ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

"06" лютого 2024 р. м. Черкаси справа № 925/1537/23

Господарський суд Черкаської області в складі головуючого судді Чевгуза О.В., з секретарем судового засідання Брус Л.П., за участю представників сторін:

позивача Мельник В.В. - адвокат,

відповідача Коротюк М.Г. - адвокат,

третьої особи не з`явився,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Господарського суду Черкаської області у місті Черкаси справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Дзензелівський котлобудівельний завод"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Теплотвор"

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача - Комунальне некомерційне підприємство Жашківська багатопрофільна лікарня Жашківської міської ради

про виселення з нежитлового приміщення,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Дзензелівський котлобудівельний завод" (вул. Героїв України, 13, с. Дзензелівка, Уманський район, Черкаська область, 20141, ) звернулося до Господарського суду Черкаської області з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Теплотвор" (вул. Цимбала Сергія, 50, смт. Ставище, Білоцерківський район, Київська область, 09400, ) про виселення Товариства з обмеженою відповідальністю "Теплотвор" (вул. Цимбала Сергія, 50, смт. Ставище, Білоцерківський район, Київська область, 09400, ) з нежитлового приміщення в допоміжній (господарській) частині КНП Жашківська багатопрофільна лікарня Жашківської міської ради, площею 162,4 m2 за адресою: вул. Лікарняна, 19, м. Жашків, Уманський район, Черкаська область, що є предметом договору оренди нерухомого майна № 41 від 28 липня 2023 року.

Ухвалою Господарського суду Черкаської області від 16.11.2023 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, справу вирішено розглядати за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Хід розгляду справи відображено у відповідних ухвалах суду.

Третя особа належним чином повідомлена про дату, час і місце проведення судового засідання, однак в засідання не з`явилась, причини неявки суду не повідомила.

01 грудня 2023 року через підсистему "Електронний суд" представник відповідач подав відзив на позовну заяву, в якому просив позов залишити без задоволення та покласти судові витрати відповідача на позивача.

01 грудня 2023 року через підсистему "Електронний суд" представник відповідач подав клопотання про зупинення провадження у справі до вирішення іншої справи. В обґрунтування клопотання зазначено наступне.

Права позивача на спірне приміщення обґрунтовуються тим, що 25.05.2023 Жашківська міська рада Рішенням №25-209/VIII вирішила передати в оренду після проведення аукціону об`єкт нерухомого майна, що належить до комунальної власності Жашківської міської територіальної громади, а саме: нежитлове приміщення допоміжної (господарської) будівлі КНП «Жашківська багатопрофільна лікарня Жашківської міської ради» за адресою: м. Жашків, вул. Лікарняна, 19. Загальна площа оренди 162,4 кв. м. для розміщення котельні на альтернативному виді палива для забезпечення теплопостачання КНП «Жашківська БПЛ», забезпечення безперебійного теплопостачання КНП «Жашківська БПЛ».

21.06.2023 Жашківська міська рада провела аукціон про передачу в оренду частини нежитлового приміщення в допоміжній (господарській частині КНП «Жашківська багатопрофільна лікарня Жішківської міської ради» для розміщення котельні на альтернативному виді палива для забезпечення безперебійного теплопостачання КНП «Жашківська БПЛ». Переможцем аукціону став ТОВ «Дзензелівський котлобудівельний завод», з яким було укладений договір оренди нерухомого майна №41 від 28 липня 2023 року.

В провадженні Господарського суду Черкаської області перебуває справа №925/927/23 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Теплотвор» до Жашківської міської ради, Комунального некомерційного підприємства «Жашківська багатопрофільна лікарня Жашківської міської ради», Товариства з обмеженою відповідальністю «Дзензелівський котлобудівельний завод» про визнання переважного права на продовження договору оренди нерухомого майна, визнання недійсним рішення Жашківської міської ради №25-209/VIII від 25.05.2023 про оренду частини нерухомого майна, шляхом проведення аукціону, про визнання результатів аукціону №LLE001-UA-862 від 21.06.2023 недійсними, визнання договору оренди нежитлового приміщення № 41 від 28.07.2023 недійсним.

Відповідно до зазначених обставин представник відповідача вважає, що справа №925/1537/23 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Дзензелівський котлобудівельний завод" до Товариства з обмеженою відповідальністю "Теплотвор" про виселення з нежитлового приміщення не може бути розглянута судом до вирішення вищезазначеної справи №925/927/23, тому просить суд зупинити провадження у даній справі до вирішення справи №925/927/23.

01 грудня 2023 року через підсистему "Електронний суд" представник відповідача подав клопотання про заперечення проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження.

В обґрунтування клопотання зазначене наступне.

- справа №925/1537/23 за позовом ТОВ «Дзензелівський котлобудівельний завод» до ТОВ «Теплотвор» про виселення ТОВ «Теплотвор» з орендованого приміщення має надзвичайно велике значення та результат її розгляду є надзвичайно важливим, оскільки Відповідач має зобов`язання за договором про опалення не будь-якого приміщення, а лікарні, в якій обслуговується щонайменше 35 000 осіб в рік. Виселення ТОВ «Теплотвор» означатиме що лікарня буде без опалення щонайменше місяць протягом опалювального сезону, коли температура повітря сягає мінус десяти градусів, а буде ще нижче;

- заміна теплопостачальника в такому соціально важливому об`єкті, як лікарня, в розпал опалювального сезону є неприпустимою та може призвести до складних соціальних наслідків;

- у разі виселення ТОВ «Теплотвор» та неможливістю виконувати зобов`язання за договором компанія понесе значні збитки, оскільки єдиний напрям її діяльності надання послуг з теплопостачання.

04 грудня 2023 року через підсистему "Електронний суд" представник відповідач подав клопотання про залучення до участі в справі Жашківську міську раду в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача. В обґрунтування клопотання зазначено, що Жашківська міська рада є власником орендованого майна і саме їй належать права володіння, користування та розпорядження майно, тому рішення по справі № 925/1537/23 вплине на права Жашківської міської рад.

У судовому засіданні представник позивача проти задоволення клопотання про зупинення провадження у справі заперечував та просив продовжувати розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження клопотання, відмовити у задоволенні клопотання відповідача від 01.12.2023 про розгляд справи за правилами загального позовного провадження. Представник відповідача клопотання про зупинення провадження у справі просив задовольнити з підстав та мотивів вказаних у клопотанні, просив задовольнити клопотання про перехід до розгляду справи за правилами загального провадження, надав пояснення щодо клопотання про залучення третьої особи.

У судовому засіданні було оголошено вступну та резолютивну частини ухвали.

Розглянувши подані представником відповідача клопотання в сукупності з матеріалами справи, заслухавши заперечення представника позивача та доводи представника відповідача, суд зазначає таке.

Підставою для звернення позивача до господарського суду з позовом у справі №925/1537/23 став укладений договір оренди нерухомого майна №41 від 28 липня 2023 року між позивачем, власником майна - Жашківською міською радою та балансоутримувачем майна - КНП «Жашківська БПЛ Жашківської міської ради». Однак балансоутримувач не має можливості передати орендоване майно позивачу, оскільки там перебуває майно відповідача, а тому балансоутримувач не може гарантувати, що у орендаря буде вільний доступ до нежитлового приміщення для подальшого використання об`єкта за призначенням.

У позовній заяві, яка прийнята до розгляду Господарським судом Черкаської області у справі №925/927/23 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Теплотвор» до Жашківської міської ради, до Комунального некомерційного підприємства «Жашківська багатопрофільна лікарня Жашківської міської ради», Товариства з обмеженою відповідальністю «Дзензелівський котлобудівельний завод» позивач просить суд визнати переважне право на продовження договору оренди нерухомого майна, визнати недійсним рішення Жашківської міської ради №25-209/VIII від 25.05.2023 про оренду частини нерухомого майна, шляхом проведення аукціону, про визнання результатів аукціону №LLE001-UA-862 від 21.06.2023 недійсними, визнати договір оренди нежитлового приміщення № 41 від 28.07.2023 недійсним. Підставами позову є обставини, якими позивач обґрунтовує недійсність рішення Жашківської міської ради №25-209/VIII від 25.05.2023 про оренду частини нерухомого майна, яке в результаті призвело до недійсності аукціону від 21.06.2023 № LLE001-UA-862, на підставі якого було укладено договір оренди нерухомого майна №41 між орендарем - ТОВ "Дзензелівський котлобудівельний завод", орендодавцем Жашківська міська рада та балансоутримувачем - комунальне некомерційне підприємство "Жашківська багатопрофільна лікарня Жашківської міської ради".

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 227 ГПК України суд зобов`язаний зупинити провадження у справі у випадку об`єктивної неможливості розпаду цієї справи до вирішення іншої справи, що розглядається в порядку, зокрема, господарського судочинства, - до набрання законної сили судовим рішенням в іншій справі. Суд не може посилатися на об`єктивну неможливість розгляду справи у випадку, коли зібрані докази дозволяють встановити та оцінити обставини (факти), які є предметом судового розгляду.

Під неможливістю розгляду даної справи слід розуміти неможливість для даного господарського суду самостійно встановити обставини які встановлюються іншим судом в іншій справі, - у зв`язку з непідвідомчістю або непідсудністю іншої справи даному господарському суду, одночасністю розгляду двох пов`язаних між собою справ різними судами або з інших причин.

Таким чином, за наведеною нормою обов`язок суду зупинити провадження у справі зумовлений об`єктивною неможливістю її розгляду до вирішення іншої справи, коли зібрані докази не дозволяють встановити та оцінити певні обставини (факти), які є предметом судового розгляду.

Метою зупинення провадження у справі до розгляду іншої справи є виявлення обставин, підстав, фактів тощо, які не можуть бути з`ясовані та встановлені у цьому процесі, проте які мають значення для справи, провадження у якій зупинено. Для вирішення питання про зупинення провадження у справі господарський суд у кожному випадку повинен з`ясовувати чим обумовлюється неможливість розгляду справи.

Аналогічний правовий висновок викладений у постанові Верховного Суду від 17.04.2019 у справі № 924/645/18.

Суд звертає увагу, що пов`язаність справ полягає у тому, що рішення у іншій справі, встановлює обставини, що впливають на збирання та оцінку доказів у цій справі, зокрема, факти, що мають преюдиціальне значення. Ці обставини повинні бути такими, що мають значення для даної справи.

Неможливість розгляду цієї справи до вирішення іншої справи полягає в тому, що обставини, які розглядаються в іншій справі, не можуть бути встановлені судом самостійно у цій справі.

Аналогічний правовий висновок викладений у постанові Верховного Суду у справі № 904/6636/17 від 27.02.2018.

Суд бере до уваги, що сама собою взаємопов`язаність двох справ не свідчить про неможливість розгляду однієї справи до прийняття рішення в іншій справі.

Пов`язаною із цією справою є така інша справа, в якій інший суд встановлює обставини, що впливають чи можуть вплинути на подання та оцінку доказів у цій справі; в тому числі йдеться про факти, які мають преюдиціальне значення (ч. 4 та 6 ст. 75 ГПК України).

Отже, для вирішення питання про зупинення провадження у справі господарський суд у кожному конкретному випадку зобов`язаний з`ясовувати: 1) як пов`язана справа, яка розглядається господарським судом, зі справою, що розглядається іншим судом; 2) чим обумовлюється неможливість розгляду справи (подібний правовий висновок викладено у постановах Верховного Суду від 10.09.2019 у справі № 922/1962/17, від 17.12.2019 у справі №917/131/19).

Крім того слід зауважити, що зупинення провадження у справі, на відміну від відкладення розгляду справи, здійснюється без зазначення строку, до усунення обставин (до вирішення іншої справи; до набрання законної сили судовим рішенням в іншій справі), які зумовили зупинення провадження, тому провадження у справі слід зупиняти лише за наявності беззаперечних підстав для цього.

Подібні правові висновки викладені у постановах Верховного Суду від 15.05.2019 у справі № 904/3935/18, від 10.06.2019 у справі № 914/1983/17, від 16.01.2020 у справі № 908/1188/19).

Дослідивши наявні у справі докази, господарським судом встановлено відсутність підстав для зупинення провадження у справі з підстав об`єктивної неможливості розгляду цієї справи до вирішення справи №925/927/23.

Господарський суд вважає, що наявні докази дозволяють встановити та оцінити обставини (факти), які є предметом судового розгляду у даній справі, а тому провадження у справі до зупинення не підлягає.

Крім того, судом враховано, що необґрунтоване зупинення провадження у справі призводить до затягування строків її розгляду і перебування в стані невизначеності учасників процесу, що свідчить про порушення положень частини першої статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, що покладає на національні суди обов`язок здійснити швидкий та ефективний розгляд справ упродовж розумного строку. При цьому, порушення права на розгляд справи упродовж розумного строку було неодноразово предметом розгляду Європейського суду з прав людини у справах проти України. Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається насамперед на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється залежно від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінку сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 Конвенції (рішення ЄСПЛ від 08.11.2005 у справі "Смірнова проти України", рішення ЄСПЛ від 27.04.2000 у справі "Фрідлендер проти Франції"). Роль національних судів полягає у швидкому та ефективному розгляді справ (рішення ЄСПЛ від 30.11.2006 у справі "Красношапка проти України").

Окрім того, суд зазначає, що згідно із статтею 11 ГПК України суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Пунктом 1 статті 6 Конвенції гарантовано, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Європейський суд з прав людини у справі "Устименко проти України" (заява №32053/13) констатував, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін.

Зважаючи на наведене вище, суд відмовляє у задоволенні клопотання представника відповідача про зупинення провадження у справі до вирішення справи 925/927/23.

Щодо клопотання представника відповідача про заперечення проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, суд зазначає таке.

Відповідно до ч. 1, 3, 5 ст. 12 Господарського процесуального кодексу України господарське судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: 1) наказного провадження; 2) позовного провадження (загального або спрощеного).

Спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Для цілей цього Кодексу малозначними справами є: 1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 1 ст. 247 Господарського процесуального кодексу України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються малозначні справи.

Згідно з ч. 3 ст. 247 Господарського процесуального кодексу України при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) ціну позову; 2) значення справи для сторін; 3) обраний позивачем спосіб захисту; 4) категорію та складність справи; 5) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; 6) кількість сторін та інших учасників справи; 7) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 8) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Питання про розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

У ч. 4 ст. 250 Господарського процесуального кодексу України зазначено, що якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача постановляє ухвалу про:

1) залишення заяви відповідача без задоволення;

2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

Частини друга - шоста цієї статті не застосовуються, якщо відповідно до цього Кодексу справа підлягає розгляду тільки в порядку спрощеного провадження.

Згідно з ч. 2 ст. 247 Господарського процесуального кодексу України у порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції господарського суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

З огляду на малозначність справи в розумінні ч. 5 ст. 12 ГПК України, враховуючи характер спірних правовідносин та предмет доказування, суд ухвалою від 10.11.2021 постановив справу розглядати за правилами спрощеного позовного провадження на підставі ч. 1 ст. 247 ГПК України.

З огляду на вищевикладені обставини, суд, розглянувши подане клопотання в сукупності з матеріалами справи, заслухавши позицію представника позивача, доводи представника відповідача дійшов висновку, що представником відповідача не наведено в запереченнях обґрунтованих підстав для розгляду даної справи за правилами загального позовного провадження. Таким чином, відповідно до ч. 4 ст. 250 Господарського процесуального кодексу України, суд залишає клопотання представника відповідача про заперечення проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження без задоволення.

Розглянувши клопотання про залучення третьої особи суд зазначає таке.

Статтею 50 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї із сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи. У заявах про залучення третіх осіб і у заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі. Про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути.

Отже, в силу ст. 50 Господарського процесуального кодексу України підставою для залучення до участі у справі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, є можливість впливу рішення господарського суду на права та обов`язки такої особи, яка не є стороною у справі.

Треті особи, які не заявляють самостійних вимог, мають процесуальні права та обов`язки, встановлені статтею 42 цього Кодексу.

Верховний Суд неодноразово наголошував на тому, що рішення є таким, що прийнято про права, інтереси та (або) обов`язки особи, яка не була залучена до участі у справі, якщо у мотивувальній частині цього рішення містяться висновки суду про права, інтереси та (або) обов`язки такої особи, або у резолютивній частині рішення суд зазначив про права, інтереси та (або) обов`язки такої особи. У такому випадку рішення порушує не лише матеріальні права осіб, не залучених до участі у справі, а й їх процесуальні права, що витікають із сформульованого в пункті 1 статті 6 Європейської конвенції про захист прав людини і основних свобод положення про право кожного на справедливий судовий розгляд при визначенні його цивільних прав і обов`язків. Будь-який інший правовий зв`язок між скаржником і сторонами спору не може братися до уваги. Наведене відповідає правовій позиції, викладеній у постановах Верховного Суду у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 21.02.2019 у справі № 908/1141/15-г, від 17.10.2022 у справі №904/6084/21.

Саме на суд покладено обов`язок визначити суб`єктний склад учасників спору залежно від характеру правовідносин і норм матеріального права, які підлягають застосуванню. Суд не має права вирішувати питання про права та обов`язки осіб, не залучених до участі у справі. Вказаний правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду від 12.09.2022 у справі № 910/1744/21.

Оскільки судом встановлено, що рішення у даній справі може вплинути на права та обов`язки Жашківської міської ради, як власника спірного майна площею 162,4 m2 за адресою: вул. Лікарняна, 19, м. Жашків, Уманський район, Черкаська область, що є предметом договору оренди нерухомого майна № 41 від 28 липня 2023 року, то суд вважає за необхідне залучити до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на стороні відповідача Жашківську міську раду (ідентифікаційний код 36000377, адреса місцезнаходження: 19201, Черкаська область, Уманський район, м. Жашків, вул. Захисників України, 17).

Отже, суд дійшов висновку, що доводи представника відповідача є достатньо обґрунтованими, а клопотання підлягає до задоволення.

З огляду на вищевикладене, з метою всебічного, повного та об`єктивного встановлення всіх обставин справи в їх сукупності, суд вважає за доцільне розгляд справи відкласти.

На підставі викладеного, керуючись ст. 13, 42, 50, 234, 235, 250, 252 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд,-

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання представника відповідача про зупинення провадження у справі від 01.12.2023 відмовити.

У задоволенні клопотання відповідача від 01.12.2023 про розгляд справи за правилами загального позовного провадження відмовити.

Клопотання відповідача про залучення до участі у справі Жашківської міської ради як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, задовольнити.

Залучити Жашківську міську раду (ідентифікаційний код 36000377, адреса місцезнаходження: 19201, Черкаська область, Уманський район, м. Жашків, вул. Захисників України, 17) до участі у справі як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача.

Судове засідання відкласти на 10 годин 00 хвилин 19 березня 2024 року.

Засідання провести в приміщенні Господарського суду Черкаської області м. Черкаси, бул. Шевченка, 307, зал судових засідань 219, тел. канцелярії 31-21-49.

Запропонувати третій особі надати суду письмові пояснення з приводу заявленого позову у відповідності з вимогами статей 168, 179 Господарського процесуального кодексу України.

Викликати у підготовче засідання представників учасників справи, яким мати при собі документи, які підтверджують їх повноваження на представництво сторін та особу (довіреність, паспорт).

Роз`яснити сторонам про їх обов`язок повідомляти суд про причини неявки у підготовче засідання і, що у разі їх неявки наступають наслідки передбачені статтями 183, 202 Господарського процесуального кодексу України.

Повідомити учасникам справи веб-адресу сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою вони можуть отримати інформацію по справі, що розглядається, - сourt.gov.ua/fair/.

Ухвала набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 235 Господарського процесуального кодексу України, і не може бути оскаржена окремо від рішення суду.

Повний текст ухвали складено та підписано 15.02.2024

Суддя О.В. Чевгуз