ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

22.02.2024 м. ДніпроСправа № 904/362/24

За позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ДНІПРОВСЬКІ ЕНЕРГЕТИЧНІ ПОСЛУГИ"

до Фізичної особи-підприємця Прядка Юрія Юрійовича

про стягнення боргу за спожиту електроенергію

Суддя Юзіков С.Г.

Без участі представників сторін

СУТЬ СПОРУ:

Позивач просить стягнути з Відповідача 72 151,84 грн. з яких: 71 998,40 грн. - борг за спожиту електроенергію, 153,44 грн. - 3 % річних, 2 422,40 грн. - судового збору.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 05.02.2024 справу №904/362/24 призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без виклику (повідомлення) учасників за наявними в матеріалах справи документами. Судом зобов`язано: Відповідача, протягом 15 днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі, надати відзив на позовну заява; Позивача, протягом 5 днів з дня одержання відзиву, надати відповідь на відзив.

20.02.2024 від Відповідача надійшло заперечення проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін, мотивоване тим, що сам по собі ціновий критерій вже є таким, що не може безумовно вважатися таким, що сам по собі свідчить про малозначність справи з урахуванням пропозиції суду подати заперечення проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження. Відповідач просить суд взяти до уваги, що він, не зважаючи на статус ФОП, не перестає від цього бути фізичною особою для якого прожитковий мінімум має суттєве значення. Ціна позову для визначення того, за правилами якого загального чи спрощеного позовного провадження буде розглядатися, має перебувати у залежності від того, хто є стороною за позовом та чи не буде це перешкодою для перегляду справи Верховним Судом з огляду на предмет та підстави позову, правове регулювання спірних відносин. Для правильного вирішення справи, з`ясування того що собою уявляє об`єкт енергоспоживання, його правовий статус, хто є споживачами електроенергії чи залежать вони від відповідача для визначення його винним в порушенні господарського зобов`язання. У спірних правовідносинах слід застосовувати постанову КМУ №261 від 11.03.2022 "Про затвердження Порядку та умов надання компенсації центральним органам виконавчої влади та місцевим бюджетам на оплату комунальних послуг, що надаються під час розміщення в умовах воєнного стану тимчасово переміщених осіб". В даному випадку Відповідач є суб`єктом вказаної постанови, якою встановлений особливий порядок отримання Позивачем компенсації за спожиті комунальні послуги під час розміщення внутрішньо переміщених осіб у будівлях (приміщеннях) об`єктів державної, комунальної та приватної власності у період воєнного стану. Виділення коштів із резервного фонду державного бюджету для надання компенсації здійснюється на безповоротній основі відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 29.03.2002 №415 "Про затвердження Порядку використання коштів резервного фонду бюджету". Відповідач повідомив, що факт використання приміщення (об`єкта енергоспоживання) для розміщення внутрішньо переміщених осіб підтверджується довідкою Управління праці та соціального захисту населення Синельниківської міської ради від 14.11.2023 №953/4-07, від 15.11.2023 №955/4-07 та іншими доказами, які будуть подані разом з відзивом на позов. Відповідач стверджує, що не отримав компенсацій від держави, у зв`язку з чим виникла заборгованість.

Відповідач вважає за необхідне залучити до участі у справі, в якості Третьої особи без самостійних вимог щодо предмету спору на стороні Відповідача - Дніпропетровську обласну державну адміністрацію, мотивуючи тим, що остання є особою відповідальною за виплати компенсацій у відповідності до постанови КМУ №261 від 11.03.2022. Рішення суду вплине на її права та обов`язки, оскільки суд повинен встановити факт та причини затримки виплат компенсації, ступінь вини Відповідача та Дніпропетровської обласної державної адміністрації в утворенні простроченої заборгованості.

З посиланням на наведені обставини, Відповідач наполягає, що справа не є незначної складності та має суттєве значення для сторін.

Також 20.02.2024 від Відповідача надійшов відзив на позовну заяву.

Відповідно до ч.1, 2 ст. 247 ГПК України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються малозначні справи. У порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції господарського суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні. (ч.3 ст. 12 ГПК України).

Згідно з ч. 5 ст. 12 ГПК України малозначними справами є: 1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У даній справі ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Надані Сторонами докази суд може оцінити за наявними матеріалами справи, у тому числі, з урахуванням відзиву Відповідача на позов.

Рішенням Конституційного Суду України від 22.11.2023 №10-р(ІІ)/2023 (щодо гарантування права на судовий захист у малозначних спорах) визнано таким, що відповідає Конституції України (є конституційним), п. 2 ч. 3 ст. 389 ЦПК України (щодо процесуальних фільтрів касаційної інстанції) та визнано такими, що не відповідають Конституції України (є неконституційними) п. 1, 5 ч. 6 ст. 19 ЦПК України (щодо ціни позову для визначення малозначних справ у цивільному процесі). Пункти 1, 5 ч. 6 ст. 19 ЦПК України, які визнані неконституційними, утрачають чинність через шість місяців із дня ухвалення Конституційним Судом України цього Рішення.

Зазначене Рішення Конституційного Суду України не стосується положень глави 10 розділу ІІІ ГПК України.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 161 ГПК України при розгляді справи судом в порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву.

Згідно з ч. 1-3 ст. 80 ГПК України, учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви. Відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи.

Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у господарських справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом (ч.1 ст. 14 ГПК України).

Згідно з ч. 3 ст. 13 ГПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Відповідно до ч. 4 ст. 250 ГПК України якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача постановляє ухвалу про: 1) залишення заяви відповідача без задоволення; 2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

Відтак, сторони мають право (і суд надає їм таку можливість) реалізувати всі свої процесуальні права та добросовісно виконати свої обов`язки, передбачені законом з метою повного, всебічного та об`єктивного розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження.

Розглянувши заперечення Відповідача щодо розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, судом встановлено, що Відповідачем не наведено достатніх підстав для переходу від спрощеного позовного провадження до загального позовного провадження, обставини та доводи викладені в позовній заяві, відзиві на позов, можуть бути розглянуті судом в рамках спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

З урахуванням викладеного, заперечення Відповідача щодо розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, суд вважає передчасними та необґрунтованими і тому такими, що не підлягають задоволенню.

Відповідач просить залучити до участі у справі в якості Третьої особи без самостійних вимог на предмет спору на боці Відповідача Дніпропетровську обласну державну адміністрацію.

Відповідач стверджує, що рішення суду вплине на права та обов`язки Дніпропетровської обласної державної адміністрації, оскільки суд повинен встановити факт та причини затримки виплат компенсації, ступінь вини Відповідача та Дніпропетровської обласної державної адміністрації в утворенні простроченої заборгованості.

Згідно з ч. 1-2 ст. 50 ГПК України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї із сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи.

Якщо суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до розгляду встановить, що рішення господарського суду може вплинути на права та обов`язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі у справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору.

На даний час Відповідач не подав обґрунтованих доводів для залучення до участі у справі в якості Третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні Відповідача - Дніпропетровську обласну державну адміністрацію.

З урахуванням викладеного, суд вважає, що клопотання Відповідача про залучення до участі у справі Третьої особи на даній стадії розгляду справи не підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 12, 50, 169, 170, 232, 233, 234, 247, 250 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

Клопотання Фізичної особи-підприємця Прядка Юрія Юрійовича про розгляд справи за правилами загального позовного провадження залишити без задоволення.

У задоволенні клопотання Фізичної особи-підприємця Прядка Юрія Юрійовича про залучення до участі у справі Третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні Відповідача - Дніпропетровську обласну державну адміністрацію - відмовити.

Продовжити розгляд справи в порядку письмового провадження без виклику (повідомлення) учасників за наявними в матеріалах справи матеріалами.

Ухвала набирає законної сили з моменту її постановлення - 22.02.2024 та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя С.Г. Юзіков