесуального кодексу України, а саме:

9.1. Неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

9.2. Якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі: неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки; повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника) незалежно від причин неявки; неявки представника в судове засідання, якщо в судове засідання з`явилася особа, яку він представляє, або інший її представник.

10. Повідомити учасників справи, що всі письмові пояснення та інші документи по справі сторони можуть бути подані засобами поштового зв`язку, а також подані на електронну адресу суду з зазначенням номеру справи та прізвища судді у справі та скріплення їх Електронним цифровим підписом.

11. РЕКОМЕНДУВАТИ сторонам та їх представникам утриматись від участі в судовому засіданні особисто в приміщенні суду та брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів за допомогою модулю відеоконференцзв`язку (підсистеми "Електронний суд") (https://vkz.court.gov.ua) у порядку статті 197 Господарського процесуального кодексу України та відповідно до рішення ВРП від 17.08.2021 року за № 1845/0/15-21.

11.1. Для участі у судовому засіданні в режимі відеоконференції сторона справи повинна попередньо зареєструватись з використанням власного електронного підпису в системі відеоконференцзв`язку та перевірити наявні у нього технічні засоби на відповідність технічним вимогам для участь в режимі відеоконференції.

11.2. Сторона справи подає заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції з використанням програмного забезпечення відеоконференцзв`язку, не пізніше ніж за п`ять днів до кожного судового засідання із зазначенням облікового запису (логіну) та контактного телефону для зв`язку. Копія заяви в той самий строк надсилається учасником, що подав заяву, іншим учасникам справи.

За відсутності в матеріалах справи належних доказів підтвердження повноважень особи на представництво інтересів учасника справи, подати відповідні докази разом із заявою про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду.

11.3. Сторона повинна зайти та авторизуватися в системі відеоконференцзв`язку за 10 хвилин до початку судового засідання; активувати технічні засоби (мікрофон, навушники та камера) та перевірити їх працездатність шляхом тестування за допомогою системи; очікувати запрошення головуючого/секретаря судового засідання для приєднання до відеоконференції.

Система не дає можливості участі в судовому засіданні у режимі відеоконференції неавторизованим учасникам!

12. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню.

Суддя Г.П. Бондаренко - Легких

ІНФОРМАТИВНО ВАЖЛИВО!!!

Під час воєнного стану отримання учасниками справи інформації про рух процесуальних документів та дій суду під час воєнного стану можливий у такий спосіб:

1) участь уповноважених представників сторін в судових засіданнях;

2) звернення сторін до спеціально створеного інформаційно-довідкового центру Господарського суду міста Києва та/або телефоном 044-278-86-92;

3) ознайомленням із наявною інформацією на офіційній веб-сторінці Господарського суду міста Києва в розділі "Новини" за посиланням: https://ki.arbitr.gov.ua/sud5011/pres-centr/novyny/;

4) за запитом з Єдиного державного реєстру судових рішень.

РЕКОМЕНДУЄМО учасникам судового процесу:

1) подавати документи до суду засобами поштового зв`язку та через систему "Електронний суд", а також у виключних випадках не функціонування вказаних засобів зв`язку - подавати на електронну адресу суду з зазначенням номеру справи та прізвища судді у справі та скріплення їх Електронним цифровим підписом;

2) вказувати в поданих документах актуальні телефонні номери засобів зв`язку та електронних адрес.

ПРИМІТКА: ОЗНАЙОМЛЕННЯ з матеріалами справи здійснюється ЩОП`ЯТНИЦІ за домовленістю із секретарем судового засідання - (044-278-86-92), у приміщенні Господарського суду міста Києва за наявності ЗАВЧАСНО поданого клопотання. Коли представник з`явиться до суду для ознайомлення з матеріалами справи, він повинен при собі мати документ, що посвідчує особу, оригінал документу, що підтверджує його повноваження (для огляду) та належним чином засвідчену копію для долучення до матеріалів справи.