ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без розгляду

20.02.2024м. ДніпроСправа № 904/3847/23

за позовом Акціонерного товариства "АКЦЕНТ-БАНК", м. Дніпро

до Фізичної особи-підприємця Шані Олександра Сергійовича, м. Дніпро

про стягнення заборгованості за кредитним договором №20.07. від 13.05.2021 у загальному розмірі 138 086,64 грн.

Суддя Бєлік В.Г.

Секретар судового засідання Голігорова Т. І.

Представники:

від позивача: не з`явився;

від відповідача: Сідельківська Г.М., адвокат.

ВСТАНОВИВ:

Акціонерне товариство "АКЦЕНТ-БАНК" (далі - Позивач) звернулося до Господарського суду Дніпропетровської області з позовною заявою, у якій просить стягнути з Фізичної особи-підприємця Шані Олександра Сергійовича (далі - Відповідач) заборгованість за кредитним договором №20.07. від 13.05.2021 у загальному розмірі 138 086,64 грн., з яких: заборгованість за наданим кредитом (тілом кредиту) у розмірі 104 874,66 грн., заборгованість за процентами у розмірі 19 578,75 грн., заборгованість за винагородою у розмірі 6 133,23 грн., пеня у розмірі 0,00 грн., штраф (фіксована складова) у розмірі 1 000,00 грн., штраф (змінна складова) у розмірі 6 500,00 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням відповідачем умов кредитного договору №20.07. від 13.05.2021 в частині повного та своєчасного повернення наданого кредиту. Так, відповідно до договору відповідачу було надано строковий кредит із відповідним графіком погашення, проте відповідач за умовами договору свої зобов`язання належним чином не виконав, внаслідок чого у нього утворилась заборгованість перед позивачем в загальній сумі 138 086,64 грн.

Також позивач просить суд стягнути з відповідача на свою користь витрати по сплаті судового збору в сумі 2 684,00 грн.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 17.07.2023 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи за наявними у справі матеріалами.

08.08.2023 від позивача до суду надійшла заява, в які надає читабельний розрахунок заборгованості та докази направлення даної заяви боржнику.

15.08.2023 від відповідача до суду надійшов відзив на позовну заяву, в якому позовні вимоги не визнає, мотивуючи тим, що Позивачем розмір заборгованості за процентами розрахований з перевищенням строку, безпідставно заявлено вимогу про стягнення заборгованості за винагородою у розмірі 6133,23 грн, у рахунок заборгованості за винагородою (комісією) враховувалися платежі, які надходили від Відповідача і які необхідно спрямувати в рахунок погашення заборгованості за тілом кредиту, без підставно заявлено вимогу про стягнення штрафу (фіксована складова) у розмірі 1000,00грн та штрафу (змінна складова) у розмірі 6500,00 грн., у зв`язку з чим відповідач не може визначитись, які саме позовні вимоги підлягають задоволенню.

15.08.2023 від відповідача до суду надійшло клопотання, в якому просить витребувати у Акціонерного товариства АКЦЕНТ-БАНК:

1) розгорнутий розрахунок заборгованості за кредитним договором №20.07. від 13.05.2021 р., із зазначенням початкової та кінцевої дати нарахування заборгованості; бази нарахування; суми заборгованості та відсоткової ставки, що підлягає сплаті у конкретній період, та залишилась не сплаченою, або сплачена - із зазначенням суми і дати платежу, а також на рахунок якої саме заборгованості була спрямована сплачена сума;

2) документи первинного бухгалтерського обліку (виписка з відповідних рахунків другого класу Плану рахунків бухгалтерського обліку банків України), які підтверджують заявлену до стягнення суму заборгованості за кредитом та відсотками;

3) відкласти розгляд справи до отримання вищевказаних документів.

05.09.2023 від позивача до суду надійшла відповідь на відзив, в якій зазначив, що даний відзив не підлягає взяттю до уваги, а позовні вимоги підлягають задоволенню.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 22.09.2023 здійснено перехід від спрощеного позовного провадження до розгляду справи № 904/3847/23 за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання на 17.10.2023 о 10:40 год., та запропоновано позивачу надати:

- розгорнутий розрахунок заборгованості за кредитним договором №20.07. від 13.05.2021 р., із зазначенням початкової та кінцевої дати нарахування заборгованості; бази нарахування; суми заборгованості та відсоткової ставки, що підлягає сплаті у конкретній період, та залишилась не сплаченою, або сплачена - із зазначенням суми і дати платежу, а також на рахунок якої саме заборгованості була спрямована сплачена сума;

- документи первинного бухгалтерського обліку (виписка з відповідних рахунків другого класу Плану рахунків бухгалтерського обліку банків України), які підтверджують заявлену до стягнення суму заборгованості за кредитом та відсотками.

В судове засідання 17.10.2023 представник позивача не з`явився, значені в ухвалі суду від 22.09.2023 не надав. Повідомлений про час та місце проведення судового засідання належним чином. Ухала суду отримана позивачем 28.09.2023, що підтверджено наявним у справі повідомленням про вручення поштового відправлення.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 17.10.2023 позовну заяву Акціонерного товариства "АКЦЕНТ-БАНК" до Фізичної особи-підприємця Шані Олександра Сергійовича про стягнення заборгованості за кредитним договором №20.07. від 13.05.2021 у загальному розмірі 138 086,64 грн залишено без розгляду на підставі ч. 4 ст. 202 та п. 4 ч.1 ст. 226 ГПК України.

Не погоджуючись з ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 17.10.2023, позивач звернувся до Центрального апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просив скасувати ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 17.10.2023 у справі №904/3847/23 та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постановою Центрального апеляційного господарського суду від 10.01.2024 апеляційну скаргу позивача на ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 17.10.2023 у справі №904/3847/23 задоволено, ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 17.10.2023 у справі № 904/3747/23 скасовано, справу № 904/3847/23 направлено для продовження розгляду до Господарського суду Дніпропетровської області.

19.01.2024 матеріали справи № 904/3847/23 повернулись до Господарського суду Дніпропетровської області та передані судді Бєлік В.Г., що відображено в протоколі передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 19.01.2024.

Відтак, з огляду на те, що ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 17.10.2023 у справі № 904/3747/23, якою позов Акціонерного товариства АКЦЕНТ-БАНК залишено без розгляду, скасовано, справа №904/3847/23 підлягає прийняттю судом до свого провадження для подальшого розгляду.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 22.01.2024 прийнято справу №904/3847/23 до свого провадження для подальшого розгляду та призначено підготовче судове засідання на 20.02.2024 о 10:20 год, та визнано явку учасників процесу у підготовче засідання є обов`язковою.

В судове засідання 20.02.2024 представник позивача не з`явився, повідомлений про час та місце проведення судового засідання належним чином.

Ухвалу суду від 22.01.2024 в електронному вигляді доставлено до електронного кабінету позивача 24.01.2024 о 02:38 год, що підтверджується довідкою про доставку електронного листа.

Пунктом 2 ч.6 ст.242 ГПК України встановлено, що днем вручення судового рішення є день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення до електронного кабінету особи.

Отже, судом були вчинені всі передбачені законом заходи для належного повідомлення позивача про розгляд справи.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов у даній справі підлягає залишенню без розгляду з наступних підстав.

Відповідно до статті 13 ГПК України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Згідно зі статтею 14 ГПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Відповідно до частини першої статті 41 ГПК України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони та треті особи.

Учасники справи мають право, зокрема подавати докази; брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом; брати участь у дослідженні доказів; ставити питання іншим учасникам справи, а також свідкам, експертам, спеціалістам; подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб (п. 2, 3 ч. 1 ст. 42 ГПК України).

Учасники справи зобов`язані: виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою; подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази; надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні; виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом (ч. 2 ст. 42 ГПК України).

Відповідно до частини 1 статті 45 ГПК України сторонами в судовому процесі - позивачами і відповідачами - можуть бути особи, зазначені у статті 4 цього Кодексу.

Частинами 1, 2 статті 46 ГПК України визначено, що сторони користуються рівними процесуальними правами. Крім прав та обов`язків, визначених у статті 42 цього Кодексу. Сторони (позивачі та відповідачі) також мають ще коло прав і обов`язків, передбачених статтею 46 ГПК України.

Одним із прав, які надаються учасникам справи, є право брати участь в судовому засіданні, якщо інше не визначено законом (п. 2 ч. 1 ст. 42 ГПК України). Однак, це право не є абсолютним, оскільки учасники зобов`язані з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою (п. 3 ч. 2 ст. 42 ГПК України).

За приписами частин 1-3 статті 43 Господарського процесуального кодексу України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою. Суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою. Виклики і повідомлення здійснюються шляхом вручення ухвали в порядку, передбаченому цим Кодексом для вручення судових рішень (ч. 1-3 ст. 120 ГПК України).

За змістом частини третьої статті 196 Господарського процесуального кодексу України учасник справи може відмовитися від свого права брати участь в судовому засіданні, заявивши клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Отже, учасник справи має право:

а) брати участь в судових засіданнях (особисто або через представника);

б) не брати участі в судових засіданнях, подавши клопотання про розгляд справи за його відсутності, крім випадків, коли суд визнав явку учасника обов`язковою.

Аналіз зазначених норм процесуального права свідчить про те, що учасник справи не може відмовитися від свого права на участь в судових засіданнях за принципом мовчання, його волевиявлення щодо цього має бути формалізовано.

Частина 1 статті 202 ГПК передбачає, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: 1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про направлення йому ухвали з повідомленням про дату, час і місце судового засідання; 2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними; 3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи; 4) необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження (ч.2 ст.202 ГПК України).

Якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі: 1) неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки; 2) повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника) незалежно від причин неявки; 3) неявки представника в судове засідання, якщо в судове засідання з`явилася особа, яку він представляє, або інший її представник; 4) неявки в судове засідання учасника справи, якщо з`явився його представник, крім випадків, коли суд визнав явку учасника справи обов`язковою (ч.3 ст.202 ГПК України).

У разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору (ч.4 ст.202 ГПК).

Пунктом 4 частини першої статті 226 ГПК України передбачено, що суд залишає позов без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, або позивач (його представник) не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору

Системний аналіз змісту частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 ГПК України свідчить про те, що процесуальним наслідком неявки позивача в судове засідання є залишення позову без розгляду.

Залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду господарським судом справи без прийняття рішення суду по суті спору у зв`язку з виявленням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому, наслідком якої є можливість повторного звернення до суду з тотожним позовом.

Правове значення для прийняття судом рішення про залишення позову без розгляду з підстави нез`явлення позивача у судове засідання, передбаченої цими нормами процесуального права, має одночасна наявність таких обставин, так звані умови для залишення позову без розгляду у випадку неявки позивача в судове засідання:

1) належне повідомлення судом позивача про час і місце судового засідання;

2) неявка позивача в судове засідання або неповідомлення позивачем суду причин його неявки в судове засідання;

3) неподання позивачем суду заяви про розгляд справи за його відсутності.

При цьому зміст частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 ГПК України свідчить про те, що передбачена цими нормами процесуального права така процесуальна дія суду як залишення позову без розгляду з підстави нез`явлення позивача у судове засідання та неповідомлення про причини своєї неявки не залежить від того, чи була визнана судом явка позивача в судове засідання обов`язковою.

У разі відсутності у позивача наміру брати участь у судовому засіданні, статті 202, 226 ГПК передбачають подання позивачем заяви про розгляд справи за його відсутності. Тобто право позивача як особи, яка подала позов та зацікавлена в його розгляді, не бути присутнім у судовому засіданні кореспондується з його обов`язком подати до суду відповідну заяву про розгляд справи за його відсутності (такий правовий висновок викладений у постановах об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 05.06.2020 у справі №910/16978/19 та від 16.10.2020 у справі №910/8816/19, Верховного Суду від 25.11.2020 у справі №910/15226/19, від 09.11.2022 у справі №925/1376/21).

Проаналізувавши положення частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 ГПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду зазначив про те, що у цих нормах законодавець не застосував слова "може", "має право", "за власної ініціативи" та інші подібні у своєму значенні слова. Зазначені норми процесуального права не передбачають можливості інших варіантів дій суду, окрім залишення позовної заяви без розгляду. Формулювання "суд залишає позов без розгляду", що міститься у частині четвертій статті 202 ГПК України, та формулювання "суд залишає позов без розгляду", що міститься у пункті 4 частини першої статті 226 ГПК України, виражає імперативну вказівку суду (судді) щодо заборони продовження розгляду справи, щодо завершення судового провадження без винесення рішення. З огляду на викладене Верховний Суд зазначає про те, що повноваження суду залишити позов без розгляду, передбачені цими нормами процесуального права, відносяться до імперативних.

Зазначений правовий висновок викладений у постанові Об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 18.11.2022 у справі №905/458/21, якою обґрунтована підстава касаційного оскарження.

Відповідно до ч.4 ст.236 ГПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Залишення позову без розгляду у зв`язку з неявкою позивача, який був належним чином повідомлений про дату, час та місце судового засідання у справі, проте не повідомив суд про причини своєї неявки та не надав суду заяву про розгляд справи за його відсутності, є негативним правовим наслідком для позивача.

Обставини справи свідчать про відсутність у позивача наміру брати участь у її розгляді.

Суд звертає особливу увагу на те, що позивач не забезпечило явку свого повноваженого представника у жодне з призначених засідань у цій справі, у тому числі на виклик суду.

Додане до позовної заяви клопотання про розгляд справи у спрощеному провадженні за відсутності позивача (а.с. 33), не містить згоди на розгляд справи без участі представника в разі розгляду справи за правилами загального позовного провадження.

Станом на 20.02.2024 від позивача не надходило будь-яких клопотань та заяв про розгляд справи за його відсутності, що вочевидь унеможливлює подальший всебічний, повний та об`єктивний розгляд справи.

У даному випадку, як зазначено вище, позивач у справі був належним чином повідомлений про дату, час та місце судових засідань, однак у призначені судові засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, на час проведення судового засідання повітряна тривога не оголошувалась.

Згідно з ч.1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод від 04.11.1950 кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 року у справі "Юніон Аліментаріа проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Також, Європейський суд у своїх рішеннях наголошує на тому, що позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення Європейського суду прав людини у справі "Каракуця проти України").

У той же час за змістом частини 4 статті 226 Господарського процесуального кодексу України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення обставин, що були підставою для залишення позову без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

На підставі викладеного, керуючись п.1 ч.2 ст.185, ч. 4 ст. 202, п.4 ч.1 ст.226, 232-235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Акціонерного товариства "АКЦЕНТ-БАНК", до Фізичної особи-підприємця Шані Олександра Сергійовича про стягнення заборгованості за кредитним договором №20.07. від 13.05.2021 у загальному розмірі 138 086,64 грн - залишити без розгляду.

Дана ухвала набирає законної сили з моменту її прийняття (20.02.2024) та може бути оскаржена в порядку та строки, передбачені статтями 256, 257 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст ухвали складено та підписано - 22.02.2024.

Суддя В.Г. Бєлік