УХВАЛА

м. Київ

15.02.2024Справа № 910/15235/23

За заявою Приватної компанії з обмеженою відповідальністю "JKX Ukraїne B.V."

про забезпечення позову

у справі № 910/15235/23

За позовом Приватної компанії з обмеженою відповідальністю "JKX Ukraїne B.V."

до Публічного акціонерного товариства "Укрнафта"

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача Приватне акціонерне товариство "Видобувна компанія "Укрнафтобуріння"

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів

про визнання незаконними та скасування рішення та повідомлення, державну реєстрацію,

Суддя Ломака В.С.

Без виклику (повідомлення) представників учасників справи.

ВСТАНОВИВ:

Приватна компанія з обмеженою відповідальністю "JKX Ukraїne B.V." (далі - позивач) звернулася до господарського суду міста Києва з позовом до Публічного акціонерного товариства "Укрнафта" (далі - відповідач) про:

- визнання незаконним та скасування рішення "Про визнання нечинними рішень акціонерів Приватного акціонерного товариства "Видобувна компанія "Укрнафтобуріння" та заміну членів Наглядової ради Приватного акціонерного товариства "Видобувна компанія "Укрнафтобуріння" від 07.07.2023 року, оформлене наказом директора відповідача Корецького С.Ф. від 07.07.2023 року № 355;

- визнання незаконним та скасування повідомлення відповідача про заміну членів Наглядової ради - представників акціонерів від 07.07.2023 року № 01/01-02/01-3981.

В обґрунтування пред`явлених вимог позивач посилався на те, що вищевказані рішення та повідомлення відповідача порушують права позивача, як акціонера Приватного акціонерного товариства "Видобувна компанія "Укрнафтобуріння".

Ухвалою від 02.10.2023 року господарський суд міста Києва відкрив провадження у справі № 910/15235/23, вирішив здійснювати її розгляд за правилами загального позовного провадження та призначив підготовче засідання на 01.11.2023 року. Крім того, цією ухвалою до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача, суд залучив Приватне акціонерне товариство "Видобувна компанія "Укрнафтобуріння", а також Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів - у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача.

30.10.2023 року через відділ діловодства господарського суду міста Києва надійшов відзив відповідача від 24.10.2023 року на позовну заяву, в якому останній заперечив проти задоволення вимог позивача з огляду на те, що Публічне акціонерне товариство "Укрнафта", як управитель активами, переданими йому АРМА за договором (59243 з 59250 акцій Приватного акціонерного товариства "Видобувна компанія "Укрнафтобуріння", що належить позивачу та компаніям DERIPON COMMERCIAL LTD, ARIANA BUSINESS LIMITED і АРЕС СИСТЕМС ЛТД), здійснює управління цими активами від свого імені, без довіреності, не набуває права власності на ці активи і здійснює права та виконує обов`язки, які не лише прямо передбачені Законом про АРМА та Цивільним кодексом України, але й ті, що визначені у договорі управління активами (майном) від 13.06.2023 року № 130623/1. Крім того, у позовній заяві Приватною компанією з обмеженою відповідальністю "JKX Ukraїne B.V." не наведено жодних пояснень щодо того, яким саме чином фактичні наслідки прийняття директором Публічного акціонерного товариства "Укрнафта" оскаржуваного рішення та надіслання ним оспорюваного повідомлення до Приватного акціонерного товариства "Видобувна компанія "Укрнафтобуріння" (що призвело до конкретної зміни складу членів Наглядової ради цього акціонерного товариства) порушують права чи законні інтереси позивача.

30.10.2023 року через відділ діловодства господарського суду міста Києва надійшли письмові пояснення Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів від 24.10.2023 року № 10192/7.2.13-33-23/7, в яких останнє вказало про відсутність, на його думку, правових підстав для задоволення позову з огляду на те, що управитель активів - ПАТ "Укрнафта", отримавши від АРМА право на цінні папери та права за цінними паперами у визначеному законом порядку, не вийшов за межі своїх повноважень під час прийняття рішення про визнання нечинними рішень акціонерів Приватного акціонерного товариства "Видобувна компанія "Укрнафтобуріння" та заміну членів Наглядової ради цієї юридичної особи. Крім того, договір про управління активами (майном) від 13.06.2023 року № 130623/1 є чинним та обов`язковим до виконання його сторонами.

У підготовчому засіданні 01.11.2023 року суд без виходу до нарадчої кімнати постановив протокольну ухвалу, якою встановив позивачу строк на подання відповіді на відзив на позовну заяву до 10.11.2023 року, встановив відповідачу строк на подання заперечень до 24.11.2023 року, а також відклав підготовче засідання на 29.11.2023 року.

03.11.2023 року через відділ діловодства господарського суду міста Києва надійшли письмові пояснення Приватного акціонерного товариства "Видобувна компанія "Укрнафтобуріння" від 30.10.2023 року, в яких останнє вказало про відсутність, на його думку, правових підстав для задоволення вимог позивача.

13.11.2023 року через систему "Електронний суд" надійшла відповідь позивача на відзив на позовну заяву (документ сформований в системі "Електронний суд" 10.11.2023 року), в якій Приватна компанія з обмеженою відповідальністю "JKX Ukraїne B.V." зазначила, що зважаючи на відсутність у Публічного акціонерного товариства "Укрнафта" прав та обов`язків акціонера Приватного акціонерного товариства "Видобувна компанія "Укрнафтобуріння", будь-які дії відповідача (у тому числі його директора чи інших органів управління) від імені акціонера - позивача по зміні членів Наглядової ради вищенаведеної третьої особи, обраних як представників акціонера, є незаконними.

22.11.2023 року через відділ діловодства господарського суду міста Києва надійшли заперечення відповідача від 20.11.2023 року, в яких останній навів додаткові аргументи на спростування позовних вимог Приватної компанії з обмеженою відповідальністю "JKX Ukraїne B.V.".

У підготовчому засіданні 29.11.2023 року суд без виходу до нарадчої кімнати постановив протокольну ухвалу про продовження строку проведення підготовчого провадження у справі № 910/15235/23 на 30 днів та відкладення підготовчого засідання на 12.12.2023 року.

У підготовчому засіданні 12.12.2023 року суд без виходу до нарадчої кімнати постановив протокольну ухвалу про відкладення підготовчого засідання на 17.01.2024 року.

16.01.2024 року через систему "Електронний суд" надійшло клопотання позивача про долучення до матеріалів справи доказів. Означені докази долучені судом до матеріалів справи.

Ухвалою від 17.01.2024 року господарський суд міста Києва закрив підготовче провадження у справі № 910/15235/23 та призначив її до судового розгляду по суті на 13.02.2024 року.

У судовому засіданні 13.02.2024 року оголошувалася перерва до 21.02.2024 року.

Слід зазначити, що до початку призначеного судового засідання 13.02.2024 року через систему "Електронний суд", а також через відділ діловодства господарського суду міста Києва надійшла заява Приватної компанії з обмеженою відповідальністю "JKX Ukraїne B.V." від 13.02.2024 року, в якій остання просила суд вжити заходи забезпечення поданого нею позову та:

- заборонити Центральному депозитарію (Публічне акціонерне товариство "НАЦІОНАЛЬНИЙ ДЕПОЗИТАРІЙ УКРАЇНИ") до набрання законної сили рішенням суду в справі № 910/15235/23 укладати договір про надання послуг щодо направлення повідомлень або іншої інформації через депозитарну систему України для проведення загальних зборів Приватного акціонерного товариства "Видобувна компанія "Укрнафтобуріння"; укладати договір про надання послуг із проведення дистанційних загальних зборів Приватного акціонерного товариства "Видобувна компанія "Укрнафтобуріння", у тому числі, але не виключно, шляхом приєднання до запропонованого Центральним депозитарієм договору в цілому відповідно до Цивільного кодексу України та Господарського кодексу України; вчиняти депозитарні операції по емітенту - Приватному акціонерному товариству "Видобувна компанія "Укрнафтобуріння";

- заборонити Державній установі "АГЕНТСТВО З РОЗВИТКУ ІНФРАСТРУКТУРИ ФОНДОВОГО РИНКУ УКРАЇНИ" розміщувати будь-які повідомлення та інформацію, що стосуються проведення позачергових загальних зборів акціонерів Приватного акціонерного товариства "Видобувна компанія "Укрнафтобуріння" у базі даних;

- заборонити державним реєстраторам та органам державної реєстрації прав (у тому числі, але не виключно, Міністерству юстиції України та його територіальним органам, виконавчим органам сільських, селищних та міських рад, Київській міській, районним у місті Києві державним адміністраціям, акредитованим суб`єктам, нотаріусам, іншим особам та органам, які виконують функції державного реєстратора, іншим суб`єктам державної реєстрації, проводити (вчиняти) державну реєстрацію змін до відомостей про Приватне акціонерне товариство "Видобувна компанія "Укрнафтобуріння", що містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань.

З обґрунтування означеної заяви позивач посилався на те, що прийняття директором Публічного акціонерного товариства "Укрнафта" Корецьким С.Ф. оскаржуваного рішення (оформленого наказом директора відповідача Корецького С.Ф. від 07.07.2023 року № 355) та повідомлення (від 07.07.2023 року № 01/01-02/01-3981) призвело до незаконної зміни складу Наглядової ради Приватного акціонерного товариства "Видобувна компанія "Укрнафтобуріння". Водночас, за умови функціонування у складі органів управління Приватного акціонерного товариства "Видобувна компанія "Укрнафтобуріння" нелегітимної Наглядової ради, існують достатні підстави прогнозувати виникнення колосальних ризиків правового та фінансово-господарського характеру для нормальної діяльності Приватного акціонерного товариства "Видобувна компанія "Укрнафтобуріння" як суб`єкта господарювання.

Заявник вказував, що 26.01.2024 року Наглядовою радою Приватного акціонерного товариства "Видобувна компанія "Укрнафтобуріння" прийнято рішення про скликання і дистанційне проведення позачергових Загальних Зборів акціонерів цієї юридичної особи, затверджене протоколом засідання Наглядової ради від 26.01.2024 року № 1/2024. Дата проведення Загальних зборів (дата завершення голосування) - 11.03.2024 року. До порядку денного дистанційних Загальних Зборів акціонерів Приватного акціонерного товариства "Видобувна компанія "Укрнафтобуріння" включено, зокрема питання 3 та питання 4 та відповідні проекти рішень, які стосуються припинення повноважень Голови та членів Правління Приватного акціонерного товариства "Видобувна компанія "Укрнафтобуріння", і, відповідно, обрання нового Голови і членів Правління. Оскільки Наглядова рада сформована незаконно, на основі оскаржуваних у рамках даної справи рішення та повідомлення, невжиття заходів забезпечення позову, на переконання заявника, матиме у подальшому наслідком скасування усіх прийнятих за результатами проведення позачергових дистанційних Загальних Зборів рішень щодо припинення повноважень попереднього складу Правління Приватного акціонерного товариства "Видобувна компанія "Укрнафтобуріння", призначення нового складу Правління Приватного акціонерного товариства "Видобувна компанія "Укрнафтобуріння", а також виникнення необхідності у повторних зверненнях до суду з новими позовами.

14.02.2024 року через відділ діловодства господарського суду міста Києва надійшла уточнена заява Приватної компанії з обмеженою відповідальністю "JKX Ukraїne B.V." про забезпечення позову, в якій позивач просив суд:

1) заборонити Центральному депозитарію (Публічне акціонерне товариство "НАЦІОНАЛЬНИЙ ДЕПОЗИТАРІЙ УКРАЇНИ") до набрання законної сили рішенням суду в справі № 910/15235/23:

- укладати договір про надання послуг щодо направлення повідомлень або іншої інформації через депозитарну систему України для проведення загальних зборів Приватного акціонерного товариства "Видобувна компанія "Укрнафтобуріння";

- виконувати договір про надання послуг щодо направлення повідомлень або іншої інформації через депозитарну систему України для проведення загальних зборів Приватного акціонерного товариства "Видобувна компанія "Укрнафтобуріння";

- укладати договір про надання послуг із проведення дистанційних загальних зборів Приватного акціонерного товариства "Видобувна компанія "Укрнафтобуріння";

- виконувати договір про надання послуг із проведення дистанційних загальних зборів Приватного акціонерного товариства "Видобувна компанія "Укрнафтобуріння";

- вчиняти депозитарні операції по емітенту - Приватному акціонерному товариству "Видобувна компанія "Укрнафтобуріння";

2) заборонити депозитарним установам ТОВ "СОЛІД ДНІПРО", ТОВ "КОМЕКС ЦІННІ ПАПЕРИ", АТ "КРЕДІ АГРІКОЛЬ БАНК", ТОВ "БЮРО ІНВЕСТИЦІЙНИХ ТЕХНОЛОГІЙ" та ТОВ "НОВАВЕСТ":

- надсилати Центральному депозитарію (Публічне акціонерне товариство "НАЦІОНАЛЬНИЙ ДЕПОЗИТАРІЙ УКРАЇНИ") бюлетені для голосування по питаннях порядку денного позачергових загальних зборів Приватного акціонерного товариства "Видобувна компанія "Укрнафтобуріння";

- отримувати бюлетені для голосування по питаннях порядку денного позачергових загальних зборів Приватного акціонерного товариства "Видобувна компанія "Укрнафтобуріння";

- надавати Центральному депозитарію (Публічне акціонерне товариство "НАЦІОНАЛЬНИЙ ДЕПОЗИТАРІЙ УКРАЇНИ") інформацію про цінні папери Приватного акціонерного товариства "Видобувна компанія "Укрнафтобуріння" для складання переліку акціонерів, які мають право на участь у позачергових загальних зборах Приватного акціонерного товариства "Видобувна компанія "Укрнафтобуріння";

3) заборонити Державній установі "АГЕНТСТВО З РОЗВИТКУ ІНФРАСТРУКТУРИ ФОНДОВОГО РИНКУ УКРАЇНИ" розміщувати повідомлення та інформацію, що стосуються проведення позачергових загальних зборів Приватного акціонерного товариства "Видобувна компанія "Укрнафтобуріння" у базі даних;

4) заборонити державним реєстраторам та органам державної реєстрації прав (у тому числі, але не виключно, Міністерству юстиції України та його територіальним органам, виконавчим органам сільських, селищних та міських рад, Київській міській, районним у місті Києві державним адміністраціям, акредитованим суб`єктам, нотаріусам, іншим особам та органам, які виконують функції державного реєстратора, іншим суб`єктам державної реєстрації, проводити (вчиняти) державну реєстрацію змін до відомостей про Приватне акціонерне товариство "Видобувна компанія "Укрнафтобуріння", що містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

14.02.2024 року та 15.02.2024 року через відділ діловодства господарського суду міста Києва надійшли заперечення Публічного акціонерного товариства "Укрнафта" та Приватного акціонерного товариства "Видобувна компанія "Укрнафтобуріння" проти задоволення заяви позивача про забезпечення позову.

Відповідно до частини 1 статті 140 Господарського процесуального кодексу України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи.

Положеннями частини 6 статті 140 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що про забезпечення позову або про відмову у забезпеченні позову суд постановляє ухвалу. В ухвалі про забезпечення позову суд зазначає вид забезпечення позову і підстави його обрання та вирішує питання зустрічного забезпечення.

Розглянувши подану Приватною компанією з обмеженою відповідальністю "JKX Ukraїne B.V." заяву про забезпечення позову від 13.02.2024 року, з урахуванням її уточнень (далі - Заява про забезпечення), суд вважає, що вона не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Статтею 55 Конституції України передбачено, що кожному гарантується право на судовий захист.

Виконання будь-якого судового рішення є невід`ємною стадією процесу правосуддя, а отже, має відповідати вимогам статті 6 Конвенції про захист прав людини та основних свобод. Європейським судом у справі "Горнсбі проти Греції" зазначено, що виконання рішення, ухваленого будь-яким судом, має розцінюватись як складова частина судового розгляду. Водночас судовий захист, як і діяльність суду, не може вважатися дієвими, якщо судові рішення не виконуються або виконуються неналежним чином і без контролю суду за їх виконанням.

У рішенні Європейського суду від 18.05.2004 у справі "Продан проти Молдови" суд наголосив, що право на справедливий судовий розгляд, гарантований Європейською конвенцією з прав людини, буде ілюзією, якщо правова система держав, які ратифікували Конвенцію, дозволятиме остаточному, обов`язковому судовому рішенню залишатися невиконаним, завдаючи шкоди одній зі сторін.

Таким чином, господарський суд, будучи органом правосуддя, повинен врахувати потенційні ризики можливості невиконання рішення суду та гарантувати відновлення порушених прав позивача в разі задоволення позову та виконання постановленого рішення.

Відповідно до статті 136 Господарського процесуального кодексу України господарський суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 137 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача (боржника) або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача або особи, яка звернулась з відповідними вимогами у справі про банкрутство.

Частиною 1 статті 137 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що позов забезпечується: накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачу і знаходяться у нього чи в інших осіб; забороною відповідачу вчиняти певні дії; забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві, або виконувати щодо нього інші зобов`язання; зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа або іншого документа, за яким стягнення здійснюється у безспірному порядку; зупиненням продажу майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно, або про виключення його з опису і про зняття з нього арешту; зупиненням митного оформлення товарів чи предметів, що містять об`єкти інтелектуальної власності; арештом морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги; іншими заходами у випадках, передбачених законами, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

При вирішенні питання про забезпечення позову господарський суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Поряд з викладеним, вирішуючи питання про забезпечення позову та виходячи з приписів статей 13, 15, 74 Господарського процесуального кодексу України (змагальність сторін та пропорційність у господарському судочинстві, обов`язок доказування і подання доказів), слід здійснювати оцінку обґрунтованості доводів протилежної сторони (відповідача) щодо відсутності підстав та необхідності вжиття відповідних заходів забезпечення позову, з урахуванням зокрема того, чи порушує вжиття відповідних заходів забезпечення позову права цього учасника (відповідача), а відповідно чи порушується при цьому баланс інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу та яким чином.

Статтею 129 Конституції України визначено принципи рівності усіх учасників процесу перед законом і судом, змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, як одні з основних засад судочинства.

Отже, будь-яке рішення господарського суду повинно прийматися з дотриманням зазначених принципів, які виражені також у статтях Господарського процесуального кодексу України.

Принцип рівності перед законом і судом в процесуальному аспекті означає рівність суб`єктивних процесуальних прав усіх учасників судового процесу незалежно від їх особистих якостей (правового статусу, майнового стану), визначення процесуального становища учасників судочинства тільки процесуальним законодавством і ніяким іншим, визначення процесуального порядку розгляду справ певною процесуальною формою.

У матеріальному аспекті принцип рівності повинен розумітися так, що до всіх учасників процесу матеріальний закон має застосовуватися однаково (право є застосуванням рівного масштабу до різних осіб).

Принцип змагальності сторін полягає в тому, що сторони в процесі зобов`язані в процесуальній формі довести свою правоту за допомогою поданих ними доказів переконати суд в обґрунтованості своїх вимог чи заперечень.

Заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами (частина 4 статті 137 Господарського процесуального кодексу України).

Співмірність передбачає співвідношення господарським судом негативних наслідків від вжиття заходів до забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, та майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Адекватність заходу забезпечення позову, що застосовується господарським судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається.

Особа, яка подала заяву про забезпечення позову, повинна обґрунтувати причини звернення із заявою про забезпечення позову.

Отже, метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій з боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, у тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Суд зазначає, що обранням належного, відповідно до предмета спору, заходу до забезпечення позову дотримується принцип співвіднесення виду заходу до забезпечення позову із заявленими позивачем вимогами, чим врешті досягаються: збалансованість інтересів сторін та інших учасників судового процесу під час вирішення спору, фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову та як наслідок ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача без порушення або безпідставного обмеження при цьому прав та охоронюваних інтересів інших учасників провадження у справі або осіб, що не є учасниками цього судового процесу.

При цьому, у разі звернення особи до суду з немайновою позовною вимогою, у разі задоволення якої не вимагатиметься примусового виконання судового рішення, то має застосуватися та досліджуватися не така підстава вжиття заходів забезпечення позову як достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду, а така підстава вжиття заходів забезпечення позову як достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

У таких немайнових спорах має досліджуватися, чи не призведе невжиття заявленого заходу забезпечення позову до порушення вимоги щодо справедливого та ефективного захисту порушених прав, позаяк позивач не зможе їх захистити в межах одного цього судового провадження за його позовом без нових звернень до суду.

Аналогічна за змістом правова позиція сформульована Верховним Судом у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду в постанові від 16.08.2018 року в справі № 910/1040/18.

Як зазначалось судом вище, предметом спору в справі № 910/15235/23 є визнання незаконним та скасування рішення "Про визнання нечинними рішень акціонерів Приватного акціонерного товариства "Видобувна компанія "Укрнафтобуріння" та заміну членів Наглядової ради Приватного акціонерного товариства "Видобувна компанія "Укрнафтобуріння" від 07.07.2023 року, оформленого наказом директора відповідача Корецького С.Ф. від 07.07.2023 року № 355, а також визнання незаконним та скасування повідомлення відповідача про заміну членів Наглядової ради - представників акціонерів від 07.07.2023 року № 01/01-02/01-3981.

Системний аналіз положень частини 1 статті 136 і 137 Господарського процесуального кодексу України дає підстави для висновку, що під час вирішення питання про необхідність задоволення чи відмови у задоволенні заяви про забезпечення позову, суди розглядають вказані заяви з застосуванням судового розсуду (окрім випадків, які передбачені у частинах 2, 5, 6, 7 статті 137 Господарського процесуального кодексу України).

Судовий розсуд - це передбачене законодавством право суду, яке реалізується за правилами передбаченими Господарським процесуальним кодексом України та іншими нормативно-правовими актами, що надає йому можливість під час прийняття судового рішення (вчинення процесуальної дії) обрати з декількох варіантів рішення (дії), встановлених законом, чи визначених на його основі судом (повністю або частково за змістом та/чи обсягом), найбільш оптимальний в правових і фактичних умовах розгляду та вирішення конкретної справи, з метою забезпечення верховенства права, справедливості та ефективного поновлення порушених прав та інтересів учасників судового процесу.

Разом із тим, за умовами пунктів 1, 2 частини 5 статті 137 Господарського кодексу України не допускається забезпечення позову у спорах, що виникають з корпоративних відносин, шляхом заборони:

1) проводити загальні збори акціонерів або учасників господарського товариства та приймати ними рішення, крім заборони приймати конкретні визначені судом рішення, які прямо стосуються предмета спору;

2) Центральному депозитарію цінних паперів та депозитарній установі надавати емітенту реєстр власників іменних цінних паперів для проведення загальних зборів акціонерів.

Отже, за умови подання заяви про забезпечення позову у спорах, що виникають з корпоративних відносин, вимоги якої зводяться до заборони проводити загальні збори акціонерів господарського товариства та приймати ними рішення (крім заборони приймати конкретні визначені судом рішення, які прямо стосуються предмета спору), чи заборони Центральному депозитарію цінних паперів та депозитарній установі надавати емітенту реєстр власників іменних цінних паперів для проведення загальних зборів акціонерів, застосування судового розсуду не здійснюється, оскільки відповідні вимоги прямо суперечать статті 137 Господарського кодексу України, а забезпечення позову в таких спорах означеним способом законом не допускається.

Разом із тим, викладені у Заяві про забезпечення вимоги Приватної компанії з обмеженою відповідальністю "JKX Ukraїne B.V." про заборону Центральному депозитарію укладати та виконувати договори про надання послуг щодо направлення повідомлень або іншої інформації через депозитарну систему України та послуг із проведення дистанційних загальних зборів Приватного акціонерного товариства "Видобувна компанія "Укрнафтобуріння"; про заборону визначеним позивачем депозитарним установам отримувати та надсилати Центральному депозитарію (Публічному акціонерному товариству "НАЦІОНАЛЬНИЙ ДЕПОЗИТАРІЙ УКРАЇНИ") бюлетені для голосування по питаннях порядку денного позачергових загальних зборів Приватного акціонерного товариства "Видобувна компанія "Укрнафтобуріння", а також надавати Центральному депозитарію інформацію про цінні папери Приватного акціонерного товариства "Видобувна компанія "Укрнафтобуріння" для складання переліку акціонерів, які мають право на участь у позачергових загальних зборах; про заборону Державній установі "АГЕНТСТВО З РОЗВИТКУ ІНФРАСТРУКТУРИ ФОНДОВОГО РИНКУ УКРАЇНИ" розміщувати повідомлення та інформацію, що стосуються проведення позачергових загальних зборів Приватного акціонерного товариства "Видобувна компанія "Укрнафтобуріння" у базі даних, зводяться до заборони проводити загальні збори акціонерів (учасників) Приватного акціонерного товариства "Видобувна компанія "Укрнафтобуріння" та приймати ними рішення, що прямо заборонено частиною 5 статті 137 Господарського процесуального кодексу України.

Слід також зазначити, що у поданій Заяві про забезпечення Приватна компанія з обмеженою відповідальністю "JKX Ukraїne B.V." не вказала та не просила суд заборонити приймати загальними зборами акціонерів (учасників) Приватного акціонерного товариства "Видобувна компанія "Укрнафтобуріння" конкретні рішення, які прямо стосуються предмета спору, та мають бути чітко зазначені судом у відповідній ухвалі.

Відтак, означені вимоги Приватної компанії з обмеженою відповідальністю "JKX Ukraїne B.V.", а також пов`язані з ними (похідні) вимоги про заборону Центральному депозитарію (Публічне акціонерне товариство "НАЦІОНАЛЬНИЙ ДЕПОЗИТАРІЙ УКРАЇНИ") вчиняти депозитарні операції по емітенту - Приватному акціонерному товариству "Видобувна компанія "Укрнафтобуріння" та заборону державним реєстраторам та органам державної реєстрації прав проводити (вчиняти) державну реєстрацію змін до відомостей про Приватне акціонерне товариство "Видобувна компанія "Укрнафтобуріння", що містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, задоволенню не підлягають.

Суд також звертає увагу на недопустимість заборони третім особам вчиняти певні дії (фактично будь-які депозитарні операції по емітенту - Приватному акціонерному товариству "Видобувна компанія "Укрнафтобуріння" та будь-яку державну реєстрацію змін до відомостей про цю юридичну особу) без точного визначення, які саме дії забороняється вчиняти таким особам, оскільки викладені у заяві про забезпечення позову вимоги повинні бути адекватними, співмірними із заявленими позивачем вимогами, а також перебувати у безпосередньому зв`язку з предметом спору, чого Приватною компанією з обмеженою відповідальністю "JKX Ukraїne B.V." доведено не було.

Крім того, запропоновані позивачем заходи забезпечення позову можуть порушити права акціонерів Приватного акціонерного товариства "Видобувна компанія "Укрнафтобуріння" на участь в управлінні цим акціонерним товариством та вчинити негативний вплив на діяльність товариства в цілому, блокувати його діяльність. У той же час, при вирішенні питання про вжиття заходів щодо забезпечення позову необхідно враховувати, що такими заходами не повинні порушуватися права осіб, що не є учасниками судового процесу, застосовуватися обмеження, не пов`язані з предметом спору.

Суд також виходить із законодавчо встановленої заборони незаконного втручання органів державної влади, в тому числі і судів, у господарські відносини (стаття 6 Господарського кодексу України).

Враховуючи вищевикладені обставини, виходячи з вимог процесуального закону, який регулює підстави та заходи забезпечення позову, зокрема з вимог статті 136, частини 5 статті 137 Господарського процесуального кодексу України, суд дійшов висновку про відмову в задоволенні поданої позивачем Заяви про забезпечення.

Враховуючи вищевикладене, керуючись статтями 136-141, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд міста Києва

УХВАЛИВ:

1. Відмовити у задоволенні заяви Приватної компанії з обмеженою відповідальністю "JKX Ukraїne B.V." від 13.02.2024 року про забезпечення позову.

2. Відповідно до статті 235 Господарського процесуального кодексу України дана ухвала набирає законної сили з моменту її підписання (15.02.2024 року) та може бути оскаржена в апеляційному порядку до Північного апеляційного господарського суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 10 днів з дня її складання.

Суддя В.С. Ломака