ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЖИТОМИРСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

"01" лютого 2024 р. м. Житомир Справа № 906/291/22

Господарський суд Житомирської області у складі:

судді Прядко О.В.,

секретар судового засідання: Толстокарова І.С.,

розглянувши заяву ФОП Мещерякова С.М. про перегляд рішення суду за нововиявленими

обставинами від 11.12.2023 у справі №906/291/22

за позовом: Фізичної особи-підприємця Мещерякова Сергія Миколайовича

до Акціонерного товариства "Житомиробленерго"

про скасування рішення, оформленого протоколом № 1/02-22 від 23.02.2022 засідання

комісії з розгляду актів про порушення ПРРЕЕ

за участю представників сторін:

від позивача: Приведьон В.М. довіреність №08/32602 від 26.12.2023;

від відповідача: Янчук М.О. - ордер серії АМ № 1071762 від 11.12.2023 (присутній в судових

засіданнях 26.01.2024 та 29.01.2024).

З перервами в судових засіданнях 26.01.2024 та 29.01.2024 до 29.01.2024 та 01.02.2024, відповідно.

ВСТАНОВИВ:

У травні 2022 року Фізична особа-підприємець Мещеряков Сергій Миколайович звернувся до Господарського суду Житомирської області з позовом, у якому просив скасувати рішення Акціонерного товариства "Житомиробленерго" з розгляду акта №01543-21 від 26.09.2021 про порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії споживачем ФОП Мещеряковим С.М., оформленого протоколом засідання комісії з розгляду актів про порушення ПРРЕЕ №1/02-22 від 23.02.2022.

Рішенням Господарського суду Житомирської області від 02.02.2023 у справі №906/291/22 у задоволенні позову відмовлено в повному обсязі.

Додатковим рішенням Господарського суду Житомирської області від 20.02.2023 у справі №906/291/22, зокрема, стягнуто з Фізичної особи-підприємця Мещерякова Сергія Миколайовича на користь Акціонерного товариства "Житомиробленерго" 20000,00 грн витрат на професійну правничу допомогу.

Постановою Північно-західного апеляційного господарського суду від 30.05.2023 апеляційну скаргу Фізичної особи-підприємця Мещерякова Сергія Миколайовича на рішення Господарського суду Житомирської області від 02.02.2023 у справі №906/291/22 залишено без задоволення, рішення Господарського суду Житомирської області від 02.02.2023 у справі №906/291/22 - без змін.

15.06.2023 на примусове виконання додаткового рішення господарським судом видано наказ.

11.12.2023 через систему «Електронний суд» від представника ФОП Мещерякова С.М. надійшла заява про перегляд рішення суду за нововиявленими обставинами від 11.12.2023, у якій останній просив скасувати рішення Господарського суду Житомирської області від 02.02.2023 у справі №906/291/22 та прийняти нове, яким позовні вимоги задовольнити у повному обсязі (т.2, а.с.40-53).

Ухвалою суду від 18.12.2023 заяву ФОП Мещерякова С.М. про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами від 11.12.2023 залишено без руху та встановлено останньому строк для усунення виявлених недоліків.

22.12.2023 через підсистему "Електронний суд" від представника ФОП Мещерякова С.М. надійшла заява про усунення недоліків від 22.12.2023, до якої додано документи згідно зазначеного у ній переліку додатків, у т.ч. уточнену заяву про перегляд рішення суду за нововиявленими обставинами (т.2, а.с.58-72).

Як на нововиявлену обставину заявник посилається на встановлений висновком експерта №СЕ-19/111-23/29291-КТ від 14.06.2023 в межах кримінального провадження факт фальсифікації відеозапису з місця вилучення електролічильника, що підтверджує недостовірність акта про порушення ПРРЕЕ №01543-21 від 26.09.2021, недостовірність висновку судового експерта про результати проведення електротехнічного дослідження від 31.01.2022 №9909, які стали підставою для прийняття спірного рішення, а відповідно, і незаконність самого рішення АТ "Житомиробленерго", оформленого протоколом засідання комісії з розгляду актів про порушення ПРРЕЕ №1/02-22 від 23.02.2023. Заявник зазначив, що на момент ухвалення рішення у справі №906/291/22 позивачу не було і не могло бути відомо всіх обставин справи, оскільки відповідачем було надано суду інформацію, яка категорично не відповідає дійсності; про нововиявлену обставину позивачу стало відомо 01.12.2023, що вбачається з матеріалів кримінального провадження, у зв`язку з чим судове рішення слід переглянути за нововиявленими обставинами (т.2, а.с.60-62).

Ухвалою суду від 27.12.2023 відкрито провадження у справі №906/290/22 за заявою ФОП Мещерякова С.М. про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами від 11.12.2023 та призначено судове засідання щодо розгляду вказаної заяви на 15.01.2024.

11.01.2024 до суду від представника відповідача надійшли заперечення від 11.01.2024 на заяву про перегляд рішення суду за нововиявленими обставинами, згідно з якими останній вважає вимоги позивача необґрунтованими та надуманими, просив залишити дану заяву без задоволення, а рішення Господарського суду Житомирської області від 02.02.2023 у справі №906/291/22 без змін (т.2, а.с.75-82).

В обґрунтування поданих заперечень відповідач зазначив, що судова комп`ютерно-технічна експертиза (№СЕ-19/111-23/29291-КТ від 14.06.2023) проводилась за заявою ФОП Мещерякова С.М. від 08.06.2023 для подання до Касаційного господарського суду у справі №906/291/22, а не в межах кримінального провадження; відповідачу про флеш-накопичувач «Verbatim» формату «USB» , який надавався на експертизу ФОП Мещеряковим С.М., нічого не відомо, адже при розгляді судової справи №906/291/22 22.06.2022 позивачу готувався відзив на позовну заяву та переносився відеофайл, який був названий «ФОП Мещеряков.тр4», на диск формату «CD-R», а не на флеш-накопичувач «Verbatim» формату «USB». Посилаючись на постанови Верховного Суду, відповідач наголосив на тому, що головною особливістю електронного документа є відсутність жорсткої прив`язки до конкретного матеріального носія; один і той же електронний документ (відеозапис) може існувати на різних носіях; всі ідентичні за своїм змістом примірники електронного документа можуть розглядатися як оригінали та відрізнятися один від одного тільки часом та датою створення. На думку відповідача, з поданої заяви не вбачається нововиявленої обставини про фальсифікацію відео, а є підтвердження про факт запису 22.06.2022 на носій інформації відеофайлу із назвою «ФОП Мещерякова.тр4». Відповідач стверджує, що позивачем порушено строки подачі заяви про перегляд судових рішень за нововиявленими обставинами, а саме: протягом тридцяти днів з дня, коли особа дізналася або могла дізнатися про існування обставин, що стали підставою для перегляду судового рішення, адже про висновок судової комп`ютерно-технічної експертизи №СЕ-19/111-23/29291-КТ від 14.06.2023 позивачу було відомо 14.06.2023 (т.2, а.с.75-78).

Ухвалою суду від 15.01.2024 відкладено розгляд заяви ФОП Мещерякова С.М. від 11.12.2023 на 26.01.2024.

25.01.2024 до суду представник відповідача подав клопотання про долучення до матеріалів справи відповіді СВ Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області від 12.01.2024 (т.2, а.с.102-106).

26.01.2024 до суду представник позивача подав клопотання про проведення судово-технічної експертизи документів, а саме акта №01543-21 від 26.09.2021 про порушення ПРРЕЕ споживачем ФОП Мещеряковим С.М., оформлене протоколом засідання комісії з розгляду актів про порушення ПРРЕЕ №1/02-22 від 23.02.2022 (т.2, а.с.107-109).

Ухвалою господарського суду від 26.01.2024 відмовлено у задоволенні клопотання представника ФОП Мещерякова С.М. про проведення судово-технічної експертизи документів від 26.12.2023.

У судовому засіданні 26.01.2024 оголошено перерву до 29.01.2024 о 14:00.

У судовому засіданні 29.01.2024 оголошено перерву до 01.02.2024 о 15:00.

Представник позивача (заявника) у засідання не з`явився, натомість надіслав до суду заяву про відкладення судового засідання від 01.02.2024, посилаючись на те, що ознайомився з ухвалою суду про відмову у задоволенні клопотання про призначення експертизи 01.02.2024 об 11:00, має необхідність в погодженні правової позиції з клієнтом, який знаходиться в м. Коростень, та обґрунтованих пояснень, клопотань, пов`язаних з підставами відмови у задоволенні клопотання про призначення експертизи (т.2, а.с.119-123).

Представник відповідача заперечив проти відкладення судового засідання, а також просив відмовити у задоволенні заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами.

Розглянувши заяву представника позивача про відкладення судового засідання та заслухавши думку представника відповідача, суд дійшов висновку відмовити у її задоволенні з нижчевикладених підстав.

Згідно з положеннями ст.129 Конституції України, ст.2 ГПК України, одним із завдань судочинства є своєчасний розгляд справи, що відповідає положенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція)

Відповідно до ч.1 ст.6 Конвенції, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку, що кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (рішення Європейського суду з прав людини від 07.07.1989 у справі «Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії»).

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінку сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції (рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі «Смірнова проти України»).

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи/заяви з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував, що це роль національних судів організовувати судові провадження таким чином, щоб вони були без затримок та ефективними (рішення від 02.12.2010 у справі «Шульга проти України»).

Відповідно до ч.1 ст.202 ГПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Суд наголошує, що відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною передумовою якого є не відсутність у судовому засіданні учасників справи, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні.

Стаття 6 Конвенції гарантує не право бути особисто присутнім у судовому засіданні під час розгляду справи, а більш загальне право ефективно представляти свою справу в суді та нарівні з протилежною стороною користуватися правами, передбаченими принципом рівності сторін.

З підстав викладеного, враховуючи те, що позивач і його представник були належним чином повідомлені про дату та час судового засідання, розгляд заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами неодноразово відкладався і строк її розгляду закінчився (з урахуванням продовженого строку), явка учасників судового процесу обов`язковою не визнавалась, а доказів неможливості проведення судового засідання без участі представника позивача матеріали справи не містять, наведена останнім причина неявки не визнається судом поважною, більше того, це вже друга неявка представника позивача, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні заяви про відкладення судового засідання від 01.02.2024.

Розглянувши заяву про перегляд рішення суду за нововиявленими обставинами від 11.12.2023 та дослідивши докази, які мають значення для її вирішення по суті, врахувавши пояснення представника позивача, надані у засіданнях 26.01.2024, 29.01.2024, та заперечення представника відповідача, господарський суд зазначає таке.

Порядок перегляду судових рішень за нововиявленими обставинами врегульовано ст.320 ГПК України, відповідно до ч.1 якої рішення, постанови та ухвали господарського суду, Вищого суду з питань інтелектуальної власності, якими закінчено розгляд справи, а також ухвали у справах про банкрутство (неплатоспроможність), які підлягають оскарженню у випадках, передбачених Законом України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом", що набрали законної сили, можуть бути переглянуті за нововиявленими або виключними обставинами.

Підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є: 1) істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи; 2) встановлений вироком або ухвалою про закриття кримінального провадження та звільнення особи від кримінальної відповідальності, що набрали законної сили, факт надання завідомо неправильного висновку експерта, завідомо неправдивих показань свідка, завідомо неправильного перекладу, фальшивості письмових, речових чи електронних доказів, що потягли за собою ухвалення незаконного рішення у цій справі; 3) скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення судового рішення, що підлягає перегляду (ч.2 ст.320 ГПК України).

Не є підставою для перегляду рішення суду за нововиявленими обставинами: 1) переоцінка доказів, оцінених судом у процесі розгляду справи; 2) докази, які не оцінювалися судом, стосовно обставин, що були встановлені судом (ч.4 ст.320 ГПК України).

При перегляді судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами суд не може виходити за межі тих вимог, які були предметом розгляду при ухваленні судового рішення, яке переглядається, розглядати інші вимоги або інші підстави позову (Відповідно до ч.5 ст.320 ГПК України).

Відповідно до п.1 і п.2 ч.1, ч.3 ст.321 ГПК України, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами може бути подано: з підстави, визначеної пунктом 1 частини другої статті 320 цього Кодексу, - учасниками справи протягом тридцяти днів з дня, коли особа дізналася або могла дізнатися про існування обставин, що стали підставою для перегляду судового рішення; з підстави, визначеної пунктом 2 частини другої статті 320 цього Кодексу, - учасниками справи протягом тридцяти днів з дня, коли вирок (ухвала) у кримінальному провадженні набрав (набрала) законної сили. Строки, визначені в частині другій цієї статті, не можуть бути поновлені.

Суд зазначає, що прийняття заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами не означає обов`язкового скасування чи зміни рішення, що переглядається. Результат перегляду повинен випливати з оцінки доказів, зібраних у справі, і встановлення господарським судом на основі цієї оцінки наявності або відсутності нововиявлених обставин, визначення їх істотності для правильного вирішення спору або розгляду справи про банкрутство. Господарський суд вправі змінити або скасувати судове рішення за нововиявленими обставинами лише за умови, що ці обставини впливають на юридичну оцінку обставин, здійснену судом у судовому рішенні, що переглядається.

До нововиявлених обставин відносяться матеріально-правові факти, на яких ґрунтуються вимоги і заперечення сторін, а також інші факти, які мають значення для правильного вирішення спору.

Нововиявлені обставини за своєю юридичною суттю є фактичними даними, що в установленому порядку спростовують факти, які було покладено в основу судового рішення. Ці обставини мають бути належним чином засвідчені, тобто підтверджені належними і допустимими доказами. Аналогічна правова позиція, викладена у постановах Великої Палати Верховного Суду від 23.06.2021 у справі № 9901/424/18, постановах Верховного Суду від 15.07.2021 у справі 910/12490/18, від 07.07.2021 у справі №904/4470/16.

Необхідними ознаками існування нововиявлених обставин є одночасна наявність таких трьох умов: по-перше, їх існування на час розгляду справи, по-друге, те, що ці обставини не могли бути відомі заявникові на час розгляду справи, по-третє, істотність даних обставин для розгляду справи (тобто, коли врахування їх судом мало б наслідком прийняття іншого судового рішення, ніж те, яке було прийняте).

За відсутності принаймні однієї з цих ознак обставини не можуть вважатися нововиявленими та, відповідно, бути підставою для перегляду прийнятого у справі судового рішення.

Не вважаються нововиявленими обставинами нові докази, виявлені після постановлення рішення суду, а також зміна правової позиції суду в інших подібних справах. Не можуть вважатися нововиявленими обставини, що встановлюються на підставі доказів, які не були своєчасно подані сторонами. Обставини, що виникли чи змінилися після ухвалення судом рішення, а також обставини, на які посилався учасник судового процесу у своїх поясненнях, скарзі або які могли бути встановлені в разі виконання судом вимог процесуального закону, теж не можуть визнаватися нововиявленими.

Слід розмежовувати поняття нововиявленої обставини (як факту) і нового доказу (як підтвердження факту): так, не можуть вважатися такими обставинами подані учасником судового процесу листи, накладні, розрахунки, акти тощо, які за своєю правовою природою є саме новими доказами. Виникнення нових обставин або зміна обставин після вирішення спору або розгляду справи про банкрутство не можуть бути підставою для зміни або скасування судового рішення згідно з нормами ГПК України. Не може також вважатися нововиявленою обставина, яка ґрунтується на переоцінці тих доказів, які вже оцінювалися господарським судом у процесі розгляду справи, або ті обставини, яких не існувало на момент вирішення спору (правовий висновок Верховного Суду, викладений у постанові від 07.07.2021 у справі №904/4470/16).

Заявник як на нововиявлену обставину посилався на виявлений у кримінальному провадженні факт фальсифікації відеозапису з місця вилучення електролічильника, в підтвердження чого надав висновок експерта №СЕ-19/111-23/29291-КТ від 14.06.2023. Заявник стверджує, що хоча експертиза проведена після ухвалення рішення, що переглядається, проте сам по собі факт, щодо якого вона проведена, існував і раніше, а відомо про це стало лише 01.12.2023 після певних процедурних дій, тому, на його думку, це є нововиявленою обставиною, а не новим доказом у даній справі.

Встановлено, що ОСОБА_1 є потерпілим в кримінальному провадженні №0000599, порушеному за ч.1 ст.366 КК України за фактом підроблення службовими особами АТ «Житомиробленерго» офіційних документів, що вбачається з витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань (т.2, а.с.70).

Однак суд критично оцінює твердження заявника про його обізнаність щодо існування нововиявленої обставини лише 01.12.2023, з огляду на дату створення висновку експерта КНДЕКЦ МВС №СЕ-19/111-23/29291-КТ 14.06.2023 (т.2, а.с.64-66), та в межах вказаного ним кримінального провадження №0000599, з огляду на дату внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР - 20.07.2023, тобто вже після проведення експертизи КНДЕКЦ МВС (т.2, а.с.70).

Більше того, згідно вступної частини висновку експерта №СЕ-19/111-23/29291-КТ 14.06.2023 від 14.06.2023 (перший аркуш), судова комп`ютерно-технічна експертиза проводилась за заявою ФОП Мещерякова С.М. від 08.06.2023 для подання до Касаційного господарського суду у справі №906/291/22 (т.2, а.с.64). Висновок експерта було направлено ФОП Мещерякову С.М. із супровідним листом КНДЕКЦ МВС України від 14.06.2023 №19/111/9-1/34918-2023 (т.2, а.с.80).

Також слідчим відділенням Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області у відповіді від 12.01.2024 на адвокатський запит повідомлено, що висновок експертизи до матеріалів кримінального провадження №0000599 долучено 07.08.2023 потерпілим Мещеряковим С.М. у встановленому КПК України порядку і постановою слідчого 07.08.2023 його визнано речовим доказом (т.2, а.с.106).

Слід звернути увагу, що і в заяві від 14.07.2023, поданій вже до Житомирської обласної прокуратури, Мещеряков С.М. також просив призначити комп`ютерно-технічну експертизу за результатами вилучення відеофайлів та технічного засобу фіксації - телефону, яким було здійснено відеофіксацію 26.09.2021, однак жодних матеріалів за результатами її проведення в межах кримінального провадження №0000599 суду не надавалось.

Враховуючи викладене та виходячи з аналізу вищенаведених норм і встановлених обставин, суд приходить до висновку про недоведеність заявником факту отримання висновку експерта №СЕ-19/111-23/29291-КТ від 14.06.2023 01.12.2023 внаслідок ознайомлення з матеріалами кримінального провадження №0000599, адже матеріалами справи підтверджується, що станом на 07.08.2023 останній уже мав і самостійно пред`явив даний документ до матеріалів кримінального провадження №0000599. Отже викладене свідчить про пропуск позивачем строку, встановленого п.1 ч.1 ст.321 ГПК України для подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами.

Щодо тверджень про фактичні обставини фальсифікації відеозапису, які існували на час розгляду справи та не могли бути відомі заявнику, суд вважає за необхідне зазначити таке.

Відповідно до ст.368 КПК України, факт того, чи мало місце діяння та чи містить це діяння склад кримінального правопорушення і якою статтею закону України про кримінальну відповідальність він передбачений, встановлюється судом при ухваленні вироку.

Згідно зі ст.23 КПК України, суд досліджує докази безпосередньо. Не можуть бути визнані доказами відомості, що містяться в показаннях, речах і документах, які не були предметом безпосереднього дослідження суду.

За приписами ст.94 КПК України, слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному у неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення. Жоден доказ не має наперед встановленої сили.

Таким чином зібрані в кримінальному провадженні докази мають оцінюватись судом загальної юрисдикції при розгляді кримінальної справи за правилами КПК України, а тому документи та матеріали кримінального провадження на стадії досудового розслідування не можуть бути доказами в господарському процесі, з огляду відсутності їх оцінки судом загальної юрисдикції та винесення остаточного судового рішення на підставі вчинених судом дій з оцінки зібраних в завершеному кримінальному провадженні доказів.

У межах господарської справи суд не надає оцінку обставинам, які є предметом розгляду у незакінченому кримінальному провадженні, оскільки суд не може перебирати на себе повноваження органів досудового розслідування та, відповідно, судових органів іншої юрисдикції.

Вирок або інше судове рішення за наслідками розгляду досудового розслідування в кримінальному провадженні №0000599 в матеріалах даної справи відсутній.

Дослідивши висновок експерта №СЕ-19/111-23/29291-КТ від 14.06.2023, суд встановив, що такий за своєю правовою природою є саме новим доказом, поданим стороною, яка приймала участь у розгляді справи, вказаний висновок не існував на час розгляду справи №906/291/22 та прийняття Господарським судом Житомирської області рішення від 02.02.2023, а був складений на замовлення позивача після остаточного вирішення спору у справі..

Надавши правову кваліфікацію наведеним заявником обставинам і наданим доказам, суд вважає, що фактично обґрунтування заяви про перегляд рішення суду за нововиявленими обставинами зводяться до намагання заявника спонукати суд здійснити переоцінку доказів у справі та встановити нові фактичні обставини справи, визнавши доведеність фактів, покладених в основу заяви від 11.12.2023.

Враховуючи викладене, переоцінка доказів, оцінених судом у процесі розгляду справи, та надання заявником нових доказів, які не оцінювалися судом, стосовно обставин, що були встановлені судом, згідно з ч.4 ст.320 ГПК України, не є підставою для перегляду рішення суду за нововиявленими обставинами.

Як вже зазначалось вище, рішення Господарського суду Житомирської області від 02.02.2023 було переглянуто судом апеляційної інстанції та залишено без змін, а отже набрало законної сили у встановленому законом порядку.

Таким чином суд дійшов висновку, що подана ФОП Мещеряковим С.М. заява про перегляд рішення суду за нововиявленими обставинами фактично є прихованим способом оскарження остаточного рішення у справі, а її задоволення призведе до порушення принципу правової певності, оскільки рішення, яке є остаточним та вступило в силу у визначеному процесуальним законом порядку, не може бути поставлено під сумнів з огляду на новий доказ, який подає заявник як «нововиявлену обставину».

Будь-яких інших обставин, які слугували б підставою для перегляду рішення Господарського суду Житомирської області від 02.02.2023 у справі №906/291/22, відповідно до ст.320 ГПК України, заявником наведено не було.

Згідно з усталеною практикою ЄСПЛ, процедура поновлення розгляду справи за нововиявленими обставинами на вимогу сторони провадження для виправлення помилок правосуддя, як така, не суперечить положенням Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод за умови відсутності зловживання (рішення від 06.12.2005 у справі "Попов проти Молдови"). Однак при цьому Суд наголошує, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване п.1 ст.6 Конвенції, потрібно тлумачити в світлі Преамбули до Конвенції, яка проголошує принцип верховенства права як частину спільної спадщини держав-учасниць. Одним із аспектів принципу верховенства права є принцип правової певності, який, окрім іншого, передбачає, що якщо суд ухвалив остаточне рішення по суті спору, таке рішення не може бути піддане перегляду (рішення від 28.10.1999 у справі "Брумареску проти Румунії"). Цей принцип встановлює, що жодна сторона не вправі ставити питання про перегляд остаточного судового рішення, яке набрало чинності, лише задля нового судового розгляду і нового рішення по суті. Перегляд судового рішення не повинен бути замаскованою апеляційною процедурою, а саме лише існування двох позицій щодо способу вирішення спору не є підставою для повторного судового розгляду. Відхилення від цього принципу допустимі лише за наявності виняткових обставин (рішення від 09.06.2011 у справі "Желтяков проти України" ).

Відповідно до ч.3 ст.325 ГПК України, за результатами перегляду судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами суд може відмовити в задоволенні заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами та залишити відповідне судове рішення в силі.

З огляду на викладене, обставини, покладені заявником в основу заяви про перегляд рішення суду за нововиявленими обставинами від 11.12.2023 в якості нововиявлених, є необґрунтованими та не можуть бути підставою для скасування рішення Господарського суду Житомирської області від 02.02.2023 у справі №906/291/22, а відтак у задоволенні вказаної заяви слід відмовити та залишити дане рішення суду в силі.

Витрати зі сплати судового збору, відповідно до ст.129 ГПК України, покладаються на позивача.

Керуючись статтями 233-235, 325 ГПК України, господарський суд,-

УХВАЛИВ:

1. У задоволенні заяви Фізичної особи-підприємця Мещерякова С.М. про перегляд рішення суду за нововиявленими обставинами від 11.12.2023 у справі №906/291/22 відмовити.

2. Рішення Господарського суду Житомирської області від 02.02.2023 у справі №906/291/22 залишити в силі.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та може бути оскаржена.

Дата підписання повного тексту ухвали: 06.02.2024

Суддя Прядко О.В.

1 - у справу;

2 - позивачу та представнику позивача - Янчуку М.О. (ЄСІТС);

3 - відповідачу та представнику відповідача - Приведьону В.М. (ЄСІТС).