УХВАЛА

05 лютого 2024 року

м. Київ

cправа № 910/3055/23

розглянувши матеріали касаційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю «Будівельні Технології»

на рішення господарського суду міста Києва від 09.06.2023

та постанову Північного апеляційного господарського суду від 16.01.2024

у справі № 910/3055/23

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ВБК "КИЇВБУД"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельні Технології"

про стягнення 434 356,90 грн,

ВСТАНОВИВ:

18.01.2024 Товариство з обмеженою відповідальністю «Будівельні Технології» (далі - ТОВ «Будівельні Технології») звернулося до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду із касаційною скаргою, у якій просить рішення господарського суду міста Києва від 09.06.2023 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 16.01.2024 скасувати, ухвалити нове рішення про відмову у задоволенні позовних вимог. Просить також зупинити виконання оскаржуваних рішень.

Перевіривши матеріали касаційної скарги ТОВ «Будівельні Технології», Касаційний господарський суд дійшов висновку про відмову у відкритті касаційного провадження з огляду на таке.

Стаття 129 Конституції України серед основних засад судочинства визначає забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Аналогічне положення закріплено у частині першій статті 17 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України), яким передбачено, що учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки, мають право на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Частиною п`ятою статті 12 ГПК України визначено, що для цілей цього Кодексу малозначними справами є: 1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з пунктом 1 частини першої статті 163 ГПК України у позовах про стягнення грошових коштів ціна позову визначається сумою, яка стягується, або сумою, оспорюваною за виконавчим чи іншим документом, за якими стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2023 рік" прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01.01.2023 установлено у розмірі 2 684,00 грн.

Позов подано у 2023 році. Предметом позову є стягнення 434 356,90 грн, а отже, ціна позову у цій справі не перевищує п`ятиста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (500 х 2 684,00 грн = 1 342 000,00 грн).

Згідно з пунктом 2 частини третьої статті 287 ГПК України не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у малозначних справах та у справах з ціною позову, що не перевищує п`ятиста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім випадків, якщо: а) касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики; б) особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи; в) справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу; г) суд першої інстанції відніс справу до категорії малозначних помилково.

Таким чином, положення пункту 2 частини третьої статті 287 ГПК України передбачає виключні випадки, за яких судове рішення у справах з ціною позову, що не перевищує п`ятиста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, може бути предметом касаційного оскарження. При цьому тягар доказування наявності випадків, передбачених пунктом 2 частини третьої статті 287 ГПК України, покладається на скаржника.

ТОВ «Будівельні Технології», обґрунтовуючи наявність випадку для можливості відкриття касаційного провадження, зазначає, що скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики та становить значний суспільний інтерес, а саме: чи є належним та достатнім доказом підписаний в односторонньому порядку акт приймання-передачі виконаних робіт. Крім того, справа має для скаржника виняткове значення, оскільки стягнута сума заборгованості є неспівмірною з сумою загальної вартості робіт за договором підряду.

Фундаментальне значення для формування правозастосовчої практики означає, що скаржник у своїй касаційній скарзі ставить на вирішення суду касаційної інстанції проблему, яка, у випадку відкриття касаційного провадження Верховним Судом, впливатиме на широку масу спорів, створюючи тривалий у часі, відмінний від минулого підхід до вирішення актуальної правової проблеми.

Аналіз оскаржуваних судових рішень та наведених скаржником доводів не дають Суду підстав для висновку про те, що касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовної практики для вирішення проблемних, раніше ґрунтовно не досліджуваних питань права, а відповідь касаційного суду на ці питання мала б надати нового, уніфікованого розуміння та застосування права як для сторін спору, так і для невизначеного, але широкого кола суб`єктів правовідносин.

Що стосується наявності виняткових для скаржника обставин для відкриття касаційного провадження, то оцінка судом такої "винятковості" може бути зроблена виключно на підставі дослідження мотивів, відповідно до яких сам учасник справи вважає її такою, що має для нього виняткове значення. Особа, яка подає касаційну скаргу, має обґрунтувати таку винятковість.

Доводи ТОВ «Будівельні Технології» не містять аргументованих і переконливих обґрунтувань про те, що дана справа є винятковою для нього, а зводяться до того, що сума нарахувань є надто великою.

Касаційна скарга за своїм змістом є незгодою з прийнятими судовими рішеннями судів попередніх інстанцій. У ній викладено власне бачення ТОВ «Будівельні Технології» у питанні застосування правових норм, а клопотання про постановлення нового рішення про відмову у позові зводиться до переоцінки встановлених судами обставин та доказів, що виходить за межі повноважень Верховного Суду.

Отже, подана касаційна скарга не містить належних обґрунтувань, які можуть бути визнані такими, що підпадають під пункт 2 частини третьої статті 287 ГПК України, і які надають повноваження Верховному Суду переглянути, як "суду права", дану категорію справ.

Верховним Судом під час аналізу доводів та аргументів касаційної скарги також взято до уваги: предмет позову, правову природу спірних правовідносин, складність справи, чинне на час виникнення спірних правовідносин законодавство, факт розгляду даної справи судами двох інстанцій, які мали повну юрисдикцію, та врахував межі, порядок, повноваження судів щодо розгляду справи.

Згідно з пунктом 1 частини першої статті 293 ГПК України суд касаційної інстанції відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо касаційну скаргу подано на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню.

З огляду на викладене, Касаційний господарський суд дійшов висновку про відмову у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ТОВ «Будівельні Технології» на рішення господарського суду міста Києва від 09.06.2023 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 16.01.2024 у справі № 910/3055/23, оскільки вона подана на судові рішення, що не підлягають касаційному оскарженню.

Ураховуючи наведене, клопотання ТОВ «Будівельні Технології» про зупинення виконання судових рішень слід залишити без розгляду.

Керуючись статтями 234, 287, 293 ГПК України, Касаційний господарський суд

У Х В А Л И В:

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю «Будівельні Технології» на рішення господарського суду міста Києва від 09.06.2023 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 16.01.2024 у справі № 910/3055/23.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя Т.Є. Жайворонок

Судді: І.В. Булгакова

І.Б. Колос