УХВАЛА

про відкриття провадження у справі, прийняття зменшення позовних вимог, зміну предмета позову, відмову в розгляді справи з викликом (повідомленням) сторін

м. Київ

19.02.2024Справа № 910/19729/23
За позовом Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» (01015, м. Київ, вул. Лейпцизька, буд. 1-А)

До Об`єднання власників квартир «Домовласник» (04050, м. Київ, вул. Василя Дончука, буд. 7)

про стягнення 7 654, 01 грн

Суддя Бондаренко - Легких Г. П.

Без виклику представників.

ВСТАНОВИВ:

Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до Об`єднання власників квартир «Домовласник» про стягнення 38 391, 65 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 08.11.2006 між сторонами укладено договір № 07032/4-10 на постачання питної води та приймання стічних вод через приєднані мережі, так на виконання умов договору, позивач в період з 01.02.2022 по 31.08.2023 надав послуги відповідачу на загальну суму 29 958, 62 грн, проте відповідач в свою чергу не здійснив оплату за надані послуги позивачем за зазначений період.

У зв`язку з викладеним, позивач просить стягнути з відповідача 38 391, 65 грн, з яких: 29 958, 62 грн - основний борг; 3 614, 28 грн - пеня; 1 497, 93 грн - штраф; 755, 41 грн - 3% річних; 2 565, 41 грн - інфляційні втрати. Також позивач просить стягнути з відповідача понесені судові витрати (судовий збір).

18.01.2024 Господарський суд міста Києва, дослідивши матеріали позовної заяви, дійшов до висновку про наявність підстав для залишення її без руху, про що постановив відповідну ухвалу та встановив позивачу п`ятиденний строк з дня вручення ухвали від 18.01.2024 для усунення недоліків позовної заяви шляхом:

(1) подання до суду письмової заяви на виконання ухвали із доданням до неї всіх доказів, якими обґрунтовано позовні вимоги (надати розпорядчі акти якими встановлено відповідні тарифи на послуги позивача у спірні періоди; всі наявні акти обстеження та зняття показань з вузла обліку за спірний період; рахунки на оплату за спірні періоди).

(2) подання до суду письмової заяви на виконання ухвали із обґрунтованим розрахунком сум, що стягується (обґрунтування визначення суми основного боргу (у випадку здійснення відповідачем часткових оплат, надати відповідні докази); обґрунтувати настання строку оплати та періодів прострочення за кожен спірний період).

(3) подання до суду письмової заяви на виконання ухвали із доданням до неї доказів направлення іншим учасникам справи копії позовної заяви та доданих до неї документів:

- у випадку надсилання через підсистему «Електронний суд» відповідний доказ надсилання, який сформує підсистема «Електронний суд»;

- у випадку надсилання за допомогою послуг поштового зв`язку, опис вкладення з номером поштової накладної, накладну на відправку (службовий чек) та фіскальний чек (квитанцію).

24.01.2024 від позивача надійшла заява про усунення недоліків позовної заяви, якою позивач усунув недоліки встановлені ухвалою від 18.01.2024.

(1) Щодо відкриття провадження у справі.

Відповідно до частини 1 статті 176 Господарського процесуального кодексу України, за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження суд відкриває провадження у справі протягом п`яти днів з дня надходження позовної заяви або заяви про усунення недоліків, поданої в порядку, передбаченому статтею 174 Господарського процесуального кодексу України.

Частиною 1 статті 247 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються малозначні справи.

З огляду на малозначність справи в розумінні частини 5 статті 12 Господарського процесуального кодексу України, беручи до уваги характер спірних правовідносин та предмет доказування, ціну позову, яка не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, суд дійшов висновку, що справа підлягає розгляду за правилами спрощеного позовного провадження на підставі частини 1 статті 247 Господарського процесуального кодексу України.

(2) Щодо зменшення позовних вимог.

В заяві про усунення недоліків позивач повідомив, що у вересні 2023 року відповідач погасив основну заборгованість, у зв`язку з чим позивач надав новий розрахунок сум, що заявляються до стягнення. Таким чином, позивач просить стягнути з відповідача інфляційні втрати в розмірі 2 683, 19 грн, 3% річних в розмірі 816, 20 грн, пеню в розмірі 4 154, 62 грн, що в свою чергу разом становить 7 654, 01 грн (в позовній заяві просив стягнути 38 391, 65 грн).

Згідно пункту 2 частини 1 статті 46 Господарського процесуального кодексу України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог - до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Таким чином, вище зазначені дії позивача, суд оцінює, як зменшення позовних вимог. Відтак, суд ухвалює здійснювати подальший розгляд справи з урахуванням зменшених позовних вимог.

(3) Щодо зміни предмета позову.

Позивач усуваючи недоліки позову фактично доповнив позовні вимоги новими вимогами, а саме додав додатковий місяць до спірного періоду - вересень 2023 (в позовній заяві заявлені вимоги за період з лютого 2023 по серпень 2023).

Відповідно до частини 3 статті 46 Господарського процесуального кодексу України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

Отже, зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки у разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом.

Не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права.

Аналогічні висновки Верховного Суду щодо застосування частини 3 статті 46 Господарського процесуального кодексу України викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.06.2019 у справі № 924/1473/15 та у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 15.10.2020 у справі № 922/2575/19 та від 31.05.2023 у справі № 916/1029/22.

Необхідність у зміні предмета позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів.

Зміна предмета позову можлива, зокрема, у такі способи:

1) заміна одних позовних вимог іншими;

2) доповнення позовних вимог новими;

3) вилучення деяких із позовних вимог;

4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

Аналогічний правовий висновок викладений у постановах Верховного Суду від 22.07.2021 у справі № 910/18389/20, від 10.11.2021 у справі № 916/1988/20 та від 31.05.2023 у справі № 916/1029/22.

Таким чином, суд оцінює дії позивача щодо доповнення додаткового місяця до спірного періоду, як зміною предмета позову.

(4) Щодо розгляду справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

В позовній заяві, позивач просить здійснювати розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Відповідно до частини 5 статті 252 Господарського процесуального кодексу України Суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої із сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Частиною 7 статті 252 Господарського процесуального кодексу України внормовано, що клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін позивач має подати разом з позовом або не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву.

Згідно з частиною 6 статті 252 Господарського процесуального кодексу України, Суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін за одночасного існування таких умов: 1) предметом позову є стягнення грошової суми, розмір якої не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Враховуючи те, що сума грошового стягнення в даній справі становить 7 654, 01 грн, а отже не перевищує 100 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб та те, що характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи, суд доходить до висновку, що одночасно існують умови, які передбачені частиною 6 статті 252 Господарського процесуального кодексу України.

Отже, з огляду на наведене, суд відмовляє в задоволенні клопотання позивача про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін на підставі частини 6 статті 252 Господарського процесуального кодексу України.

Керуючись статтями 12, 46, 74, 176, 234, 235, 247, 252 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження в справі.

1.1. Суд повідомляє позивача, що згідно частини 7 статті 6 Господарського процесуального кодексу України в редакції Закону №3200-ХІ, що введений в дію 18.10.2023, оскільки, судом встановлено, що позивач має зареєстрований електронний кабінет у підсистемі Електронний суд ЄСІТС - суд вручає дану ухвалу та вручатиме будь-які інші документи у даній справі позивачу виключно в електронній формі шляхом їх направлення до електронного кабінету такої особи, що не позбавляє позивача права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

1.2. Повідомити Об`єднання власників квартир «Домовласник» (відповідач), яке у відповідності до статті 1 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» є юридичною особою, що згідно частини 6 статті 6 та частини 6 статті 42 Господарського процесуального кодексу України в редакції Закону №3200-ХІ, що введений в дію 18.10.2023 про обов`язок такого учасника справи зареєструвати "Електронний кабінет" в ЄСІТС, з огляду на що, суд зобов`язує відповідача повідомити суд про наявність "Електронного кабінету" в ЄСІТС.

2. Прийняти зменшення позовних вимог та подальший розгляд справи здійснювати з урахуванням зменшених позовних вимог.

3. Змінити предмет позову у справі та подальший розгляд справи здійснювати з урахуванням зміненого предмета позову.

4. Відмовити в задоволенні клопотання Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

5. Розгляд справи № 910/19729/23 здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

6. Встановити відповідачу строк для надання суду обґрунтованого письмового відзиву на позовну заяву з доказами направлення відзиву позивачу у порядку, передбаченому статтями 165, 178 Господарського процесуального кодексу України з викладенням мотивів повного або часткового відхилення вимог позивача з посиланням на діюче законодавство; усіх письмових та електронних доказів (які можливо доставити до суду), висновків експертів і заяв свідків, що підтверджують заперечення проти позову - протягом 15 днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі.

7. Попередити відповідача, що у разі ненадання відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи (частина 2 статті 178 Господарського процесуального кодексу України). При цьому, якщо докази не можуть бути подані разом з відзивом з об`єктивних причин, відповідач повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу (частини 3, 4 статті 80 Господарського процесуального кодексу України).

8. Встановити позивачу строк - протягом 15 днів з дня отримання відзиву на позов (якщо такий буде поданий) - для подання суду: відповіді на відзив на позов та доказів направлення відповіді на відзив відповідачу.

9. Встановити відповідачу строк - протягом 10 днів з дня отримання відповіді на відзив для подання до суду (якщо такі будуть): заперечень на відповідь на відзив та доказів направлення заперечень на відповідь на відзив позивачу.

10. Запропонувати сторонам вжити можливих заходів для врегулювання спору мирним шляхом.

11. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню.

Суддя Г.П. Бондаренко-Легких

ІНФОРМАТИВНО ВАЖЛИВО!!!

Під час воєнного стану отримання учасниками справи інформації про рух процесуальних документів та дій суду під час воєнного стану можливий у такий спосіб:

1) участь уповноважених представників сторін в судових засіданнях;

2) звернення сторін до спеціально створеного інформаційно-довідкового центру Господарського суду міста Києва та/або телефоном 044-278-86-92;

3) ознайомленням із наявною інформацією на офіційній веб-сторінці Господарського суду міста Києва в розділі "Новини" за посиланням: https://ki.arbitr.gov.ua/sud5011/pres-centr/novyny/;

4) за запитом з Єдиного державного реєстру судових рішень.

РЕКОМЕНДУЄМО учасникам судового процесу:

1) подавати документи до суду засобами поштового зв`язку та через систему "Електронний суд," а також у виключних випадках не функціонування вказаних засобів зв`язку - подавати на електронну адресу суду з зазначенням номеру справи та прізвища судді у справі та скріплення їх Електронним цифровим підписом.

2) вказувати в поданих документах актуальні телефонні номери засобів зв`язку та електронних адрес.

ПРИМІТКА: ОЗНАЙОМЛЕННЯ з матеріалами справи здійснюється ЩОП`ЯТНИЦІ за домовленістю із секретарем судового засідання - (044-278-86-92), у приміщенні Господарського суду міста Києва за наявності ЗАВЧАСНО поданого клопотання. Коли представник з`явиться до суду для ознайомлення з матеріалами справи, він повинен при собі мати документ, що посвідчує особу, оригінал документу, що підтверджує його повноваження (для огляду) та належним чином засвідчену копію для долучення до матеріалів справи.