УХВАЛА

про призначення експертизи

м. Київ

05.02.2024Справа № 910/5189/23

За позовом Фізичної особи-підприємця Харченко Віталія Олександровича ( АДРЕСА_1 )

до Товариства з обмеженою відповідальністю "УКРЕКСПО-ПРОЦЕС" (03022, місто Київ, ВУЛИЦЯ ВАСИЛЬКІВСЬКА, Будинок 27, корпус 1)

про стягнення 479 987,13 грн.

Суддя Літвінова М.Є.

Представники учасники справи:

Від позивача: Сорока О.О.;

Від відповідача: не з`явився.

ВСТАНОВИВ:

Фізична особа-підприємець Харченко Віталій Олександрович (далі-позивач) звернувся до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "УКРЕКСПО-ПРОЦЕС" (далі-відповідач) про:

- стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю "УКРЕКСПО ПРОЦЕС" на користь фізичної особи - підприємця Харченка Віталія Олександровича суму передплати з розмірі 450200,00 грн.

- стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю "УКРЕКСПО-ПРОЦЕС" на користь фізичної особи-підприємця Харченка Віталія Олександровича неустойку у розмірі 29787,13 грн.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 13.04.2023 позовну заяву Фізичної особи-підприємця Харченко Віталія Олександровича залишено без руху та надано строк на усунення недоліків.

05.05.2023 через відділ діловодства суду від представника позивачем надійшла заява про усунення недоліків.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 22.05.2023 відкрито провадження у справі та прийнято позовну заяву до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

27.06.2023 через відділ діловодства суду від представника відповідача надійшов відзив.

18.07.2023 через відділ діловодства суду від представника позивача надійшла відповідь на відзив та клопотання про витребування доказів, в якому представник позивача просив суд зобов`язати посадових осіб Товариства з обмеженою відповідальністю "УКРЕКСПО-ПРОЦЕС" надати оригінал видаткової накладної № 40 від 14 грудня 2020 р.

14.08.2023 через систему "Електронний суд" від відповідача надійшли заперечення на відповідь на відзив.

28.08.2023 через відділ діловодства суду від позивача надійшло клопотання про долучення доказів.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 04.09.2023 відмовлено в задоволенні клопотання представника Фізичної особи-підприємця Харченко Віталія Олександровича про витребування доказів.

05.09.2023 через систему "Електронний суд" від представника відповідача надійшло клопотання про розгляд справи в порядку загального позовного провадження.

06.09.2023 через систему "Електронний суд" від представника відповідача надійшли письмові пояснення по справі.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 12.09.2023 вирішено здійснювати розгляд справи №910/5189/23 за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 04.10.2023.

04.10.2023 через електронну пошту суду від представника позивача надійшло клопотання про відкладення підготовчого засідання.

04.10.2023 через електронну пошту суду від представника позивача надійшло клопотання про витребування доказів.

04.10.2023 через електронну пошту суду від представника позивача надійшла заява про відкладення підготовчого засідання.

Представник позивача 04.10.2023 у підготовче засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, про дату та час був повідомлений належним чином.

Судом у підготовчому засіданні 04.10.2023 оглянуто оригінали документів та повернуто представнику відповідача.

Представник відповідача 04.10.2023 у підготовчому засіданні не заперечував проти відкладення підготовчого засідання.

Судом у підготовчому засіданні 04.10.2023 без виходу до нарадчої кімнати постановлено ухвалу, яку занесено до протоколу судового засідання, про задоволення заяви представника позивача, підготовче засідання відкладено на 25.10.2023.

16.10.2023 через електронну пошту суду від представника позивача надійшло клопотання про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду.

16.10.2023 через електронну пошту суду від представника позивача надійшло клопотання про витребування доказів, в якому просив зобов`язати посадових осіб Товариства з обмеженою відповідальністю "УКРЕКСПО-ПРОЦЕС" надати оригінал видаткової накладної № 40 від 14 грудня 2020 р.

18.10.2023 засобами поштового зв`язку АТ «Укрпошта» до суду від представника позивача надійшло клопотання про витребування доказів, в якому просив зобов`язати посадових осіб Товариства з обмеженою відповідальністю "УКРЕКСПО-ПРОЦЕС" надати оригінал видаткової накладної № 40 від 14 грудня 2020 р.

18.10.2023 засобами поштового зв`язку АТ «Укрпошта» до суду від представника позивача надійшло клопотання про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 18.10.2023 задоволено клопотання представника позивача про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду.

Представник позивача у підготовчому засіданні 25.10.2023 підтримав клопотання про витребування доказів.

Представник відповідача у підготовчому засіданні 25.10.2023 заперечив проти клопотання представника позивача про витребування доказів та подав заяву про долучення доказів, а саме: оригінал видаткової накладної № 40 від 14 грудня 2020 р.

Судом у підготовчому засіданні 25.10.2023 долучено до матеріалів справи заяву про долучення доказів, а саме: оригінал видаткової накладної № 40 від 14 грудня 2020 р.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 25.10.2023 відкладено підготовче засідання на 20.11.2023.

20.11.2023 через електронну пошту суду від представника позивача надійшло клопотання про призначення судової почеркознавчої експертизи.

20.11.2023 через електронну пошту суду від представника позивача надійшло клопотання про витребування доказів.

Судом у підготовчому засіданні 20.11.2023 відкладено розгляд клопотання представника позивача про витребування доказів та клопотання про призначення судової почеркознавчої експертизи до встановлення фактичних обставин справи .

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 20.11.2023 відкладено підготовче засідання на 27.11.2023.

27.11.2023 через систему «Електронний суд» від представника відповідача надійшли заперечення на клопотання про витребування доказів, в яких останній частково заперечував проти клопотання про призначення судової почеркознавчої експертизи.

Представник відповідача у підготовчому засіданні 27.11.2023 не заперечував проти клопотання представника позивача про призначення судової почеркознавчої експертизи.

Судом у підготовчому засіданні 27.11.2023 викликано Фізичну особу-підприємця Харченко Віталія Олександровича для відібрання експериментальних зразків підпису особи для проведення судової почеркознавчої експертизи.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 20.11.2023 відкладено підготовче засідання на 20.12.2023.

19.12.2023 через електронну пошту суду від представника позивача надійшло клопотання про призначення судової комплексної почеркознавчої експертизи.

19.12.2023 через електронну пошту суду від представника позивача надійшло клопотання про витребування доказів.

19.12.2023 через електронну пошту суду від представника позивача надійшло клопотання про призначення судової комплексної почеркознавчої експертизи та технічної експертизи документу.

Судом у підготовчому засіданні 20.12.2023 у Фізичної особи-підприємця Харченко Віталія Олександровича відібрано експериментальні зразки в положенні сидячі та стоячи.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 20.12.2023 підготовче засідання відкладено на 15.01.2024.

Представника відповідача у підготовче засідання 15.01.2024 не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, про дату та час був повідомлений належним чином, що підтверджується розпискою про відкладення розгляду справи від 20.12.2023.

15.01.2024 через систему «Електронний суд» від представника відповідача надійшли письмові пояснення щодо клопотання представника позивача про витребування доказів.

15.01.2024 через систему «Електронний суд» від представника відповідача надійшли письмові пояснення щодо клопотання представника позивача про призначення експертизи.

15.01.2024 через систему «Електронний суд» від представника відповідача надійшло клопотання про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 15.01.2024 підготовче засідання відкладено на 24.01.2024.

16.01.2024 через систему «Електронний суд» від представника відповідача надійшло клопотання про відкладення підготовчого засідання.

24.01.2024 через електронну пошту суду від представника позивача надійшла заява про відкладення розгляду справи.

Представники позивача та відповідача у підготовче засідання 24.01.2024 не з`явились, про причини неявки суд не повідомили, про дату та час були повідомлені належним чином.

Судом у підготовчому засіданні 24.01.2024 постановлено протокольну ухвалу про задоволення заяви представника позивача та заяви представника відповідача про відкладення розгляду справи, підготовче засідання відкладено на 05.02.2024.

Представник відповідача у підготовче засідання 05.02.2024 не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, про дату та час був повідомлений належним чином, що підтверджується повідомленням про доставлення процесуального документа до електронного кабінету адвоката Яковлєва А.В.

Відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 202 Господарського процесуального кодексу України, якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі, зокрема, неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.

За таких обставин, враховуючи, що представник відповідача був належним чином повідомлений про розгляд даної справи і не надав суду доказів наявності поважних причин неявки в підготовче засідання, суд керуючись приписами статті 202 Господарського процесуального кодексу України, вважає за можливе проводити підготовче засідання за його відсутності.

Представник позивача у підготовчому засіданні 05.02.2024 підтримав клопотання про призначення судової комплексної почеркознавчої експертизи та технічної експертизи документу.

Судом у підготовчому засіданні 05.02.2024 розглянуто клопотання представника позивача про витребування доказів та вирішено відмовити в його задоволенні, з огляну на наступне.

Так, в силу приписів частини 1 статті 236 Господарського процесуального кодексу України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

При цьому, обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи (частина 5 статті 236 Господарського процесуального кодексу України).

Частиною 3 статті 2 Господарського процесуального кодексу України визначено, що однією з основних засад господарського судочинства є змагальність сторін.

Положення частини 3 статті 13 та частини 1 статті 74 Господарського процесуального кодексу України визначають, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи (частина 3 статті 74 Господарського процесуального кодексу України).

Обов`язок із доказування слід розуміти як закріплену в процесуальному та матеріальному законодавстві міру належної поведінки особи, що бере участь у судовому процесі, із збирання та надання доказів для підтвердження свого суб`єктивного права, що має за мету усунення невизначеності, яка виникає в правовідносинах у разі неможливості достовірно з`ясувати обставини, які мають значення для справи.

Частинами 1-3 статті 80 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

Водночас, учасник справи у разі неможливості самостійно надати докази вправі подати клопотання про витребування доказів судом. У клопотанні повинно бути зазначено: 1) який доказ витребовується (крім клопотання про витребування судом однотипних документів як доказів); 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) заходи, яких особа, яка подає клопотання, вжила для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу; 5) причини неможливості отримати цей доказ самостійно особою, яка подає клопотання (частини 1 та 2 статті 81 Господарського процесуального кодексу України).

Слід звернути увагу на те, що приписи статті 81 Господарського процесуального кодексу України не обмежують суд в праві витребувати необхідні для розгляду справи докази колом учасників даного судового процесу, тобто суд наділений правом витребувати такі докази також від інших підприємств, установ та організацій, державних та інших органів чи посадових осіб, незалежно від їх участі у справі.

Необхідно враховувати, що за змістом системного аналізу приписів статей 86, 236, 277 Господарського процесуального кодексу України, з метою забезпечення законності та обґрунтованості судового рішення, на місцевий господарський суд покладено обов`язок всебічно та повно з`ясувати і дослідити обставини справи, що мають значення для її вирішення по суті.

Відповідно до частини 1 статті 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному розгляді в судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом.

При цьому, згідно з пунктами 1 та 2 частини 1 статті 277 Господарського процесуального кодексу України неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, а також недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими, є підставами для скасування або зміни судового рішення.

Слід зазначити, що вказані висновки в тому числі відповідають рекомендаціям Ради Європи, членом якої є Україна.

Так, в Рекомендаціях R (84) 5 Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам стосовно принципів цивільного судочинства, що направлені на удосконалення судової системи, наголошується на тому, що суд повинен, принаймні в ході попереднього засідання, а якщо можливо, і протягом всього розгляду, відігравати активну роль у забезпеченні швидкого судового розгляду, поважаючи при цьому права сторін, в тому числі і їх право на неупередженість. Зокрема, він повинен володіти повноваженнями proprio motu, щоб вимагати від сторін пред`явлення таких роз`яснень, які можуть бути необхідними; вимагати від сторін особистої явки, піднімати питання права; вимагати показань свідків, принаймні в тих випадках, коли мова йде не тільки про інтереси сторін, що беруть участь у справі, тощо. Такі повноваження повинні здійснюватися в межах предмета розгляду.

Відповідно до пункту 62 Додатку до Рекомендації CM/Rec (2010) 12 Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам щодо суддів: незалежність, ефективність та обов`язки, ухваленої Комітетом Міністрів Ради Європи 17 листопада 2010 р. на 1098 засіданні заступників міністрів, - судді повинні розглядати кожну справу з належною ретельністю та впродовж розумного строку.

Як вбачається з матеріалів справи, представник позивача неодноразово звертався до суду з клопотанням про витребуванням доказів, а саме: оригіналу видаткової накладної № 40 від 14 грудня 2020 р на суму 460 002,00 грн.

Представником відповідача у підготовчому засіданні 25.10.2023 долучено до матеріалів справи оригінал вищезазначеного документу. В письмових поясненнях представник відповідача зазначив, що підприємством надано до суду оригінал видаткової накладної №40, однак під час виготовлення вказаного документу, уповноваженою особою помилково надруковано «сорок шість тисяч дві дві грн 00 коп», як мало бути «чотириста шістдесят тисяч дві грн. 00 коп.».

З огляду на вищевикладене, суд дійшов висновку, що відсутні підстави для задоволення клопотання представника позивача про витребування оригіналу видаткової накладної.

Судом у підготовчому засіданні 05.02.2024 розглянуто клопотання представника позивача про призначення судової комплексної почеркознавчої експертизи та технічної експертизи документу та вирішено задовольнити його частково, з огляду на наступне.

Право може вважатися ефективним, тільки якщо зауваження сторін насправді «заслухані», тобто належним чином вивчені судом (рішення Європейського суду з прав людини у справах «Дюлоранс проти Франції», «Донадзе проти Грузії»). Завданням національних судів є забезпечення належного вивчення документів, аргументів і доказів, представлених сторонами (рішення Європейського суду з прав людини у справах «Ван де Гурк проти Нідерландів»).

Обов`язком суду при розгляді справи є дотримання вимог щодо всебічності, повноти й об`єктивності з`ясування обставин справи та оцінки доказів.

Усебічність та повнота розгляду передбачає з`ясування всіх юридично значущих обставин та наданих доказів з усіма притаманними їм властивостями, якостями та ознаками, їх зв`язками, відносинами і залежностями. Таке з`ясування запобігає однобічності та забезпечує, як наслідок, постановлення законного й обґрунтованого рішення.

До з`ясування кола питань, які належить вирішити суду при ухваленні рішення, зокрема, належить наявність обставин (фактів), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються (п.1 ч.1 ст. 237 ГПК України).

Згідно частини 2 статті 182 Господарського процесуального кодексу України у підготовчому засіданні суд, зокрема: вирішує питання про призначення експертизи, виклик у судове засідання експертів, свідків, залучення перекладача, спеціаліста; вирішує заяви та клопотання учасників справи; здійснює інші дії, необхідні для забезпечення правильного і своєчасного розгляду справи по суті.

За приписами статті 99 Господарського процесуального кодексу України, суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) жодною стороною не наданий висновок експерта з цих самих питань або висновки експертів, надані сторонами, викликають обґрунтовані сумніви щодо їх правильності, або за клопотанням учасника справи, мотивованим неможливістю надати експертний висновок у строки, встановлені для подання доказів, з причин, визнаних судом поважними, зокрема через неможливість отримання необхідних для проведення експертизи матеріалів.

Системний аналіз наведених норм свідчить, що завданням висновку експерта як експертного дослідження перш за все є надання відповіді на питання щодо обставин, що мають значення для справи та входять в предмет доказування по справі.

Як зазначається в рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Дульський проти України» від 01.06.2006, яке відповідно до положень статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» застосовується судом як джерело права, зазначено, що експертиза, призначена судом, є одним із засобів встановлення або оцінки фактичних обставин справи і тому складає невід`ємну частину судової процедури.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про судову експертизу», судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Узагальнюючи вищевикладене, слід зазначити, що експертиза призначається для з`ясування питань, що потребують спеціальних знань. Із аналізу наведених норм матеріального і процесуального права вбачається, що неприпустимо ставити перед судовими експертами правові питання, вирішення яких чинним законодавством віднесено до компетенції суду, зокрема, про відповідність окремих нормативних актів вимогам закону, про правову оцінку дій сторін тощо.

Спеціальні знання - це професійні знання, отримані в результаті навчання, а також навички, отримані обізнаною особою в процесі практичної діяльності в різноманітних галузях науки, техніки та інших суспільно корисних галузях людської діяльності, які використовуються разом з науково-технічними засобами під час проведення експертизи. Змістом спеціальних знань є теоретично обґрунтовані і перевірені практикою положення і правила, які можуть відноситися до будь-якої галузі науки, техніки, мистецтва тощо.

Необхідність судової експертизи в господарському судочинстві зумовлена тим, що в процесі здійснення правосуддя суд стикається з необхідністю встановлення таких фактів (обставин), дані про які потребують спеціальних досліджень. Експертиза - це науковий, дослідницький шлях до висновків, які формулюються у висновку експерта, про фактичні обставини справи.

Судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування. Якщо наявні у справі докази є взаємно суперечливими, їх оцінку в разі необхідності може бути здійснено господарським судом з призначенням відповідної судової експертизи. Питання про призначення судової експертизи повинно вирішуватися лише після ґрунтовного вивчення обставин справи і доводів сторін щодо необхідності такого призначення.

Такий висновок щодо застосування приписів статті 99 ГПК України є усталеним та неодноразово підтриманий Верховним Судом, зокрема у постановах від 07.07.2022 у справі №910/886/21, від 30.09.2021 у справі №927/110/18, від 13.08.2021 у справі №917/1196/19 та від 14.07.2021 у справі №902/834/20.

Господарський суд при вирішенні кожної справи повинен повно та всебічно з`ясувати обставини справи, дослідити усі докази, що стосуються предмета доказування у справі.

Вирішуючи питання про необхідність призначення експертизи, суд виходить з того, чи мають значення для справи обставини, встановлення яких можна здійснити судовою експертизою, та чи може сторона іншими засобами доказування підтвердити ці обставини.

Як вбачається з матеріалів справи та слідує із пояснень сторін, позивач заперечує факт підписання видаткової накладної №40 від 14 грудня 2020 року, як наслідок належного виконання відповідачем договірних зобов`язань в частині виготовлення обладнання та їх поставки, а тому представник позивача наголошує на необхідності призначення у справі судової комплексної почеркознавчої експертизи та технічної експертизи документу.

Таким чином, для об`єктивного та правильного вирішення спору, виходячи з завдання господарського судочинства, встановленого в статті 2 ГПК України та враховуючи предмет та підстави позовних вимог, необхідно встановити обставини щодо підписання чи не підписання видаткової накладної №40 від 14 грудня 2020 року позивачем і для вирішення таких питань, потрібні спеціальні знання.

З метою забезпечення єдиного підходу при проведенні судових експертиз і підвищення якості проведення судових експертиз Міністерством юстиції України від 08.10.1998 року №53/5 затверджено Інструкцію про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених наказом (зі змінами і доповненнями) (далі - Інструкція).

Згідно з процесуальним законодавством України експертами виконуються первинні, додаткові, повторні, комісійні та комплексні експертизи. Первинною є експертиза, коли об`єкт досліджується вперше. Додатковою є експертиза, якщо для вирішення питань щодо об`єкта, який досліджувався під час проведення первинної експертизи, необхідно провести додаткові дослідження або дослідити додаткові матеріли (зразки для порівняльного дослідження, вихідні дані тощо), які не були надані експертові під час проведення первинної експертизи. Повторною є експертиза, під час проведення якої досліджуються ті самі об`єкти і вирішуються ті самі питання, що й при проведенні первинної (попередніх) експертизи (експертиз). Комісійною є експертиза, яка проводиться двома чи більшою кількістю експертів, що мають кваліфікацію судового експерта за однією експертною спеціалізацією (фахівцями в одній галузі знань). Комісія експертів може утворюватися органом (особою), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), або керівником експертної установи. Комплексною є експертиза, що проводиться із застосуванням спеціальних знань різних галузей науки, техніки або інших спеціальних знань (різних напрямів у межах однієї галузі знань) для вирішення одного спільного (інтеграційного) завдання (питання). До проведення таких експертиз у разі потреби залучаються як експерти експертних установ, так і фахівці установ та служб (підрозділів) інших центральних органів виконавчої влади або інші фахівці, що не працюють у державних спеціалізованих експертних установах (підпункт 1.2.14 пункту 1.2 розділу I Інструкції).

Як встановлено пунктом 1.1 глави 1 розділу І Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, основним завданням почеркознавчої експертизи є ідентифікація виконавця рукописного тексту, обмежених за обсягом рукописних записів (літерних та цифрових) і підпису. Такою експертизою вирішуються і деякі неідентифікаційні завдання (установлення факту виконання рукописного тексту під впливом будь-яких факторів, що заважають (природних: хворобливий стан, хронічні захворювання, вікові зміни; тимчасових зовнішніх: незвичне тримання засобу для писання, незвична поза, обмеження зорового контролю тощо; тимчасових внутрішніх: алкогольне сп`яніння, фармакологічні, наркотичні засоби тощо; штучних: викривлення письма зміненими рухами); визначення статі виконавця, а також належності його до певної групи за віком тощо). Об`єктом почеркознавчої експертизи є почерковий матеріал, в якому відображені ознаки почерку певної особи у тому обсязі, в якому їх можна виявити для вирішення поставлених завдань. Для проведення почеркознавчих досліджень рукописних записів та підписів надаються оригінали документів.

За приписами пункту 1.3 глави 1 розділу І Інструкції, для проведення досліджень орган (особа), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), повинен(на) надати експерту вільні, умовно-вільні та експериментальні зразки почерку (цифрових записів, підпису) особи, яка підлягає ідентифікації. Вільними зразками є рукописні тексти, рукописні записи (літерні та цифрові), підписи, достовірно виконані певною особою до відкриття кримінального провадження, провадження у справах про адміністративні правопорушення, цивільних, адміністративних чи господарських справах і не пов`язані з їх обставинами; умовно-вільними є зразки почерку та (або) підпису, виконані певною особою до відкриття провадження у справі, але пов`язані з обставинами цієї справи або виконані після відкриття провадження у справі та є як пов`язаними зі справою, так і не пов`язаними з її обставинами; експериментальні зразки почерку та (або) підпису, що виконані за завданням органу (особи), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), у зв`язку з призначенням такої експертизи.

У пункті 1.9 глави 1 розділу І Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень передбачено, що якщо необхідно встановити, чи виконаний підпис від імені певної особи іншою особою, надаються вільні та експериментальні зразки почерку та підписів обох осіб. При цьому додатково відбираються експериментальні зразки почерку передбачуваного виконавця не менше ніж на 10 - 15 аркушах у вигляді записів прізвища та ініціалів особи, від імені якої виконано підпис.

Частинами 4-6 статті 99 Господарського процесуального кодексу України унормовано, що питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну. Питання, які ставляться експерту, і його висновок з них не можуть виходити за межі спеціальних знань експерта.

Відтак, дослідивши матеріали справи та заслухавши доводи сторін у підготовчому засіданні, враховуючи обставин, які підлягають з`ясуванню та мають значення для справи, а також те, що в даній справі необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити обставини, які входять до предмета доказування, неможливо і жодною стороною не наданий висновок експерта з цих питань, суд дійшов висновку щодо необхідності призначення комплексної судової експертизи у даній справі.

Згідно частини 1 статті 7 Закону України «Про судову експертизу» судово-експертну діяльність здійснюють державні спеціалізовані установи, їх територіальні філії, експертні установи комунальної форми власності, а також судові експерти, які не є працівниками зазначених установ, та інші фахівці (експерти) з відповідних галузей знань у порядку та на умовах, визначених цим Законом.

Приписами частини 3 статті 99 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що при призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. З урахуванням обставин справи суд має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза).

Наказом Міністерства юстиції України від 05.04.2021 № 1253/5 скасовано вимоги щодо необхідності дотримання зон регіонального обслуговування науково-дослідних установ судових експертиз Міністерства юстиції України.

Таким чином, право остаточного визначення експертної установи, яка буде проводити експертизу, належить органу, який призначає таку експертизу, в даному випадку - суду, з урахуванням обставин даної справи.

Зважаючи на те, що сторони не досягли згоди щодо обрання експертної установи, суд дійшов висновку про призначення судової експертизи в Київському науково - дослідному інституту судових експертиз Міністерства юстиції України.

Водночас, суд звертає увагу експертної установи, що експертиза має бути проведена у встановлений абзацом 1 пункту 1.13 розділу 1 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень строк.

Відповідно до пункту 2 частини 1 статті 228 Господарського процесуального кодексу України, суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадках, зокрема, призначення судом експертизи.

Приписами пункту 6 частини 1 статті 229 Господарського процесуального кодексу України визначено, що провадження у справі зупиняється у випадках, встановлених пунктом 2 частини першої статті 228 цього Кодексу - на час проведення експертизи.

В той же час, суд враховує, що наслідком призначення експертизи є зупинення провадження у справі, оскільки така процесуальна дія унеможливлює розгляд справи на час знаходження матеріалів справи в експертній установі, а отже, ухвала в частині призначення судової експертизи та в частині зупинення провадження у справі перебувають у нерозривному зв`язку одна з одною.

Таким чином, призначення судової експертизи з одночасним зупиненням у зв`язку з цим провадження у справі є одноактною (нерозривною) процесуальною дією і не може розцінюватись як два самостійних акта - окремо щодо призначення судової експертизи і щодо зупинення провадження у справі.

Схожий висновок щодо одноактної (нерозривної) процесуальної дії викладено у постановах Верховного Суду від 15.02.2022 у справі №911/731/18 та від 06.07.2018 у справі №904/5434/16

На підставі вищевикладеного суд дійшов висновку про необхідність зупинення провадження у справі №910/5189/23, на час проведення судової експертизи.

Керуючись ст. 81, 99, 100, 228-229, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва

УХВАЛИВ:

1. У задоволенні клопотання представника позивача про витребування доказів відмовити.

2. Клопотання представника позивача про призначення експертизи задовольнити частково.

3. Призначити у справі № 910/5189/23 комплексну судову почеркознавчу експертизу та технічну експертизу документу.

4. Проведення комплексної судової експертизи доручити Київському науково - дослідному інституту судових експертиз Міністерства юстиції України (03057, місто Київ, вулиця Бродських Сім`ї, будинок 6).

5. На вирішення комплексної судової експертизи поставити наступні питання:

- яким способом виготовлено документ (чи є оригіналом видаткова накладна № 40 від 14 грудня 2020) (том 2, арк. 4) ?

- чи виконано підпис у видатковій накладній № 40 від 14 грудня 2020 у графу «Отримав(ла)» від імені Фізичної особи-підприємця Харченко Віталія Олександровича чи іншою особою ?

- яким способом виконаний підпис (пишучим приладом чи з допомогою технічних засобів) ?

6. Покласти на Фізичну особу-підприємця Харченко Віталія Олександровича обов`язок по оплаті комплексної судової експертизи у справі № 910/5189/23.

7. Зобов`язати експертну установу направити на адресу позивача - Фізичної особи-підприємця Харченко Віталія Олександровича ( АДРЕСА_1 ) оригінал рахунку на оплату експертизи.

8. Повідомити експерта, що експериментальні зразки Харченко Віталія Олександровича містяться у матеріалах справи.

9. Зобов`язати експерта після проведення експертизи копію висновку направити на адресу сторін.

10. Попередити експерта про кримінальну відповідальність за дачу завідомо неправдивого висновку та за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків відповідно до ст.ст. 384, 385 Кримінального кодексу України.

11. Роз`яснити судовим експертам право подавати клопотання про надання додаткових матеріалів. У разі необхідності суд може заслухати експерта щодо формулювання питання, яке потребує з`ясування, та за його клопотанням дати відповідні роз`яснення щодо поставлених питань

12. Провадження у справі № 910/5189/23 зупинити до закінчення проведення судової експертизи.

13. Ухвалу надіслати учасникам справи та Київському науково-дослідному інституту судових експертиз Міністерства юстиції України.

14. Матеріали справи № 910/5189/23 надіслати на адресу Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України (03057, місто Київ, вулиця Бродських Сім`ї, будинок 6).

15. Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення суддею та може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом десяти днів в порядку, передбаченому ст.ст. 253-259 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст ухвали складено та підписано 15.02.2024.

Суддя М.Є. Літвінова