УХВАЛА

м. Київ

15.02.2024Справа № 910/6705/23

За позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "МІСТІНДУСТРІЯ"

до Акціонерного товариства "УКРТРАНСГАЗ"

про стягнення 4 314 103,60 грн.

Суддя Літвінова М.Є.

Без повідомлення (виклику) сторін.

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "МІСТІНДУСТРІЯ" (далі-позивач) звернулось до Господарського суду міста Києва із позовом до Акціонерного товариства "УКРТРАНСГАЗ" (далі-відповідач) про стягнення 4 314 103,60 грн збитків, завданих неналежним виконанням умов Договору № від 29.12.2022.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 22.05.2023 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання призначено на 26.06.2023. Зобов`язано відповідачів у строк протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження подати до суду відзив на позов.

06.06.2023 через відділ діловодства суду від відповідача надійшов відзив.

15.06.2023 через відділ діловодства суду від позивача надійшла відповідь на відзив.

23.06.2023 через відділ діловодства суду від відповідача надійшли заперечення на відповідь на відзив.

26.06.2023 через відділ діловодства суду від позивача надійшло клопотання про поновлення строку на подання доказів.

Представник позивача у підготовчому засіданні 26.06.2023 просив суд відкласти підготовче засідання.

Представник відповідача у підготовчому засіданні 26.06.2023 просив суд відкласти підготовче засідання.

Судом 26.06.2023 у підготовчому засіданні без виходу до нарадчої кімнати постановлено протокольну ухвалу про задоволення усних клопотань позивача та відповідача. Відкладено підготовче засідання до 17.07.2023.

13.07.2023 через відділ діловодства суду від позивача надійшло клопотання про долучення документів.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 17.07.2023 закрито підготовче провадження та призначення справи до судового розгляду по суті на 16.08.2023.

Судом 16.08.2023 у судовому засіданні без виходу до нарадчої кімнати постановлено протокольну ухвалу про оголошення перерви у судовому засіданні до 11.09.2023.

11.09.2023 через електронну пошту суду від представника відповідача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Представник позивача 11.09.2023 у судовому засіданні заперечував проти відкладення розгляду справи.

Судом 11.09.2023 у судовому засіданні без виходу до нарадчої кімнати постановлено протокольну ухвалу про задоволення клопотання представника відповідача. Судом оголошено перерву у судовому засіданні до 18.09.2023.

18.09.2023 через електронну пошту суду від представника відповідача надійшли письмові пояснення по справі.

18.09.2023 через відділ діловодства суду від представника позивача надійшли письмові пояснення по справі.

18.09.2023 через електронну пошту суду від представника відповідача надійшла заява про зупинення провадження у справі.

Представник позивача 18.09.2023 у судовому засіданні заперечував проти заяви про зупинення провадження у справі.

Представник відповідача 18.09.2023 у судовому засіданні підтримував заяву про зупинення провадження у справі.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 18.09.2023 суд повернувся на стадію підготовчого провадження та зупинено провадження у справі № 910/6705/23 до набрання законної сили судового рішення в справі № 910/5880/23.

26.09.2023 через відділ діловодства суду від представника позивача адвоката Леськова В.П. надійшли зауваження з приводу неправильності та неповноти протоколу і технічного запису судового засідання Господарського суду міста Києва від 18.09.2023 у справі №910/6705/23.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 02.10.2023 поновлено провадження у справі, поновлено представнику позивача строку для подачі письмових зауваження з приводу неправильності та неповноти протоколу і технічного запису судового засідання Господарського суду міста Києва від 18.09.2023 у справі, відхилено зауваження представника позивача адвоката Леськова В.П. з приводу неправильності та неповноти протоколу і технічного запису судового засідання Господарського суду міста Києва від 18.09.2023 у справі, відмовлено у задоволенні заяви представника позивача адвоката Леськова В.П. про виправлення описки в повному тексті ухвали від 18.09.2023 у справі, зупинено провадження у справі.

Постановою Північного апеляційного господарського суду від 10.01.2024 скасовано ухвалу Господарського суду міста Києва від 18.09.2023 та передано до суду для продовження розгляду справи. Стягнуто з Акціонерного товариства "УКРТРАНСГАЗ" (01021, місто Київ, КЛОВСЬКИЙ УЗВІЗ, будинок 9/1, ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "МІСТІНДУСТРІЯ" (03045, місто Київ, пров. Віто-Литовський, будинок 14, ) 21 600 (двадцять одна тисяча шістсот) грн 00 коп. витрат на професійну правничу допомогу у суді апеляційної інстанції.

24.01.2024 через систему «Електронний суд» від представника позивача надійшло клопотання про поновлення провадження у справі.

26.01.2024 через відділ діловодства суду від представника позивача надійшло клопотання про поновлення провадження у справі.

01.02.2024 матеріали справи передано на сектор судді.

Крім того, з 07.02.2024 по 14.02.2024 суддя Літвінова М.Є. перебувала на лікарняному.

Частиною 1 статті 2 Господарського процесуального кодексу України визначено завдання господарського судочинства, яким є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Згідно ч. 1 ст. 3 Господарського процесуального кодексу України, судочинство в господарських судах здійснюється відповідно до Конституції України, цього Кодексу, Закону України "Про міжнародне приватне право", Закону України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом", а також міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

За приписами ст. 9 Конституції України, статті 19 Закону України "Про міжнародні договори України" і статті 4 Господарського процесуального кодексу України, господарські суди у процесі здійснення правосуддя мають за відповідними правилами керуватися нормами зазначених документів, ратифікованих законами України.

Водночас ст.17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" встановлено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожен має право на справедливий розгляд його справи.

Право на справедливий судовий розгляд, що гарантується Статтею 6, має здійснюватися відповідно до норм закону, що передбачають наявність у сторін судового розгляду ефективного судового захисту з метою захисту їх цивільних прав (Рішення Європейського суду з прав людини у справі Белеш та інші проти Чеської Республіки).

Суд завжди займав визначне місце, забезпечуючи право на справедливий суд (Рішення Європейського суду з прав людини у справах Ейрі проти Ірландії та Станєв проти Болгарії. Ця гарантія є "одним з основних принципів будь-якого демократичного суспільства, відповідно до Конвенції" (Рішення Європейського суду з прав людини у справі Претто та інші проти Італії).

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Клінік дез Акація та інші проти Франції" вказано, що сторонам повинна бути надана можливість повідомити будь-які докази, необхідні для успіху скарги.

У ст.11 Міжнародного пакту про політичні та громадянські права, який ратифіковано Указом №2148-08 від 19.10.1973р. Президії Верховної Ради Української РСР, кожен має право при визначенні його прав і обов`язків у будь-якому цивільному процесі на справедливий і публічний розгляд справи компетентним, незалежним і безстороннім судом, створеним на підставі закону.

Значення принципів справедливості та добросовісності поширюється не тільки на сферу виконання зобов`язань, а і на сферу користування правами, тобто, такі засади здійснення судочинства виступають своєрідною межею між припустимим використанням права (як формою правомірного поводження) та зловживанням правами (як формою недозволеного використання прав).

Також, в Рекомендаціях R (84) 5 Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам стосовно принципів цивільного судочинства, що направлені на удосконалення судової системи, наголошується на тому, що суд повинен, принаймні в ході попереднього засідання, а якщо можливо, і протягом всього розгляду, відігравати активну роль у забезпеченні швидкого судового розгляду, поважаючи при цьому права сторін, в тому числі і їх право на неупередженість. Зокрема, він повинен володіти повноваженнями "proprio motu", щоб вимагати від сторін пред`явлення таких роз`яснень, які можуть бути необхідними; вимагати від сторін особистої явки, піднімати питання права; вимагати показань свідків, принаймні в тих випадках, коли мова йде не тільки про інтереси сторін, що беруть участь у справі, тощо. Такі повноваження повинні здійснюватися в межах предмета розгляду.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожній фізичній або юридичній особі гарантується право на розгляд судом упродовж розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, в якій вона є стороною.

Європейський суд з прав людини щодо критеріїв оцінки розумності строку розгляду справи визначився, що строк розгляду має формувати суд, який розглядає справу. Саме суддя має визначати тривалість вирішення спору, спираючись на здійснену ним оцінку розумності строку розгляду в кожній конкретній справі, враховуючи її складність, поведінку учасників процесу, можливість надання доказів тощо.

Поняття розумного строку не має чіткого визначення, проте розумним слід уважати строк, який необхідний для вирішення справи відповідно до вимог матеріального та процесуального законів.

При цьому, Європейський суд з прав людини зазначає, що розумність тривалості провадження повинна визначатися з огляду на обставини справи та з урахуванням таких критеріїв: складність справи, поведінка заявника та відповідних органів влади, а також ступінь важливості предмета спору для заявника (рішення Європейського Суду з прав людини у справах Савенкова проти України від 02.05.2013, Папазова та інші проти України від 15.03.2012).

Європейський суд щодо тлумачення положення "розумний строк" в рішенні у справі "Броуган (Brogan) та інші проти Сполученого Королівства" роз`яснив, що строк, який можна визначити розумним, не може бути однаковим для всіх справ, і було б неприродно встановлювати один строк в конкретному цифровому виразі для усіх випадків. Таким чином, у кожній справі виникає проблема оцінки розумності строку, яка залежить від певних обставин.

Враховуючи принцип незмінності складу суду, з огляду на положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, з метою дотримання розумного строку, суд дійшов висновку про наявність підстав для продовження розгляду справи на стадії розгляду справи по суті.

Щодо клопотань представника позивача про поновлення провадження у справі, суд дійшов до висновку про відмову у задоволенні даного клопотання як процесуально безпідставного, оскільки поновити можна лише те провадження, яке є зупиненим.

Керуючись статтями 120, 234, 235,375 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Призначити судове засідання на 28.02.24 о 11:00 год. Засідання відбудеться у приміщенні Господарського суду міста Києва за адресою: м. Київ, вул. Богдана Хмельницького, 44-в, корпус Б, зал судових засідань № 2.

2. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею відповідно до ч. 1 ст. 235 ГПК України та оскарженню окремо від рішення суду не підлягає відповідно до ст. 255 ГПК України.

СуддяМ.Є. Літвінова