УХВАЛА

20 лютого 2024 року

м. Київ

cправа № 927/994/21

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Бенедисюка І.М. (головуючий), Мачульського Г.М., Міщенка І.С.,

розглянувши клопотання товариства з обмеженою відповідальністю "Манад"

про розгляд справи № 927/994/21 у судовому засіданні з повідомленням (викликом) учасників справи

за касаційними скаргами товариства з обмеженою відповідальністю "Манад"

на ухвали господарського суду Чернігівської області від 25.07.2023 та

постанови Північного апеляційного господарського суду від 15.11.2023

за заявами товариства з обмеженою відповідальністю "Ічня Екопродукт"

про видачу дублікатів наказів господарського суду Чернігівської області у справі № 927/994/21 від 27.04.2023

за позовом товариства з обмеженою відповідальністю "Ічня Екопродукт"

до товариства з обмеженою відповідальністю "Манад"

про стягнення 3 912 418,62 грн,

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Верховного Суду від 29.01.2024: відкрито касаційне провадження за касаційними скаргами товариства з обмеженою відповідальністю "Манад" (далі - ТОВ "Манад", відповідач, скаржник, заявник) на ухвали господарського суду Чернігівської області від 25.07.2023 та постанови Північного апеляційного господарського суду від 15.11.2023 у справі № 927/994/21; вирішено здійснювати перегляд зазначених судових актів у порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи; повідомлено товариство з обмеженою відповідальністю "Ічня Екопродукт" про право на подання відзиву на касаційні скарги до 13.02.2024.

ТОВ "Манад" направило 13.02.2024 через підсистему "Електронний суд" до Верховного Суду клопотання про розгляд його касаційних скарг на означені судові акти у справи № 927/994/21 у судовому засіданні з повідомленням (викликом) учасників справи, мотивоване необхідністю публічного судового розгляду цієї справи у відкритому судовому засіданні, з метою реалізації заявником права на представлення доводів та аргументів, які на думку ТОВ "Манад", свідчать про порушення правової процедури при постановленні спірних ухвал місцевого суду щодо видачі дублікатів виконавчих документів.

За приписами частини тринадцятої статті 8 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України, Кодекс) розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Згідно з частиною шостою статті 301 ГПК України з урахуванням конкретних обставин справи суд касаційної інстанції може розглянути касаційні скарги, зазначені у частинах четвертій і п`ятій цієї статті, у судовому засіданні з повідомленням (викликом) учасників справи. При цьому частина п`ята вказаної статті стосується процедури перегляду ухвал суду першої та апеляційної інстанцій без повідомлення учасників справи (крім ухвал, якими закінчено розгляд справи).

Отже, вирішення питання про проведення судового засідання з повідомленням та викликом учасників справи при розгляді касаційних скарг, зазначених у частинах четвертій і п`ятій зазначеної статті, покладається на розсуд касаційної інстанції з огляду на конкретні обставини справи. Жодних інших підстав чи умов, якими має керуватися касаційна інстанція при вирішенні зазначеного питання, у вказаній нормі не міститься.

Суд також враховує позицію, висловлену Європейським судом з прав людини (далі - ЄСПЛ) з приводу відсутності публічних слухань у судах касаційної інстанції. Вочевидь, "публічний характер провадження у судових органах, згаданих у пункті 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція), захищає учасників справи від здійснення правосуддя таємно, поза контролем громадськості та є також одним із засобів збереження довіри до судів вищих і нижчих ланок. Публічність через прозорість, яку вона надає правосуддю, сприяє досягненню мети пункту 1 статті 6, а саме: справедливому судовому розгляду, гарантія якого є одним із основних принципів будь-якого демократичного суспільства у сенсі Конвенції" (рішення від 08.12.1983 у справі "Axen v. Germany", заява № 8273/78, § 25).

Проте публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку, зокрема й в суді касаційної інстанції. Так, у вказаній справі зазначена гарантія була забезпечена у судах першої й апеляційної інстанцій. Зокрема тому ЄСПЛ не визнав порушенням пункту 1 статті 6 Конвенції стосовно відсутності публічного розгляду у Федеральному суді Німеччини, який, як і Верховний Суд в Україні, вирішував винятково питання права (рішення у справі "Axen v. Germany", § 28).

Крім того, ЄСПЛ визнав явно необґрунтованим і тому неприйнятним звернення у справі "Varela Assalino contre le Portugal" (заява № 4336/01) щодо гарантій публічного судового розгляду (рішення від 25.04.2002). У цій справі заявник просив розглянути його справу в судовому засіданні, однак характер спору не вимагав проведення публічного розгляду. Фактичні обставини справи вже були встановлені, а скарги стосувалися питань права, а саме тлумачення норм Цивільного кодексу. ЄСПЛ зазначив, що відмову у проведенні публічного розгляду не можна вважати необґрунтованою, оскільки під час провадження у справі не виникло ніяких питань, які не можна було вирішити шляхом дослідження письмових доказів.

У випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно провести також усні слухання.

Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

Верховний Суд створює учасникам процесу належні умови для ознайомлення з рухом справи, шляхом надсилання процесуальних документів, в яких такий рух описаний. Крім того, кожен з учасників справи має право безпосередньо знайомитися з її матеріалами, зокрема з аргументами іншої сторони, та реагувати на ці аргументи.

Зазначене узгоджується з висновками, викладеними в ухвалі Великої Палати Верховного Суду від 18.02.2019 у справі № 756/5081/14-ц.

Верховний Суд створив учасникам процесу в справі № 927/994/21 належні умови для ознайомлення з рухом справи, шляхом надсилання процесуальних документів, в яких такий рух описаний. Крім того, кожен з учасників справи має право безпосередньо знайомитися з її матеріалами, зокрема з аргументами іншої сторони та реагувати на ці аргументи відповідно до вимог ГПК України.

Питання про розгляд справи в порядку письмового провадження чи в судовому засіданні з повідомленням учасників справи не залежить від волевиявлення осіб, які беруть участь у справі, а залежить від конкретних обставин справи.

Оскільки обставин, що свідчили б про необхідність розгляду справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін у справі № 927/994/21 Верховним Судом не виявлено, а скаржником у клопотанні не наведено переконливих доказів необхідності публічного судового розгляду цієї справи у відкритому судовому засіданні, то відсутні підстави для задоволення вказаного клопотання відповідача.

Таким чином справа № 927/994/21 підлягає розгляду в порядку письмового провадження без повідомлення (виклику) учасників справи.

Керуючись статтями 234, 314 Господарського процесуального кодексу України, Верховний суд, -

УХВАЛИВ:

Відмовити товариству з обмеженою відповідальністю "Манад" у задоволенні клопотання про розгляд справи № 927/994/21 у судовому засіданні з повідомленням (викликом) учасників справи.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Суддя І. Бенедисюк

Суддя Г. Мачульський

Суддя І. Міщенко