ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ІВАНО-ФРАНКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07.02.2024 м. Івано-ФранківськСправа № 909/1049/23

Господарський суд Івано-Франківської області у складі судді Максимів Т. В. , секретар судового засідання Сегін І. В., розглянувши у відкритому судовому засіданні справу

за позовом: Фізичної особи-підприємця Мойсюка Василя Васильовича

до відповідача: Снятинської міської ради Коломийського району Івано-Франківської області

про зобов`язання підписати та оприлюднити протокол торгів та визнання укладеним договору оренди землі

за участю:

від позивача: Башуцький Ігор Ярославович

від відповідача: не з"явився

Вирішення процесуальних питань.

23.11.023 суд постановив прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у справі, здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження та призначити підготовче засідання на 13.12.2023 (ухвала від 23.11.2023), яке суд постановив відкласти на 15.01.2024.

12.01.2024 представник позивача через систему "Електронний суд" подав клопотання про долучення до матеріалів справи доказів понесення позивачем витрат на професійну правничу допомогу, які суд прийняв до розгляду.

15.01.2024 суд постановив закрити підготовче провадження та призначити розгляд справи по суті на 07.02.2024.

Відповідач в жодне судове засідання не прибув, причин неприбуття суду не повідомив, про дату час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, що підтверджується повідомленнями про вручення поштового відправлення

Згідно з положеннями ч. 1 ст. 43 ГПК України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 202 Господарського процесуального кодексу України, якщо учасник справи або його представник належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі: неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.

Враховуючи викладене, суд вважає, що вжив всі залежні від нього заходи для повідомлення відповідача належним чином про розгляд судової справи і забезпечення його прибуття в судове засідання для реалізації ним права на судовий захист своїх прав та інтересів та дійшов висновку, що є підстави для розгляду справи без його участі за наявними у ній матеріалами.

07.02.2024 суд оголосив вступну та резолютивну частини рішення.

Позиція позивача.

Позивач мотивував позовні вимоги тим, що він є переможцем торгів із продажу права оренди земельної ділянки площею 0,0015 га, яка розташована за адресою Івано-Франківська область, Коломийський район, м.Снятин, вул.Шевченка (біля будинку 129), 78300, які організовані Стятинською міською радою. Однак відповідач безпідставно відмовляється підписувати протокол земельних торгів з продажу права оренди земельної ділянки для будівництва та обслуговування будівель торгівлі площею 0,0015 га; кадастровий номер: :01:031:0381. Місце розташування земельної ділянки: 78300, Івано-Франківська область, Коломийський р-н, м. Снятин, вул. Шевченка, (біля будинку №129), які проводились 25.09.2023 та укласти з позивачем договір оренди земельної ділянки, чим порушує його право на користування земельною ділянкою.

Вказав, що на запити позивача про підписання протоколу та договору відповідач зазначив, що підписання останніх є неможливим, оскільки в оголошенні про проведення земельних торгів не вказана сума витрат (видатків) на підготовку лота, що підлягає відшкодуванню переможцем. Зазначив, що ч.19 ст.137 ЗК України містить вичерпний перелік умов за яких організатор земельних торгів не підписує протокол торгів, а тому зазначені відповідачем обставини не можуть бути підставою для прийняття рішення про відмову в підписанні протоколу про результати земельних торгів та в подальшому укладенні договору за результатами проведення таких торгів. Обґрунтовані позовні вимоги статтями 135, 136, 137 Земельного Кодексу України.

Позиція відповідача.

Відповідач відзиву на позов не подав. Доказів виконання вимог позивача до матеріалів справи не долучив.

Обставини справи. Оцінювання доказів.

Предметом позову є вимога про зобов`язання підписати та оприлюднити протокол торгів та визнання укладеним договору оренди землі.

27.07.2023 Снятинська міська рада Коломийського району Івано- Франківської області прийняла рішення № 630-17/2023 "Про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки для продажу права оренди на земельних торгах (аукціоні), затвердження стартового розміру річної орендної плати та визначення дати проведення земельних торгів", яким вирішила: включити земельну ділянку площею 0,0015 га, кадастровий номер :01:031:0381 для будівництва та обслуговування будівель торгівлі по вул. Шевченка (біля будинку № 129) в м. Снятин в перелік вільних земельних ділянок для продажу права оренди на земельних торгах (аукціоні); затвердити стартову ціну лота (стартовий розмір річної орендної плати за користування земельною ділянкою) у сумі 551, 29 грн. (п`ятсот п`ятдесят одна гривня 29 коп.), що становить 12 (дванадцять) відсотків від нормативної грошової оцінки земельної ділянки площею 0,0015 га, кадастровий номер :01:031:0381 для будівництва та обслуговування будівель торгівлі по вул. Шевченка (біля будинку № 129) в м. Снятин; крок земельних торгів з продажу права оренди земельної ділянки визначити у розмірі 1 (один) відсоток стартової плати за користування земельною ділянкою, що складає 5,51 грн. (п`ять гривень 51 коп.); строк користування земельною ділянкою - 10 (десять) років; затвердити проект договору оренди землі, який пропонується укласти з переможцем земельних торгів (додаток 1); визначити дату проведення земельних торгів для продажу права оренди протягом серпня - жовтня 2023 року.

21.08.2023 Снятинська міська рада опублікувала в електронній торговій системі "Прозорро.Продажі" оголошення про проведення земельних торгів назва та опис лота: Продаж права оренди земельної ділянки для будівництва та обслуговування будівель торгівлі площею 0,0015 га; кадастровий номер: :01:031:0381. Місце розташування земельної ділянки: 78300, Івано-Франківська область, Коломийський р-н, м. Снятин, вул. Шевченка, (біля будинку №129), до якого додано всі необхідні документи та матеріали на лот (документацію), в тому числі проект (зразок) договору оренди землі.

25.09.2023 відбулися земельні торги (електронний аукціон) №LRE001- UA-400.

Учасниками земельних торгів були Фізична особа-підприємець Мойсюк Василь Васильович та Фізична особа Соповський Ігор Мирославович.

Переможцем земельних торгів визнаний ФОП Мойсюк В.В.

25.09.2023 системою ЕТС автоматично сформований протокол про результати земельних торгів №LRE001- UA-400.

28.09.2023 ФОП Мойсюк В.В. підписав протокол за допомогою кваліфікованого електронного підпису.

Як вбачається з протоколу про результати земельних торгів Снятинська міська рада, як організатор земельних торгів, не підписала його та не оприлюднила в ЕТС "Прозорро. Продажі". Статус електронного аукціону визначений, як "Очікується опублікування протоколу".

06.10.2023 ФОП Мойсюк В.В. звернувся до АТ "Прозорро. Продажі", яке є адміністратором ЕТС "Прозорро.Продажі" із скаргою, в якій повідомив про порушення Снятинською міською радою строків підписання та оприлюднення протоколу.

30.10.2023 АТ "Прозорро.Продажі" відповідно до листа № 662-07/2023 повідомило ФОП Мойсюка В.В. про те, що відповідно до інформації розміщеної в системі ЕТС "Прозорро.Продажі", статус електронного аукціону №LRE001- UA-400 визначено як "Очікується опублікування протоколу", що свідчить про не підписання та не оприлюднення протоколу зі сторони Снятинської міської ради.

23.10.2023 адвокат Башуцький І.Я., в інтересах ФОП Мойсюка В.В., звернувся до Снятинської міської ради із адвокатським запитом, відповідно до якого просив оприлюднити протокол та повідомити про причину його не оприлюднення в ЕТС "Прозорро.Продажі".

01.11.2023 Снятинська міська рада надала відповідь на адвокатський запит №01-03/9/21/1995 в якій повідомила, що протокол проведення торгів не опублікований в системі "Прозорро.Продажі" у зв"язку з тим, що в оголошені про проведення земельних торгів не вказана сума витрат (видатків) на підготовку лота, що підлягає відшкодуванню переможцем.

Станом на 20.11.2023 Снятинська міська рада протокол про результати земельних торгів та договір оренди землі не підписала та не оприлюднила.

Позивач вважає, що такі дії відповідача є неправомірними та порушують його право на користування земельною ділянкою, у зв"язку з чим звернувся в суд за захистом порушеного права, шляхом зобов`язання підписати та оприлюднити протокол торгів та визнання укладеним договору оренди землі.

Норми права, які застосував суд та мотиви їх застосування.

Відповідно до частин 1 та 2 статті 13 Конституції України унормовано, що земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією.

Правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України (ст. 19 Конституції України) .

Відповідно до частини першої статті 116 Земельного кодексу України громадяни та юридичні особи набувають права власності та права користування земельними ділянками із земель державної або комунальної власності за рішенням органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування в межах їх повноважень, визначених цим Кодексом, або за результатами аукціону.

Згідно з статтею 124 Земельного кодексу України передача в оренду земельних ділянок, що перебувають у державній або комунальній власності, здійснюється на підставі рішення відповідного органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування згідно з їх повноваженнями, визначеними статтею 122 цього Кодексу, чи договору купівлі-продажу права оренди земельної ділянки (у разі продажу права оренди) шляхом укладення договору оренди земельної ділянки чи договору купівлі-продажу права оренди земельної ділянки (ч.1). Передача в оренду земельних ділянок, що перебувають у державній або комунальній власності, здійснюється за результатами проведення земельних торгів, крім випадків, встановлених частинами 2, 3 статті 134 цього Кодексу (ч.2).

Загальні положення щодо проведення земельних торгів закріплені в главі 21 Земельного кодексу України та Вимогах щодо підготовки до проведення та проведення земельних торгів для продажу земельних ділянок та набуття прав користування ними (оренди, суперфіцію, емфітевзису) затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 22.09.2021 № 1013 (далі - Вимоги).

За змістом частини першої статті 134 ЗК України земельні ділянки державної чи комунальної власності або права на них (оренда, суперфіцій, емфітевзис), у тому числі з розташованими на них об`єктами нерухомого майна державної або комунальної власності, підлягають продажу окремими лотами на конкурентних засадах (земельних торгах), крім випадків, встановлених частиною 2 цієї статті.

Земельні торги проводяться у формі аукціону, за результатами проведення якого укладається договір купівлі-продажу, оренди, суперфіцію, емфітевзису земельної ділянки з учасником (переможцем) земельних торгів, який запропонував найвищу ціну за земельну ділянку, що продається, або найвищу плату за користування нею, зафіксовану в ході проведення земельних торгів (частина 1 статті 135 ЗК України).

Відповідно до ст.137 Земельного кодексу України визначено, зокрема, такі положення щодо порядку проведення земельних торгів.

Організатор земельних торгів через особистий кабінет публікує в електронній торговій системі оголошення про проведення земельних торгів, до якого додаються документи та матеріали на лот (документація), що підтверджують виконання вимог, визначених частиною третьою статті 135 і частиною першою статті 136 цього Кодексу (ч.1).

Земельні торги проводяться за процедурою визначення переможця, під час якої учасники мають можливість поетапного збільшення своїх цінових пропозицій протягом трьох раундів торгів (ч.14).

Відповідно до ч.15 ст.137 ЗК України, протокол про результати земельних торгів формується та оприлюднюється електронною торговою системою автоматично в день завершення торгів в електронній формі.

Протокол про результати земельних торгів та договір за результатами проведення земельних торгів (крім договору купівлі-продажу земельної ділянки) підписуються організатором та переможцем торгів шляхом накладення кваліфікованих електронних підписів у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Переможець земельних торгів підписує протокол про результати земельних торгів протягом трьох робочих днів з дня, наступного за днем його формування електронною торговою системою. Організатор земельних торгів підписує протокол про результати земельних торгів протягом шести робочих днів з дня, наступного за днем його формування електронною торговою системою.

На вимогу переможця торгів протокол про результати земельних торгів та/або договір за результатами проведення земельних торгів, укладені шляхом накладення кваліфікованих електронних підписів організатором та переможцем торгів, можуть бути підписані також у паперовій формі.

Протокол про результати земельних торгів є підставою для укладення договору купівлі-продажу земельної ділянки, прав емфітевзису, суперфіцію, договорів оренди, суборенди землі, емфітевзису, суперфіцію.

Договір за результатами проведення земельних торгів укладається між організатором та переможцем земельних торгів протягом 20 робочих днів з дня, наступного за днем формування протоколу про результати земельних торгів (ч.16)..

Згідно з ч.19 ст.137 ЗК України, організатор земельних торгів не підписує протокол торгів, не укладає договір за результатами проведення земельних торгів з переможцем торгів, який: а) не відповідає встановленим цим Кодексом вимогам до особи, яка може набувати земельну ділянку або права на неї; б) не подав документи або відомості, обов`язковість подання яких встановлена частиною сьомою цієї статті, та/або в зазначених документах наявні неправдиві відомості; в) не отримав погодження Верховної Ради України або Кабінету Міністрів України, встановленого частиною двадцять третьою цієї статті.

Не можуть бути підставою для прийняття рішення про відмову в підписанні протоколу про результати земельних торгів та подальшому укладенні договору за результатами проведення земельних торгів технічні, орфографічні та інші помилки у заяві про участь у земельних торгах або в документах та матеріалах, що подаються разом із такою заявою, які не впливають на зміст відповідного документа.

Відповідно до ст.138 Земельного кодексу України встановлено, що земельні торги за лотом вважаються такими, що відбулися, після сплати переможцем торгів ціни продажу земельної ділянки або відповідної плати за користування земельною ділянкою та сплати витрат на підготовку лота до продажу (ч.1). Земельні торги можуть бути скасовані або визнані такими, що не відбулися, чи їх результати можуть бути визнані судом недійсними (ч.2). Земельні торги до їх проведення можуть бути скасовані організатором земельних торгів у разі отримання ним документів, що підтверджують необхідність внесення змін до землевпорядної та землеоціночної документації на земельну ділянку або встановлення заборони на її відчуження чи передачу в користування. Повідомлення про скасування торгів не пізніше наступного дня після прийняття відповідного рішення підлягає оприлюдненню в тому самому порядку, що й оголошення про проведення земельних торгів (ч.3).

Земельні торги визнаються такими, що не відбулися, у разі: а) відсутності учасників або наявності тільки одного учасника (крім випадку, встановленого абзацом третім частини п`ятої цієї статті, за умови, що такий учасник у встановлений строк підписав протокол про проведення земельних торгів, договір за результатами проведення земельних торгів, сплатив належну суму за придбаний лот та суму витрат на підготовку лота до продажу); б) якщо жоден з учасників не зробив кроку аукціону (торгів) на підвищення стартової ціни (плати), крім випадку, визначеного абзацом третім частини п`ятої статті 138 цього Кодексу; в) якщо електронною торговою системою автоматично сформовано та оприлюднено протокол про результати проведення земельних торгів з визначенням переможцем торгів учасника з наступною ціновою пропозицією та таким учасником або організатором земельних торгів у випадках, встановлених частиною дев`ятнадцятою статті 137 цього Кодексу, у встановлений строк не підписано протокол про результати земельних торгів, договір за результатами проведення земельних торгів, не сплачено належну суму за придбаний лот та суму витрат на підготовку лота до продажу (ч.4).

Відповідно до ч.1 ст. 139 ЗК України, організатор земельних торгів після їх проведення публікує в електронній торговій системі підписаний протокол про результати земельних торгів, договір купівлі-продажу земельної ділянки або прав на неї та відомості про сплату переможцем торгів належної суми за придбаний лот та суми витрат на підготовку лота до продажу.

Згідно з п.1 Вимог, ці вимоги визначають: порядок функціонування та адміністрування електронної торгової системи; технічні вимоги до реалізації переважного права купівлі земельної ділянки у власність у разі продажу її через електронний аукціон; порядок відшкодування переможцем земельних торгів витрат (видатків), здійснених на підготовку лота для продажу на земельних торгах; розміру, порядку сплати та повернення винагороди, що сплачується переможцем земельних торгів оператору електронного майданчика; строк повернення оператором електронного майданчика всім учасникам земельних торгів, які не визнані переможцями, сплачених сум гарантійних внесків; технічні вимоги щодо підготовки до проведення та проведення земельних торгів, встановлення та оприлюднення їх результатів, визначення розміру, порядку сплати, повернення реєстраційних, гарантійних внесків учасників та винагороди, що сплачується переможцем аукціону оператору електронного майданчика; форми документації щодо лота земельних торгів для розміщення в електронній торговій системі; перелік документів, що підтверджують відповідність особи, яка бажає взяти участь у земельних торгах щодо земельної ділянки сільськогосподарського призначення, вимогам статті 130 Земельного кодексу України (далі - Кодекс); вимоги до заяви про участь у земельних торгах; порядок визначення статусу учасника земельних торгів; порядок реєстрації учасників для участі в земельних торгах; порядок підписання організатором та переможцем торгів шляхом накладення кваліфікованих електронних підписів протоколу про результати земельних торгів та договору за результатами проведення земельних торгів; строк перерахування суми гарантійного внеску оператором електронного майданчика, сплаченого на його рахунок переможцем, на відповідні бюджетні рахунки у разі продажу земельної ділянки державної чи комунальної власності, прав суперфіцію, емфітевзису на неї, проведення земельних торгів з набуття права оренди такої земельної ділянки; порядок та строк сплати переможцем земельних торгів ціни продажу земельної ділянки, плати за користування якою набуто на земельних торгах, а також суми витрат на підготовку лота до продажу відповідно до положень Кодексу.

Відповідно до п.45 Вимог переможець земельних торгів визначається шляхом автоматичної оцінки електронною торговою системою цінових пропозицій учасників та формування протоколу про результати земельних торгів з урахуванням положень абзацу сьомого частини другої статті 135 Кодексу.

В п.46 Вимог встановлено, що переможець земельних торгів: підписує протокол про результати земельних торгів протягом трьох робочих днів з дня, що настає за днем його формування електронною торговою системою; підписує договір за результатами проведення земельних торгів з організатором протягом 20 робочих днів з дня, що настає за днем формування протоколу про результати земельних торгів.

Згідно з п.49 Вимог організатор земельних торгів приймає рішення про відмову у підписанні протоколу про результати земельних торгів, про відмову у підписанні договору за результатами проведення земельних торгів з переможцем торгів, який: не відповідає встановленим Кодексом вимогам до особи, яка може набувати земельну ділянку або права на неї; не подав документи або відомості, обов`язковість подання яких встановлена частиною сьомою статті 137 Кодексу, та/або в зазначених документах наявні неправдиві відомості; не отримав погодження Верховної Ради України або Кабінету Міністрів України у випадках, встановлених Кодексом.

В п.50 Вимог переможець земельних торгів підписує протокол про результати земельних торгів у строки, встановлені пунктом 46 цих вимог.

Після підписання переможцем земельних торгів протоколу про результати земельних торгів організатор підписує протокол та оприлюднює підписаний протокол через особистий кабінет протягом шести робочих днів з дня, що настає за днем його формування в електронній торговій системі, та натискає електронну кнопку для підтвердження підписання протоколу в інтерфейсі особистого кабінету, після чого земельним торгам автоматично присвоюється статус очікування підписання договору. Зазначений строк закінчується о 18-й годині останнього дня строку, встановленого для оприлюднення протоколу.

У межах строку, встановленого абзацом шостим частини шістнадцятої статті 137 Кодексу для підписання договору, організатор повторно перевіряє відповідність переможця земельних торгів вимогам Кодексу в межах наданих таким переможцем електронних копій документів, поданих ним згідно з пунктами "а"-"в" та абзацом восьмим частини сьомої статті 137 Кодексу, та оприлюднює підписаний договір через особистий кабінет (крім випадків продажу земель сільськогосподарського призначення) (п. 53 Вимог ).

Протокол про результати земельних торгів та договір за результатами проведення земельних торгів (крім договору купівлі-продажу земельної ділянки) підписуються організатором та переможцем торгів шляхом накладення кваліфікованих електронних підписів, що базуються на кваліфікованому сертифікаті електронного підпису, у строки, встановлені пунктами 46, 50 та 53 цих вимог (п. 54 Вимог ).

Враховуючи викладене, суд зазначає, що право позивача, який відповідно до встановленої главою 21 Земельного кодексу України процедури, визнаний переможцем земельних торгів, на укладення за їх результатами договору оренди земельної ділянки ґрунтується на вищенаведених положеннях Кодексу, а тому в розумінні ст.1 Протоколу до Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, є правомірним очікуванням на настання певних обставин, пов`язаних з набуттям права оренди майна, зокрема на виконання відповідачем встановлених обов`язків з підписання протоколу земельних торгів та укладення договору оренди земельної ділянки.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

У ч. 3 ст. 24 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" визначається, що органи місцевого самоврядування та їх посадові особи діють лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, передбачені Конституцією і законами України, та керуються у своїй діяльності Конституцією і законами України, актами Президента України, Кабінету Міністрів України, а в Автономній Республіці Крим - також нормативно-правовими актами Верховної Ради і Ради міністрів Автономної Республіки Крим, прийнятими у межах їхньої компетенції.

Сільські, селищні, міські ради правомочні розглядати і вирішувати питання, віднесені Конституцією України, цим та іншими законами до їх відання (стаття 25 Закону України Про місцеве самоврядування в Україні).

Відповідно до статті 152 Земельного кодексу України, захист прав громадян та юридичних осіб на земельні ділянки здійснюється шляхом: а) визнання прав; б) відновлення стану земельної ділянки, який існував до порушення прав, і запобігання вчиненню дій, що порушують права або створюють небезпеку порушення прав; в) визнання угоди недійсною; г) визнання недійсними рішень органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування; ґ) відшкодування заподіяних збитків; д) застосування інших, передбачених законом, способів.

Відповідно до статті 15 Цивільного кодексу, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Статтею 16 Цивільного кодексу України передбачено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів перебачені: 1) визнання права; 2) визнання правочину недійсним; 3) припинення дії, яка порушує право; 4) відновлення становища, яке існувало до порушення; 5) примусове виконання обов`язку в натурі; 6) зміна правовідношення; 7) припинення правовідношення; 8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; 9) відшкодування моральної (немайнової) шкоди; 10) визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб.

Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках.

Суд може відмовити у захисті цивільного права та інтересу особи в разі порушення нею положень частин другої - п`ятої статті 13 цього Кодексу.

Статтею 5 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що здійснюючи правосуддя, господарський суд захищає права та інтереси фізичних і юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного права чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.

За змістом наведених норм, захист прав на земельну ділянку забезпечується шляхом застосування конкретного способу захисту, а перелік способів захисту, який визначений наведеними статтями не є вичерпним, оскільки суд може захистити право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках.

Таким чином, суд може застосувати не встановлений законом або договором спосіб захисту за наявності двох умов: по-перше, якщо дійде висновку, що жодний установлений законом або договором спосіб захисту не є ефективним саме у спірних правовідносинах; по-друге, якщо дійде висновку, що задоволення позовної вимоги призведе до ефективного захисту прав чи інтересів позивача.

Як вище зазначав суд, застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання чи оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання чи оспорення та спричиненим цими діями наслідкам. Вимога про захист права чи інтересу має забезпечити їх поновлення, а у разі неможливості поновлення-гарантувати особі отримання відповідного відшкодування.

Відповідно до вищенаведених положень глави 21 Земельного кодексу України, що регулюють проведення земельних торгів, позивач як учасник торгів, якого визнано переможцем земельних торгів, за відсутності фактів скасування у встановленому порядку торгів, визнання їх у встановленому порядку такими, що не відбулися чи визнання судом їх результатів недійсними має право на укладення договору оренди земельної ділянки із організатором торгів - відповідачем. Передумовою для укладення такого договору відповідно до статті 137 Земельного кодексу України є виконання обов`язку з підписання протоколу торгів переможцем та організатором торгів.

Згідно з ч. 1 ст. 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права, елементом якого є принцип правової визначеності.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Рисовський проти України" (заява № 29979/04) відображено особливу важливість принципу "належного урядування". Він передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб. Так, на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок і сприятимуть юридичній визначеності у цивільних правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси.

Принцип "належного урядування", як правило, не повинен перешкоджати державним органам виправляти випадкові помилки, навіть ті, причиною яких є їхня власна недбалість. Будь-яка інша позиція була б рівнозначною, inter alia, санкціонуванню неналежного розподілу обмежених державних ресурсів, що саме по собі суперечило б загальним інтересам. З іншого боку, потреба виправити минулу "помилку" не повинна непропорційним чином втручатися в нове право, набуте особою, яка покладалася на легітимність добросовісних дій державного органу. Іншими словами, державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов`язків. Ризик будь-якої помилки державного органу повинен покладатися на саму державу, а помилки не можуть виправлятися за рахунок осіб, яких вони стосуються (mutatis mutandis, рішення у справі "Пінкова та Пінк проти Чеської Республіки" (Pincova and Pine v. The Czech Republic), п. 58.

Таким чином, з урахуванням зазначеної практики ЄСПЛ, поведінка державних органів повинна бути максимально прозорою, відкритою та зрозумілою для всіх учасників правовідносин, а порушення встановлених законами правил та невиконання покладених на державні органи обов`язків матиме наслідком покладення на такі органи відповідальності та спричинить необґрунтовані додаткові витрати. Відтак, державні органи, виконуючи покладені на них обов`язки, повинні здійснювати свою діяльність таким чином, щоб не допускати та уникати ситуацій, внаслідок яких держава нестиме додаткові як матеріальні, так і репутаційні ризики (правові позиції, викладені у п. 67-70 постанови Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 02.06.2022 по справі № 916/3626/20).

Отже, органи державної влади та місцевого самоврядування не можуть мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій, зокрема уникати виконання своїх обов`язків внаслідок порушення ними ж положень законодавства.

Зазначені вимоги застосовуються і при розгляді судових справ. Сторона не може покликатись на свої незаконні дії, як на підставу для прийняття судового рішення в її користь.

В контексті розглядуваної справи це означає неспроможність доводів відповідача у листі від 01.11.2023 №01-03/9/21/1995, щодо не зазначення в оголошенні про проведення земельних торгів суми витрат (видатків) на підготовку лота, що підлягає відшкодуванню переможцем, не надає йому право відмовитись від підписання протоколу, складеного на оформлення результатів проведеного аукціону. Протилежне означало б, що організатор торгів мав би можливість в не передбаченому законом порядку, унеможливити проведення призначених земельних торгів та/або оформлення їх результатів відповідним протоколом, не зважаючи на те, що право організатора не підписувати протокол та не укладати договір за результатами проведення земельних торгів, обумовлене лише підставами, передбаченими частиною 19 статті 137 Земельного кодексу України.

Отже, у порушення приписів чинного законодавства відповідач не виконав свого зобов`язання щодо підписання протоколу земельних торгів, яким оформлені їх результати.

Зважаючи на це, порушене право позивача як переможця земельних торгів з продажу права оренди земельної ділянки на укладення відповідного договору оренди може бути поновлене тільки у спосіб, що передбачає зобов`язання відповідача виконати встановлений законом обов`язок з підписання протоколу торгів, як необхідну умову оформлення стадії їх закінчення.

Однак, саме лише зобов`язання відповідача підписати протокол земельних торгів з продажу права оренди земельної ділянки не призведе до повного захисту порушених прав та інтересів позивача.

Як вбачається з обставин справи, майновий інтерес позивача полягає саме в укладенні за результатами проведеного аукціону договору оренди земельної ділянки.

За приписами ст. 638 Цивільного кодексу України визначено, що договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів такого виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Договір укладається шляхом пропозиції однієї сторони укласти договір (оферти) і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною.

Пропозицію укласти договір (оферту) може зробити кожна із сторін майбутнього договору. Пропозиція укласти договір має містити істотні умови договору і виражати намір особи, яка її зробила, вважати себе зобов`язаною у разі її прийняття (ч. 1 ст. 641 Цивільного кодексу України).

Положеннями ч. ч. 2, 3 ст. 181 Господарського кодексу України передбачено, що проект договору може бути запропонований будь-якою із сторін. У разі якщо проект договору викладено як єдиний документ, він надається другій стороні у двох примірниках. Сторона, яка одержала проект договору, у разі згоди з його умовами оформляє договір відповідно до вимог частини першої цієї статті і повертає один примірник договору другій стороні або надсилає відповідь на лист, факсограму тощо у двадцятиденний строк після одержання договору.

Згідно з ч. 2 ст. 184 Господарського кодексу України, проект договору може бути запропонований будь-якою з сторін. У разі якщо проект договору викладено як єдиний документ, він надається другій стороні у двох примірниках.

Відповідно до ч. 1ст. 187 Господарського кодексу України спори, що виникають при укладанні господарських договорів за державним замовленням, або договорів, укладення яких є обов`язковим на підставі закону та в інших випадках, встановлених законом, розглядаються судом. Інші переддоговірні спори можуть бути предметом розгляду суду у разі якщо це передбачено угодою сторін або якщо сторони зобов`язані укласти певний господарський договір на підставі укладеного між ними попереднього договору.

При цьому, переддоговірним є спір, який виникає у разі, якщо сторона ухиляється або відмовляється від укладення договору в цілому або не погоджує окремі його умови. При цьому передати переддоговірний спір на вирішення суду можливо лише тоді, коли хоча б одна із сторін є зобов`язаною його укласти через пряму вказівку закону або таке укладення передбачено будь-якою іншою угодою сторін.

З огляду на безпідставне ухилення відповідача від укладення договору, суд вважає вимоги позивача про визнання договору оренди землі укладеним правомірними та такими, що належать до задоволення.

Висновок суду.

За таких обставин, суд дійшов висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та належать до задоволення.

Судові витрати.

Згідно з ч. 1 ст. 123 ГПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

За поданий позов позивач сплатив судовий збір в сумі 5368 грн 00 коп., що підтверджується платіжною інструкцією №36 від 15 листопада 2023 року.

Відповідно до п. 2 ч. 1ст. 129 ГПК України судовий збір у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Враховуючи задоволення позову, судовий збір в сумі 5368 грн 00 коп., суд покладає на відповідача.

До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу (п. 1 ч. 3 ст. 123 ГПК України).

Разом з першою заявою по суті спору кожна сторона подає до суду попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які вона понесла і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи (ч. 1 ст. 124 ГПК України).

При поданні позовної заяви позивач вказав, що очікує понести витрати на професійну правничу допомогу в сумі 20000 грн 00 коп. Однак згідно клопотання вх.№731/24 від 12.01.2024 зазначив, що фактичні витрати на професійну правничу допомогу становлять 25000 грн 00 коп. На підтвердження яких надав: договір про надання правничої (правової) допомоги №б/н від 20.10.2023, укладений між ФОП Мойсюк В.В., як клієнтом та Адвокатським об"єднанням "Сила Права", відповідно до п.1.2. якого Адвокатське об"єднання для надання правничої допомоги клієнту призначило адвоката Башуцького Ігора Ярославовича, який діє на підставі Свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю №512 від 22.08.2008, ордер серія ВО №1064211 від 15.11.2023, Акт обсягу наданої правової допомоги №1 від 12.01.2024 та виписку з рахунку Адвокатського об"єднання станом на 12.01.2024.

Відповідно до п.1.1.договору, адвокатське об"єднання зобов"язується здійснювати захист та представництво інтересів клієнта, а клієнт зобов"язується оплатити надання правової допомоги та фактичні витрати, необхідні для виконання цього договору.

Згідно з п.4.3. договору, клієнт зобов"язаний протягом 6 (шести) місяців з дати укладення цього договору оплатити гонорар в розмірі, визначеному сторонами в додатку до цього договору.

В п.2. Додатку №1 сторони погодили, що за одну годину представництва в суді та іншу правничу допомогу, пов"язану із справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів, тощо, клієнт сплачує адвокатському об"єднанню гонорар у розмірі 1000 грн.

Загальний розмір гонорару залежить від кількості затрачених адвокатом Адвокатського об"єднання годин у цій справі, але в будь -якому випадку не може бути меншим 20 000 грн. (п.3.).

Відповідно до п.4.5 договору, за результатами надання правової допомоги складається акт, що підписується представниками кожної зі сторін.

Цей договір укладений на строк до 31.12.2025 та набирає чинності з моменту його підписання (п.7.1.).

За змістом статті 1 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність", договір про надання правової допомоги - це домовленість, за якою одна сторона (адвокат, адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язується здійснити захист, представництво або надати інші види правової допомоги другій стороні (клієнту) на умовах і в порядку, що визначені договором, а клієнт зобов`язується оплатити надання правової допомоги та фактичні витрати, необхідні для виконання договору.

Згідно зі статтею 15 Господарського процесуального кодексу України суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання господарського судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.

Метою впровадження цього принципу є забезпечення особі можливості ефективно захистити свої права в суді, ефективно захиститись у разі подання до неї необґрунтованого позову, а також стимулювання сторін до досудового вирішення спору.

Учасники справи мають право користуватися правничою допомогою. Представництво у суді, як вид правничої допомоги, здійснюється виключно адвокатом (професійна правнича допомога), крім випадків, встановлених законом (ст. 16 ГПК України).

Однією з основних засад (принципів) господарського судочинства є відшкодування судових витрат сторони, на користь якої ухвалене судове рішення (п.12 ч.3 ст. 2 зазначеного Кодексу).

Практична реалізація згаданого принципу в частині відшкодування витрат на професійну правничу допомогу відбувається в такі етапи:1) попереднє визначення суми судових витрат на професійну правничу допомогу (стаття 124 ГПК України); 2) визначення розміру судових витрат на професійну правничу допомогу, що підлягають розподілу між сторонами (ГПК України): - подання (1) заяви (клопотання) про відшкодування судових витрат на професійну правничу допомогу разом з (2) детальним описом робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, і здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги, та (3) доказами, що підтверджують здійснення робіт (наданих послуг) і розмір судових витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи; - зменшення суми судових витрат на професійну правничу допомогу, що підлягають розподілу; 3) розподіл судових витрат (ст.129 ГПК України ).

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 126 ГПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на професійну правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами.

В ч. 4 ст. 126 ГПК України визначено, що розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

У разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на професійну правничу допомогу адвоката, які підлягають розподілу між сторонами (ч.5 ст.126 ГПК України). Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами (ч.6 ст.126 ГПК України).

Здійснюючи розподіл судових витрат на професійну правничу допомогу між сторонами спору, господарський суд має враховувати результат розгляду спору, умови договору про надання правничої допомоги, укладеного між стороною спору та адвокатом (адвокатським об`єднанням, бюро), обсяги наданих стороні як клієнту послуг правничої допомоги щодо представництва її інтересів в суді під час розгляду справи. Також у порядку статті 86 ГПК України потрібно надавати належну оцінку доказам фактичного надання стороні адвокатських послуг, їх прийняття стороною спору на підставі акта приймання-передачі послуг із виставленням адвокатом (адвокатським об`єднанням, бюро) клієнту рахунка на оплату таких послуг.

При визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін (пункт 21 додаткової постанови Великої Палати Верховного Суду від 19 лютого 2020 року у справі № 755/9215/15-ц).

Суд, здійснивши аналіз наданих адвокатом Башуцьким І.Я. послуг ФОП Мойсюк В.В. встановив, що в акті №1 від 12.01.2024 адвокат зазначив, що час витрачений ним на участь в судових засіданнях становить 3 години, відповідно вартість таких послуг становить 3000 грн 00 коп.

Разом з тим, як вбачається з матеріалів справи, а саме протоколів судових засідань за час розгляду справи відбулось три судових засідання, в яких брав участь адвокат Башуцький І.Я.. Ці судові засіданні проводились в режимі відеоконференції та тривали: 13.12.2023 з 11:00 год. до 11:12 год.; 15.01.2024 з 11:32 год. до 11:39 год. та 07.02.2024 з 11:00 год. до 11:47 год. Відтак загалом на участь в судових засіданнях адвокат витратив 1 год. 06 хв. Вказаний час є меншим за час зазначений адвокатом в поданому акті.

З огляду на викладені положення процесуального законодавства, враховуючи підготовку адвокатом документів для подання до суду, підтвердження обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості відповідними документами, реальний час витрачений адвокатом на участь в судових засіданнях, а також задоволення позову та відсутність клопотання про зменшення розміру витрат на професійну правничу допомогу адвоката, суд дійшов висновку про покладення судових витрат позивача, пов`язаних з наданням правничої допомоги на відповідача в сумі 23000 грн 00 коп. Витрати на професійну правничу допомогу в сумі 2000 грн 00 коп. належить покласти на позивача.

Керуючись статтями 2, 73, 74, 126, 129, 233, 236-238, 240, 241, 256 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

позов Фізичної особи-підприємця Мойсюка Василя Васильовича до Снятинської міської ради Коломийського району Івано-Франківської області про зобов`язання підписати та оприлюднити протокол торгів та визнання укладеним договору оренди землі задовольнити.

Зобов`язати Снятинську міську раду Коломийського району Івано-Франківської області підписати протокол про результати земельних торгів № №LRE001- UA-400 , який сформований 25.09.2023, склад лота: Продаж права оренди земельної ділянки для будівництва та обслуговування будівель торгівлі площею 0,0015 га; кадастровий номер: :01:031:0381. Місце розташування земельної ділянки: 78300, Івано-Франківська область, Коломийський р-н, м. Снятин, вул. Шевченка, (біля будинку №129), та оприлюднити підписаний протокол через особистий кабінет в електронній торговій системі "Прозорро.Продажі".

Визнати укладеним Снятинською міською радою Коломийського району Івано-Франківської області, в особі міського голови Шумка А.Б., та Фізичною особою- підприємцем Мойсюком Василем Васильовичем договір оренди землі в такій редакції:

ДОГОВІР ОРЕНДИ ЗЕМЛІ

Снятинська міська рада Коломийського району Івано-Франківської області, в особі міського голови Шумка А.Б., який діє на підставі Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні", що іменується далі "Орендодавець", з одного боку та Фізична особа-підприємець Мойсюк Василь Васильович, місце проживання якого: АДРЕСА_1 , ідентифікаційний код НОМЕР_1 , що іменується далі "Орендар" - з другого боку, уклали цей договір про нижченаведене:

ПРЕДМЕТ ДОГОВОРУ

1. "Орендодавець" надає, а орендар приймає в строкове платне користування земельну ділянку для будівництва та обслуговування будівель торгівлі з кадастровим номером :01:031:0381, яка розташована: Івано-Франківська обл., Коломийський район, м. Снятин, вул. Шевченка (біля буд. № 129); 78300.

ОБ`ЄКТ ОРЕНДИ

2. В оренду передається земельна ділянка загальною площею 0,0015 га.

3. На земельній ділянці розміщені об`єкти нерухомого майна_________________.

4. Земельна ділянка передається в оренду без будівель, споруд та інших об`єктів.

5. Нормативна грошова оцінка земельної ділянки на дату укладання договору становить:

кадастровий номер :01:031:0381 - 4594,05 грн. (чотири тисячі п`ятсот дев`яносто чотири грн. 05 коп.).

6. Земельна ділянка, яка передається в оренду, не має недоліки, що можуть перешкоджати її ефективному використанню.

7. Інші особливості об`єкта оренди, які можуть вплинути на орендні відносини - відсутні.

СТРОК ДІЇ ДОГОВОРУ

8. Договір укладено на 10 (десять) років.

Після закінчення строку дії договору "Орендар" має переважне право поновити його на новий строк. У цьому разі "Орендар" повинен не пізніше, ніж за один місяць до закінчення строку дії договору повідомити письмово "Орендодавця" про намір продовжити його дію.

ОРЕНДНА ПЛАТА

9. Орендна плата за оренду зазначеної земельної ділянки, згідно протоколу про

результати земельних торгів № LRЕ001-UА-20230821- 79400 від 25.09.2023 р.,

встановлюється сторонами у розмірі 1360, 00 грн. (одна тисяча триста шістдесят гривень) в рік.

10. Обчислення розміру орендної плати за земельні ділянки державної або комунальної власності здійснюється з урахуванням їх цільового призначення та коефіцієнтів індексації, визначених законодавством, за затвердженими Кабінетом Міністрів України формами, що заповнюються під час укладання або зміни умов договору оренди чи продовження його дії.

11. Орендна плата за земельні ділянки державної та /або комунальної власності, набуті в оренду за результатами земельних торгів вноситься:

- за перший рік - не пізніше трьох банківських днів з дня укладання договору оренди;

- починаючи з наступного року - відповідно до Податкового кодексу України.

12. Передача продукції в рахунок орендної плати оформляється відповідними актами.

13. Розмір орендної плати переглядається щорічно у разі: зміни умов господарювання, передбачених договором;

- зміни граничних розмірів орендної плати, визначених Податковим кодексом України, підвищення цін і тарифів, зміни коефіцієнтів індексації, визначених законодавством;

- погіршення стану орендованої земельної ділянки не з вини "Орендаря", що підтверджено документами;

- зміни нормативної грошової оцінки земельної ділянки державної та комунальної власності;

- в інших випадках, передбачених законом.

Розмір орендної плати за земельні ділянки державної та /або комунальної власності, які передані в оренду за результатами земельних торгів, не може переглядатися у бік зменшення.

14. У разі невнесення орендної плати у строки, визначені цим договором:

- у 10-денний строк сплачується штраф у розмірі 100 відсотків річної орендної плати, встановленої цим договором;

- стягується пеня у розмірі 0,01% несплаченої суми за кожний день прострочення.

УМОВИ ПОВЕРНЕННЯ ЗЕМЕЛЬНОЇ ДІЛЯНКИ

15. Після припинення дії договору "Орендар" повертає орендодавцеві земельну ділянку у стані, не гіршому порівняно з тим, у якому він одержав її в оренду. "Орендодавець" у разі погіршення корисних властивостей орендованої земельної ділянки, пов`язаних із зміною її стану, має право на відшкодування збитків у розмірі, визначеному сторонами. Якщо сторонами не досягнуто згоди про розмір відшкодування збитків, спір розв`язується у судовому порядку.

У разі погіршення якості ґрунтового покриву та інших корисних властивостей орендованої земельної ділянки (орендованих земельних ділянок) або приведення її (їх) у непридатний для використання за цільовим призначенням стан, збитки, що підлягають відшкодуванню, визначаються відповідно до Порядку визначення та відшкодування збитків власникам землі та землекористувачам, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19 квітня 1993 р. № 284 (ЗП України, 1993 р., № 10, ст. 193).

16. Здійснені "Орендарем" без згоди "Орендодавця" витрати на поліпшення орендованої земельної ділянки, які неможливо відокремити без заподіяння шкоди цій ділянці, не підлягають відшкодуванню.

17. Поліпшення стану земельної ділянки, проведені "Орендарем" за письмовою згодою з "Орендодавцем" землі, не підлягають відшкодуванню. Умови, обсяги і строки відшкодування "'Орендарю" витрат за проведені ним поліпшення стану земельної ділянки визначаються окремою угодою сторін.

18. "Орендар" має право на відшкодування збитків, заподіяних унаслідок невиконання "Орендодавцем" зобов`язань, передбачених цим договором.

Збитками вважаються: фактичні втрати, яких "Орендар" зазнав у зв`язку з невиконанням або неналежним виконанням умов договору "Орендодавцем", а також витрати, які орендар здійснив або повинен здійснити для відновлення свого порушеного права; доходи, які орендар міг би реально отримати в разі належного виконання "Орендодавцем" умов договору.

19. Розмір фактичних витрат "Орендаря" визначається на підставі документально підтверджених даних.

ОБМЕЖЕННЯ (ОБТЯЖЕННЯ) НА ЗЕМЕЛЬНУ ДІЛЯНКУ

20. На орендовану земельну ділянку встановлено (не встановлено) обмеження (обтяження) та інші права третіх осіб.

21. Передача в оренду земельної ділянки не є підставою для припинення або зміни обмежень (обтяжень) та інших прав третіх осіб на цю ділянку.

ІНШІ ПРАВА ТА ОБОВ"ЯЗКИ СТОРІН

22. "Орендодавець" має право здійснювати перевірку цільового використання "Орендарем" земельної ділянки та контролювати збереження її якості.

23. "Орендодавець" зобов`язаний: дотримуватися чинного договору, попереджувати орендаря про зміну розміру орендної плати.

24. Обов`язки "Орендаря":

- використовувати земельну ділянку виключно за цільовим призначенням, переважне право на поновлення договору;

- не допускати погіршення якості землі, не допускати забур`янення, засмічення її та суміжних ділянок, дбати про благоустрій, повернути земельну ділянку в тому вигляді, в якому отримав у користування, якщо інше не передбачене окремими угодами;

- своєчасно вносити оренду плату;

- не перешкоджати проведенню комунікацій, додержання правил добросусідства.

РИЗИК ВИПАДКОВОГО ЗНИЩЕННЯ АБО ПОШКОДЖЕННЯ

ОБ`ЄКТА ОРЕНДИ ЧИ ЙОГО ЧАСТИНИ

25. Ризик випадкового знищення або пошкодження об`єкта оренди чи його частини несе "Орендар".

СТРАХУВАННЯ ОБ`ЄКТА ОРЕНДИ

26. Згідно з цим договором об`єкт оренди не підлягає (підлягає) страхуванню на весь період дії цього договору.

27. Страхування об`єкта оренди здійснює "Орендар".

28. Сторони домовилися про те, що у разі невиконання свого обов`язку стороною, яка повинна згідно з цим договором застрахувати об`єкт оренди, друга сторона може застрахувати його і вимагати відшкодування витрат на страхування.

ЗМІНА УМОВ ДОГОВОРУ І ПРИПИНЕННЯ ЙОГО ДІЇ

29. Зміна умов договору здійснюється у письмовій формі за взаємною згодою сторін.

У разі недосягнення згоди щодо зміни умов договору спір розв`язується у судовому порядку.

30. Дія договору припиняється у разі: закінчення строку, на який його було укладено;

- придбання орендарем земельної ділянки у власність;

- викупу земельної ділянки для суспільних потреб або примусового відчуження земельної ділянки з мотивів суспільної необхідності в порядку, встановленому законом;

- ліквідації юридичної особи-орендаря.

Договір припиняється також в інших випадках, передбачених законом.

31. Дія договору припиняється шляхом його розірвання за: взаємною згодою сторін;

рішенням суду на вимогу однієї із сторін унаслідок невиконання другою стороною обов`язків, передбачених договором, та внаслідок випадкового знищення, пошкодження орендованої земельної ділянки, яке істотно перешкоджає її використанню, а також з інших підстав, визначених законом.

32. Розірвання договору оренди землі в односторонньому порядку

не допускається.

33. Перехід права власності на орендовану земельну ділянку до другої особи, а також реорганізація юридичної особи-орендаря є підставою для зміни умов або розірвання договору.

Право на орендовану земельну ділянку у разі смерті фізичної особи - орендаря, засудження або обмеження її дієздатності за рішенням суду переходить до спадкоємців або інших осіб, які використовують цю земельну ділянку разом з орендарем.

ВІДПОВІДАЛЬНІСТЬ СТОРІН ЗА НЕВИКОНАННЯ АБО НЕНАЛЕЖНЕ

ВИКОНАННЯ ДОГОВОРУ

34. За невиконання або неналежне виконання договору сторони несуть відповідальність відповідно до закону та цього договору.

35. Сторона, яка порушила зобов`язання, звільняється від відповідальності, якщо вона доведе, що це порушення сталося не з її вини.

ПРИКІНЦЕВІ ПОЛОЖЕННЯ

36. Цей договір набирає чинності з моменту його підписання сторонами. Якщо сторони домовилися про нотаріальне посвідчення договору, такий договір є укладеним з моменту його нотаріального посвідчення.

Цей договір укладено у двох примірниках, що мають однакову юридичну силу, один з яких знаходиться в "Орендодавця", другий - в "Орендаря".

За згодою сторін у договорі оренди землі можуть зазначатися інші умови.

РЕКВІЗИТИ СТОРІН

"Орендодавець" "Орендар"

Снятинська міська рада Фізична особа-підприсмець

Коломийського району Мойсюк Василь Васильович

Івано-Франківської області

Ідентифікаційний код юридичної РНОКПП: НОМЕР_1,

особи 04054240,

78301, Івано-Франківська область, АДРЕСА_1,

Незалежності України, 1,

номер та реквізити банківського Реквізити та номер банківського рахунку:

рахунку: НОМЕР_2 , НОМЕР_3, банк

одержувач: ГУК в Івано-Франківській одержувача: АТ "Райффайзен Банк"

області/ТГСнятин/18010900,

ПІДПИСИ СТОРІН

"Орендодавець" "Орендар"

А.Б.Шумко В.В. Мойсюк

МП (за наявності печатки) МП (за наявності печатки)

Стягнути з Снятинської міської ради Коломийського району Івано-Франківської області, вул. Незалежності України, буд. 1, м. Снятин, Коломийський район, Івано-Франківська область, 78301(код 04054240) на користь Фізичної особи-підприємця Мойсюка Василя Васильовича, АДРЕСА_2 ( код НОМЕР_1 ) 5368 (п"ять тисяч триста шістдесят вісім ) грн 00 коп. судового збору та 23000 (двадцять три тисячі ) грн 00 коп. витрат на професійсну правничу допомогу.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення господарського суду може бути оскаржено до Західного апеляційного господарського суду в порядку та строк, встановлений розділом IV Господарського процесуального кодексу України.

Повне рішення складено 19.02.2024

Суддя Т. В. Максимів