ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЗАКАРПАТСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"01" лютого 2024 р. м. Ужгород Справа № 907/740/22

Суддя Господарського суду Закарпатської області Лучко Р.М.,

за участю секретаря судового засідання Піпар А.Ю.

Розглянув матеріали справи

за первісним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Оператор газотранспортної системи України», Київ

до відповідача Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Закарпатгаз», м. Ужгород

про стягнення 90 762 286,40 грн

та за зустрічним позовом Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Закарпатгаз», м. Ужгород

до відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю «Оператор газотранспортної системи України», Київ

про зобов`язання вчинити дії

За участю представників:

позивача за первісним позовом (відповідача за зустрічним позовом) Майструк В.І.., адвокат, ордер серії АІ №1476602 від 12.10.2023 року;

відповідача за первісним позовом (позивача за зустрічним позовом) Ландовська М.В., адвокат, довіреність №01Др-2-0124 від 01.01.2024 року.

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Оператор газотранспортної системи України» звернулося до Господарського суду Закарпатської області з позовом до Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Закарпатгаз» про стягнення 68 067 386,39 грн заборгованості за квітень, травень та вересень 2021 року з оплати негативних щодобових небалансів на підставі Договору № від 04.02.2020 про транспортування природного газу, на яку позивачем нараховано 6 350 600,85 грн пені, 1 903 197,36 грн 3% річних та 14 441 101,80 грн інфляційних втрат.

Ухвалою від 14.10.2022 суд прийняв позовну заяву до розгляду, відкрив провадження у справі за правилами загального позовного провадження, встановив сторонам процесуальні строки для подання заяв по суті спору, зобов`язав відповідача, в порядку ст. 90 ГПК України надати суду відповіді на питання позивач та призначив підготовче засідання 07.11.2022 року.

Відповідно до ухвали від 03.11.2022 суд задовольнив клопотання відповідача та продовжив Акціонерному товариству «Оператор газорозподільної системи «Закарпатгаз» процесуальний строк для подання відзиву до 15.11.2022 включно.

У підготовчому засіданні 07.11.2022 суд оголосив перерву до 05.12.2022.

Відповідно до ухвали від 21.11.2022 судом прийнято до спільного розгляду з первісним позовом зустрічну позовну заяву від 15.11.2022 Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Закарпатгаз» до Товариства з обмеженою відповідальністю «Оператор газотранспортної системи України» про зобов`язання привести маржинальну ціну придбання та маржинальну ціну продажу, в кожну газову добу травня 2021 року та вересня 2021 року, в яких фактично вчинялися балансуючі дії, у відповідність до вартості природного газу проданого оператором газотранспортної системи внаслідок отримання послуг балансування, а також встановлено сторонам процесуальні строки для подання відзиву та заперечень щодо зустрічного позову, підготовче засідання призначено на 05.12.2022.

Ухвалою від 05.12.2022 суд повідомив сторін про те, що призначене на 05.12.2022 підготовче засідання не відбулося в зв`язку з повітряною тривогою, наступне підготовче засідання призначено на 19 грудня 2022 року.

У підготовчому засіданні 19 грудня 2022 року оголошено перерву до 25 січня 2023 року з урахуванням клопотання представника відповідача за первісним позовом.

Призначене на 25.01.2023 підготовче засідання не відбулося в зв`язку з повітряною тривогою, відтак ухвалою від 25.01.2023 суд повідомив сторін про призначення підготовчого засідання на 10 лютого 2023 року.

Підготовче засідання 10 лютого 2023 року, також, не відбулося через сповіщення системою цивільного захисту міста Ужгорода сигналу «Повітряна тривога!», у зв`язку з чим ухвалою від 10.02.2023 учасників справи повідомлено, що наступне підготовче засідання у даній справі відбудеться 24 лютого 2023 року.

У підготовчому засіданні 24 лютого 2023 р. оголошено перерву до 13 березня 2023 року з огляду на подане відповідачем за первісним позовом клопотання.

За наслідками проведеного у справі підготовчого провадження, з огляду на вирішення у підготовчому засіданні зазначених у частині 2 ст. 182 ГПК України питань, що підлягали з`ясуванню судом, ухвалою від 13.03.2023 суд закрив підготовче провадження та призначив судовий розгляд справи по суті на 05.04.2023 року.

Ухвалою суду від 05.04.2023 відмовлено в задоволенні клопотання відповідача за первісним позовом про зупинення провадження у справі та відкладено судовий розгляд справи на 01.05.2023 року.

В судовому засіданні неодноразово оголошувалася перерва, востаннє до 01.02.2024 у зв`язку з неявкою учасників справи, через заявлені сторонами клопотання про відкладення судового розгляду справи, для надання позивачу та відповідачу можливості підготуватися до судових дебатів у даній справі.

Крім того, відповідно до ухвали від 20.07.2023 судом відмовлено в задоволенні клопотання Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Закарпатгаз» від 01.05.2023 про повернення до стадії підготовчого засідання та залишено без розгляду клопотання відповідача за первісним позовом від 01.05.2023 в частині зупинення провадження у справі № 907/740/22.

В судових засіданнях представник позивача за первісним позовом позовні вимоги первісного позову підтримав в повному обсязі з підстав, що зазначені в позовній заяві та додаткових письмових поясненнях, в задоволенні зустрічного позову просив суд відмовити з зазначених у відзиві на зустрічний позов мотивів.

Відповідач за зустрічним позовом в судових засіданнях, покликаючись на відзив на первісно заявлені вимоги та додатково подані суду письмові пояснення, просив суд в задоволенні позову Товариства з обмеженою відповідальністю «Оператор газотранспортної системи України» відмовити та задовольнити зустрічні позовні вимоги Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Закарпатгаз».

Відповідно до ст. 233 ГПК України, рішення по даній справі прийнято у нарадчій кімнаті за результатами оцінки наданих учасниками справи доказів.

ПОЗИЦІЯ УЧАСНИКІВ СПРАВИ

Щодо первісного позову.

Правова позиція позивача за первісним позовом.

Позовні вимоги первісного позову обґрунтовуються здійсненим на виконання укладеного між сторонами договору транспортування природного газу № від 04.02.2020 співставленням остаточних алокацій подач/відборів відповідачем за первісним позовом природного газу до/з газотранспортної системи за квітень, травень та вересень 2021 року, за результатами якого виявлено наявність у відповідача негативних щодобових небалансів за кожну газову добу і сумарно за звітні місяці в обсязі 23 302 231,21 м.куб. природного газу (в тому числі 1401,91 м.куб. у квітні 2021 року, 21 491,24 м.куб. у травні 2021 року та 1 809 589,3 м.куб. у вересні 2021 року) загальною вартістю 68 067 386,39 грн (з ПДВ), зокрема: у квітні 2021 року на суму 14 315,82 грн, у травні 2021 року 87 217,72 грн та у вересні 2021 року 67 965 852,85 грн.

Позивач за первісним позовом стверджує, що вказані щодобові небаланси відповідача виникали внаслідок безпідставного відбору відповідачем за первісним позовом з газотранспортної системи природного газу у зазначені періоди без подання таких обсягів природного газу до газотранспортної системи.

Зауважує, що невиконання відповідачем за первісним позовом своїх зобов`язань з оплати негативних щодобових небалансів в квітні, травні та вересні 2021 року на загальну суму 68 067 386,39 грн порушує п.п. 2.5, 9.3 договору транспортування природного газу та п. 19 глави 6 розділу ХІV Кодексу газотранспортної системи, у зв`язку з чим на вказану суму заборгованості позивачем на підставі п.п. 13.1, 13.5 Договору та ст. 536, ч. 2 ст. 625 ЦК України, ч. 3 ст. 198 ГК України нараховано відповідачу 6 350 600,85 грн пені, 1 903 197,36 грн 3% річних та 14 441 101,80 грн інфляційних втрат.

Заперечення (відзив) відповідача за первісним позовом.

Відповідач за первісним позовом у відзиві на позовну заяву від 01.11.2022 заперечує первісні позовні вимоги в повному обсязі.

Вказує, що позивач за первісним позовом не довів ні факту надання послуг балансування (реальності балансуючих дій), ні факту понесення ним обґрунтованих та реальних витрат пов`язаних із наданням послуг балансування АТ «Закарпатгаз», як того вимагає ст. 35 Закону України «Про ринок природного газу».

Акцентує увагу, що в спірних правовідносинах ключовим є дослідження Актів про надання послуг балансування за квітень, травень та вересень 2021 року, складених на виконання Договору про надання послуг балансування від 19.01.2021 року №, оскільки, за відсутності обсягів придбаного ТОВ «Оператор ГТС України» природного газу в кожну газову добу, жодних законних підстав у ТОВ «Оператор ГТС України» для формування маржинальної ціни придбання природного газу з подальшим складання актів врегулювання щодобових небалансів та виставлення Відповідачу рахунків на оплату Позивач не було.

Зауважує, що позивачем не подано суду доказів, які б підтвердили відхилення у функціонуванні ГТС позивача у квітні, травні, вересні 2021 року від її звичайного рівня; відсутня інформація щодо власної оцінки попиту на природний газ за газову добу або протягом газової доби щодо якої здійснюється балансуюча дія у квітні, травні, вересні 2021 року, як і відсутня інформація про номінації, алокації в розрізі усіх замовників послуг транспортування та виміряні потоки природного газу, про тиск природного газу в газотранспортній системі, що, за позицією відповідача за первісним позовом свідчить про недоведеність позивачем за первісним позовом обставин щодо того, які саме дії були ним вчинені з врегулювання небалансу (вчинення балансуючих дій), як того вимагають положення розділу ХІІІ та розділу XIV Кодексу ГТС.

Просить звернути увагу, що за змістом інформації, розміщеної ТОВ «Оператор газотранспортної системи України» на власному сайті, у відкритому доступі, очевидним є те, що доходи, які пов`язані з платою за щодобовий негативний небаланс значно перевищують витрати Позивача, які - не значні та/або взагалі відсутні, що в сукупності з відсутністю необхідності вчинення Оператором ГТС балансуючих дій у спірний період, невідповідності об`єктивної та достовірної інформації щодо витрат та доходів від господарської діяльності Оператора ГТС, свідчить про очевидно отримання ним надприбутків за рахунок невластивого йому виду діяльності та не виконання своїх основних функції, покладених на нього ст.ст. 22, 23, 30, 35 Закону України «Про ринок природного газу».

Доводить, що долучені Оператором ГТС реєстри файлів з інформаційної системи не є належними, допустимими та достатніми доказами для підтвердження вчинення Оператором ГТС балансуючих дій.

Крім того, зазначає, що долучені до позовної заяви акти приймання-передачі природного газу складалися між сторонами в розрізі місяця (не містять жодних даних про щодобові обсяги) на виконання Технічної угоди про умови приймання-передачі природного газу та вимог пункту 5 глави 1 розділу ХІІ Кодексу ГРМ, умови якої передбачають порядок документального оформлення приймання-передачі природного газу в точках виходу з газотранспортної системи до газорозподільної системи між Оператором ГТС та Оператором ГРМ (як двома перевізниками).

За позицією відповідача за первісним позовом, такі акти приймання-передачі природного газу за квітень, травень та вересень 2021 року підтверджують обсяг газу, переданий постачальниками з газотранспортної системи до газорозподільної системи для подальшого розподілу до їх споживачів та не передбачають ні облік балансування у визначені періоди в розрізі кожної доби, ні фізичне транспортування за номінаціями (заявками) замовника послуг транспортування щодобово.

Безпідставними вважає також аргументи позивача за первісним позовом про самостійне підтвердження АТ «Закарпатгаз» обсягів щодобових небалансів у зв`язку з поданням до НКРЕКП звіту форми 8в, зауважуючи, що відповідно до пункту 9.6. укладеного між сторонами договору транспортування природного газу розбіжності щодо вартості добових небалансів підлягають урегулюванню відповідно до умов цього договору або в суді, а до прийняття рішення суду вартість добових небалансів яку Замовник зобов`язаний сплатити у строк визначений п.9.3 цього договору, визначається за даними Оператора.

Крім того, звертає увагу на безпідставність включення позивачем за первісним позовом до обсягів небалансу АТ «Закарпатгаз» ті обсяги природного газу, які Позивач вважає несанкціоновано відібраними з газотранспортної системи споживачами у яких в спірні періоди не було жодного постачальника природного газу.

Відповідь на відзив.

Позивач згідно з поданою суду відповіддю на відзив від 11.11.2022 № ТОВВИХ-22-12314 не погоджується з наведеними відповідачем аргументами та запереченнями, зазначаючи, що на виконання умов пункту 11.5. укладеного між сторонами договору учасниками даної справи підписано Акт звірки розрахунків за період 01.01.2020 по 30.09.2021, згідно з яким АТ «Закарпатгаз» у повному обсязі визнав наявну заборгованість, яка заявлена у даному позові за квітень, травень та вересень 2021 року.

Зауважує, що за своєю правовою природою, укладений між сторонами Договір від 04.02.2020 № є договором надання послуг, який окрім загальних норм ЦК України, ГК України регулюється спеціальним законодавством про ринок природного газу (Закон України «Про ринок природного газу», Кодексом ГТС, затверджений постановою НКРЕКП від 30.09.2015 № 2494, Типовий договір транспортування природного газу, затверджений постановою НКРЕКП від 30.09.2015 № 2497) та положеннями пункту 11.4. якого визначено, що врегулювання щодобових небалансів оформлюються одностороннім актом за підписом Оператора на весь обсяг щодобових небалансів.

Пояснює, що отримавши через інформаційну платформу акти врегулювання щодобових небалансів за газові місяці за квітень, травень та вересень 2021 року/рахунки на оплату за газові місяці за квітень, травень та вересень 2021 року, які були надіслані 12.05.2021, 12.06.2021 та 12.10.2021 відповідно, АТ «Закарпатгаз» зобов`язане було оплатити на користь Оператора вартість послуг балансування (вартість негативного щодобового небалансу) і так як ні до позивача з претензіями, ні до суду з позовом з вимогами щодо не погодження або з об`ємами отриманих послуг балансування (врегулювання негативного щодобового небалансу) та/або їх з вартістю відповідач не звертався, відтак об`єми та вартість отриманої АТ «Закарпатгаз» послуги балансування (врегулювання негативного щодобового небалансу) за квітень, травень та вересень 2021 року є узгодженими.

З огляду на викладене, за позицією позивача за первісним позовом, матеріали справи містять належні та допустимі докази надання ним відповідачу послуг балансування (врегулювання негативного щодобового небалансу, а саме: акти врегулювання щодобових небалансів за газові місяці - квітень, травень та вересень 2021 року; рахунки на оплату за добові небаланси за квітень, травень та вересень 2021 року; форми №2, № 3 та реєстри файлів, у яких АТ «ЗАКАРПАТГАЗ» самостійно зазначив обсяги подач / відборів природного газу у квітні, травні та вересні 2021 року, та розрахунки 1, 2, 3, які містять дзеркальні дані відображені Відповідачем у формах №2, №3; акти приймання-передачі природного газу квітня, травня та вересня 2021 року, які Відповідач підписав без будь яких зауважень та застережень.

Зауважує, що фізичне балансування, в тому числі вчинення балансуючих дій здійснюється для балансування газотранспортної системи загалом, а не для врегулювання портфоліо балансування окремого замовника послуг транспортування та в спірних правовідносинах необхідно розрізняти послугу фізичного балансування, яка, фактично, є купівлею оператором газотранспортної системи природного газу для вчинення балансуючих дій, спрямованих на забезпечення підтримання певної кількості та тиску газу в газотранспортній системі, та послугу комерційного балансування, яка полягає у врегулюванні добового небалансу та є складовою послуги транспортування природного газу й надається замовникам цих послуг оператором газотранспортної системи.

При цьому, звертає увагу, що встановлення факту вчинення Оператором ГТС заходів з фізичного балансування не входить у предмет доказування у даній справі, оскільки між Оператором ГТС та Оператором ГРМ виникають відносини комерційного балансування, які врегульовані не розділом XIII, а розділом XIV Кодексу ГТС та у відповідності до положень глави 6 розділу XIV Кодексу ГТС Оператором ГТС визначалась вартість щодобових небалансів АТ «Закарпатгаз» на підставі даних підтверджених номінацій та остаточних алокацій, наданих самим де відповідачем за первісним позовом за звітні газові місяці - квітень, травень та вересень 2021 року.

Пояснює, що на виконання імперативним приписів пункту 5 глави 4 розділу IV, пункту 4 глави 1, пунктом 2 глави 3 розділу XII, пункту 1 глави 1, пунктів 2, 6 глави 6 розділу XIV Кодексу ГТС АТ «Закарпатгаз» до Інформаційної платформи Оператора у квітні, травні, вересні 2021 року було внесено відповідну інформацію за формами №№1-9, що не заперечується відповідачем у справі та саме подані самостійно відповідачем за первісним позовом до інформаційної платформи означені форми звітності містять інформацію щодо щодобових негативних небалансів означеного Замовника послуги транспортування природного газу.

Необґрунтованими також вважає покликання відповідача за первісним позовом на отримання позивачем надприбутків, зазначаючи, що станом на 30.09.2022 заборгованість замовників послуг за договорами транспортування природного газу з оплати обсягів негативних щодобових замовленої договірної потужності та за перевищення замовленої договірної потужності за період з 01.01.2020 по 30.09.2022 складає 33 750 197 630,38 грн, а зі Звіту про фінансові результати (Звіт про сукупний дохід) за І квартал 2022 року вбачається, що за перший квартал 2022 збиток ТОВ «Оператор ГТС України» становить 1 479 107 тис грн., тобто практично 1,5 млрд грн.

Відхиляються позивачем за первісним позовом також й аргументи АТ «Закарпатгаз» щодо неналежності як доказу поданих останнім до НКРЕКП звітів форми 8в з посиланням на те, що означені форми містять інформацію на основі виключно даних Оператора ГТС, позаяк Оператор ГТС фактично здійснює алокацію (аналіз та систематизацію даних) на підставі інформації щодо обсягів відібраного газу, яка була надана самим Замовником послуг (тобто у даному випадку саме АТ «Закарпатгаз», а подання Замовником нульових номінацій або неподання їх взагалі не впливає на обсяг відібраного замовником природного газу з ГТС.

При цьому, пояснює, що в Інструкції щодо заповнення форми звітності № 8в - НКРЕКП-газ-моніторинг (місячна) «Звіт про використання потужності газорозподільної системи та стан розрахунків» (затвердженої постановою НКРЕКП 07.07.2016 № 1234) імперативно визначено, що відповідальність за вказані у Формі № 8в несуть виключно посадові особи Оператора ГРМ, а саме: керівник та головний бухгалтер, а відтак у вказаному звіті зазначаються виключно дані обліку АТ «Закарпатгаз».

Окрім того, спростовує твердження відповідача за первісним позовом про неправомірність дій ТОВ «Оператор ГТС України» щодо віднесення несанкціонованого відбору споживачів в небаланс Відповідача з посиланням на приписи абз. 2 п. 7 глави 6 розділу XII Кодексу ГТС, відповідно до яких у разі несанкціонованого відбору природного газу споживачем весь відповідний обсяг вноситься в алокацію відповідного оператора газорозподільної системи, а по прямому споживачу - оператора газотранспортної системи. Також, зауважує, що умовами п. 4.1. Договору транспортування природного газу визначено, що замовник зобов`язаний: здійснити своєчасну та повну оплату за перевищення розміру договірної потужності, додаткову плату за зміну умов (обмежень) використання потужності з обмеженнями, плату за добовий небаланс, та плату за несанкціонований відбір природного газу з газотранспортної системи в порядку, визначеному Кодексом та цим договором.

Заперечення.

Відповідач за первісним позовом в поданому суду запереченні від 21.11.2022 зауважує, що підписані акти звірки не свідчать про визнання АТ «Закарпатгаз» заборгованості та вчинення Оператором ГТС балансуючих дій, позаяк з акту звірки взаєморозрахунків жодним чином не вбачається, що відповідачем визнається заборгованість за надані послуги врегулювання добових небалансів природного газу саме за квітень, травень та вересень 2021 року у сумі 68 067 386,39 грн та такий підписано на виконання вимог Закону України « Про заходи, спрямовані на подолання кризових явищ та забезпечення фінансової стабільності на ринку природного газу».

Вказує, що сам по собі акт звірки розрахунків не є належним доказом факту здійснення будь-яких господарських операцій (поставки, надання послуг тощо), оскільки не с первинним бухгалтерським обліковим документом. Інформація, відображена в акті мас бути підтверджена первинними документами.

Звертає увагу, що фізичне балансування та комерційне балансування - нерозривні елементи балансування системи, а Оператор ГТС довільно тлумачить норми матеріального права, якими регулюються спірні правовідносини, оскільки балансування системи єдине, включає в себе заходи фізичного та комерційного балансування, що застосовуються Оператором ГТС одночасно та нерозривні між собою.

Акцентує увагу, що позивач не довів понесення ним жодних реальних та обґрунтованих витрат пов`язаних зі здійсненням балансуючих дій, а відомості, відображені у Актах надання послуг балансування квітень, травень та вересень 2021 року, які підписані сторонами Договору № від 19.01.2021 свідчать, що у спірний період травня та вересня 2021 року в газотранспортній системі Оператора ГТС були щодобові позитивні небаланси (відібрані Виконавцем згідно Договору), однак не було жодних щодобових негативних небалансів, оскільки Виконавець не подавав жодних обсягів в газотранспортну систему Позивача для покриття негативних небалансів.

Просить зауважити, що Оператор ГТС невірно здійснював розрахунок плати за добовий небаланс, а розрахунок ТОВ «Оператор ГТС України» маржинальних цін повинен відображати реальні витрати на закупівлю або продаж природного газу на кожну відповідну газову добу та враховувати фактичну вартість вчинення балансуючих дій Оператором ГТС за цю газову добу.

З урахуванням наведеного пояснює, що якщо у певну газову добу (або у всі газові доби місяця) ТОВ «Оператор ГТС України» не здійснював придбання природного газу за Договором про надання послуг балансування, а навпаки здійснював продаж газу Виконавцю, то вартість для визначення маржинальних цін береться з продажу Оператором ГТС за відповідну газову добу, що унеможливлює одержання позивачем із замовників послуг транспортування маржі Виконавця, яку останній отримує як плату за свої фактично надані послуги; водночас, якщо ж у певній газовій добі були відсутні балансуючі дії, тобто Позивач не замовляв послугу балансування (ані подачу, ані відбір, тобто не здійснював ані продаж, ані придбання природного газу у Виконавця, внаслідок отримання послуги балансування), підстави для формування маржинальних цін придбання та маржинальних цін продажу відсутні а їх визначення в односторонньому порядку є неправомірними діями самого позивача, що грубо порушують умови договору та норми чинного законодавства.

Резюмуючи викладене, зауважує, що для того, щоб стверджувати про наявність простроченої заборгованості АТ «Закарпатгаз» за Договором транспортування природного в межах спірного періоду позивач, повинен був привести маржинальну ціну придбання та маржинальну ціну продажу в кожну газову добу квітня, травня та вересня 2021 року, в яких фактично вчинялися балансуючі дії, у відповідність до вартості природного газу проданого оператором газотранспортної системи внаслідок отримання послуг балансування.

Крім того, повідомляє, що до моменту звернення ТОВ «Оператор ГТС України» до суду з даним позовом, АТ «Закарпатгаз» не володів інформацією про фактичні балансуючі дії позивача, оскільки не мав у своєму розпорядженні акти про надання послуг балансування за квітень, травень та вересень 2021 року за Договором про надання послуги балансування від 19.01.2021 року № , з яких вбачається грубе порушення ТОВ «Оператор ГТС України» умов договору та положень чинного законодавства.

Щодо зустрічного позову.

Правова позиція позивача за зустрічним позовом.

Позовні вимоги зустрічного позову обґрунтовуються необхідністю приведення відповідачем за зустрічним позовом маржинальної ціни придбання та маржинальної ціни продажу, в кожну газову добу травня 2021 року та вересня 2021 року, в яких фактично вчинялися балансуючі дії, у відповідність до вартості природного газу проданого оператором газотранспортної системи внаслідок отримання послуг балансування.

Пояснює, що якщо у певну газову добу (або у всі газові доби місяця) ТОВ «Оператор ГТС України» не здійснював придбання природного газу за Договором про надання послуг балансування, а навпаки здійснював продаж газу Виконавцю, то вартість для визначення маржинальних цін береться з продажу Оператором ГТС за відповідну газову добу, що унеможливлює безпідставне та неправомірне одержання Відповідачем із замовників послуг транспортування маржі Виконавця, яку останній отримує як плату за свої фактично надані послуги.

Таким чином, за позицією позивача за зустрічним позовом, відповідач за зустрічним позовом при розрахунку вартості негативних добових небалансів Позивача, за умови доведеності факту їх виникнення та врегулювання, що є предметом дослідження в межах розгляду первісного позову, був зобов`язаний застосовувати ціни вказані:

- за травень 2021 року, у стовпчику 4 Акту від 31.05.2021 № 05-2021-, за наявності факту вчинення балансуючої дії, тобто наявності обсягу газу відібраного Виконавцем з газотранспортної системи, інформація про який наведена у стовпчику 3 таблиці до вказаного акту;

- за вересень 2021 року, у стовпчику 4 Акту від 30.09.2021 № 09-2021-, за наявності факту вчинення балансуючої дії, тобто наявності обсягу газу відібраного Виконавцем з газотранспортної системи, інформація про який наведена у стовпчику 3 таблиці до вказаного акту.

Заперечення (відзив) відповідача за зустрічним позовом.

Відповідач за зустрічним позовом в поданому суду відзиві від 06.12.2022 № ТОВВИХ-22-13298 звертає увагу, що порядок визначення Оператором ГТС маржинальної ціни визначений положеннями глави 6 розділу ХІV Кодексу ГТС та в спірних правовідносинах застосований відповідачем за зустрічним позовом.

Пояснює, що Оператор ГТС здійснює балансування всієї газотранспортної системи, а не відносно окремих замовників послуг транспортування природного газу у відповідні газові періоди. Відповідно, і обсяги природного газу для забезпечення збалансованості газотранспортної системи закуповуються Оператором ГТС не по одному портфоліо, а враховуючи всі обсяги природного газу у розрізі кожного замовника послуг транспортування.

Але, при цьому, саме замовники послуг транспортування природного газу відповідають за збалансованість своїх портфоліо балансування протягом періоду балансування, так як виникнення позитивного чи негативного небалансу в газотранспортній системі відбувається внаслідок невідповідності відбору природного газу замовниками послуг у порівнянні із замовленими та фактично відібраними.

Зауважує, що маржинальна ціна, яка застосовується при визначенні вартості врегулювання щодобових небалансів за відповідний газовий місяць по тому чи іншому замовнику послуг транспортування, і яка вказується Оператором ГТС в акті врегулювання щодобових небалансів, визначається у відповідності до положень розділу ХІV Кодексу ГТС. І вказана ціна визначається не під кожного замовника послуг транспортування окремо, а з урахуванням балансування всієї газотранспортної системи.

Звертає увагу на те, що пунктом 9.6 договору № від 04.02.2020 встановлено, що розбіжності щодо вартості добових небалансів підлягають урегулюванню відповідно до умов цього Договору або в суді, а до прийняття рішення суду вартість добових небалансів, яку Замовник зобов`язаний сплатити у строк, визначений пунктом 9.3 цього Договору, визначається за даними Оператора.

Акцентує увагу, що отримавши акти врегулювання щодобових небалансів за газові місяці травня та вересня 2021 року та рахунки, АТ «Закарпатгаз» у строки встановлені п.9.3, п.9.6 договору № від 04.02.2020, не зверталося ні до Позивача з вимогою/претензією/зауваженнями/пропозицією/запитаннями, ні до суду з позовом щодо врегулювання розбіжностей щодо вартості добових небалансів зазначених ТОВ «Оператор ГТС України» у актах врегулювання щодобових небалансів Акт № 05-2021- від 31.05.2021 за газовий місяць травень 2021 року та Акт № 09-2021- від 30.09.2021 за газовий місяць вересень 2021 року та відповідних рахунках та неоскаржена АТ «Закарпатгаз», у строки встановлені умовами договору № від 04.02.2020 вартість щодобових небалансів, визначена Оператором ГТС за газові місяці травня та вересня 2021 року, набула статусу узгодженої та обов`язкової до сплати, у строки визначені пунктом 9.3 Договору.

Крім того, зауважує, що підписання позивачем за зустрічним позовом Акту звірки взаєморозрахунків, часткова сплата АТ «Закарпатгаз» негативних небалансів в період з 01.05.2021 по 05.08.2022 на користь відповідача за зустрічним позовом свідчить про визнання АТ «Закарпатгаз» вартості врегулювання негативних небалансів перед ТОВ «Оператор ГТС України» за договором № від 04.02.2020, що не було спростовано у зустрічному позові.

З посиланням на лист НКРЕКП від 18.01.2021 за вих.№9/16/5-21 вказує, що можливим способом визначення маржинальних цін продажу та придбання природного газу, у випадку непогодження торгової платформи, є визначення маржинальних цін придбання/продажу природного газу з огляду на ціни придбання/продажу природного газу оператором газотранспортної системи, визначеної відповідно до умов договору про надання послуги балансування для відповідної газової доби.

При цьому, пояснює, що оскільки у травні та вересні 2021 року у замовників послуг транспортування були наявні як негативні, так і позитивні небаланси, про що свідчить Інформація щодо загальних обсягів та вартості врегулювання щодобових небалансів за травень та вересень 2021 року, з урахуванням вищевказаного роз`яснення НКРЕКП від 18.01.2021, Оператором ГТС маржинальна ціна придбання та маржинальна ціна продажу природного газу визначалась з урахуванням таких небалансів, згідно умов Договору балансування, у відповідності та з дотриманням вимог Кодексу ГТС, що виключає підставність доводів позивача за зустрічним позовом, що Оператор ГТС порушував умови Договору, укладеного з АТ «Закарпатгаз», а вартість врегулювання щодобових небалансів АТ «Закарпатгаз» за результатами травня та вересня 2021 року була визначена Оператором ГТС у відповідності до умов Договору та згідно положень Кодексу ГТ, що, в свою чергу, свідчить про безпідставність та необґрунтованість заявлених позовних вимог, а також про відсутність підстав для їх задоволення.

Відповідь на відзив.

Позивач за зустрічним позовом у відповіді на відзив на зустрічну позовну заяву від 12.12.2022 акцентує увагу суду, що формування відповідачем за зустрічним позовом маржинальної ціни без доказів понесення реальних та обґрунтованих витрат Оператором ГТС пов`язаних із наданням послуг балансування конкретного Оператора ГРМ безпідставне та неправомірне

Просить звернути увагу, що відображені в актах надання послуг балансування за травень та вересень 2021 року відомості свідчать, що у спірний період травня та вересня 2021 року в газотранспортній системі Оператора ГТС були щодобові позитивні небаланси (відібрані Виконавцем згідно Договору), однак не було жодних щодобових негативних небалансів, оскільки Виконавець не подавав жодних обсягів в газотранспортну систему Позивача для покриття негативних небалансів та, відповідно, в Оператора ГТС не було потреби у понесенні витрат на балансування у відповідності до ст. 35 Закону України «Про ринок природного газу».

Зауважує, що в Оператора ГТС не було жодного ресурсу природного газу для врегулювання негативних небалансів, оскільки вони в системі не виникали, а отже і відсутні докази понесення відповідачем за зустрічним позовом реальних та обґрунтованих витрат на балансування, а відтак й безпідставним є формування маржинальної ціни.

При цьому, звертає увагу, що витрати Оператора ГТС, пов`язані із виникненням позитивного/негативного небалансу у інших Операторів ГРМ не мають жодного відношення до АТ «Закарпатгаз», а сам Оператор ГТС не надав жодних доказів на підтвердження факту закупівлі необхідних для балансування обсягів природного газу.

Заперечення.

Відповідач за зустрічним позовом у запереченні від 19.12.2022 № ТОВВИХ-22-13809 вкотре звертає увагу, що згідно положень Кодексу ГТС, Оператор ГТС здійснює балансування всієї газотранспортної системи, а не відносно окремих замовників послуг транспортування природного газу у відповідні газові періоди та, відповідно, і обсяги природного газу для забезпечення збалансованості газотранспортної системи закуповуються Оператором ГТС не по одному портфоліо, а враховуючи всі обсяги природного газу у розрізі кожного замовника послуг транспортування, а відтак, маржинальна ціна, яка застосовується при визначенні вартості врегулювання щодобових небалансів за відповідний газовий місяць по тому чи іншому замовнику послуг транспортування, і яка вказується Оператором ГТС в акті врегулювання щодобових небалансів, визначається у відповідності до положень розділу ХІV Кодексу ГТС. І вказана ціна визначається не під кожного замовника послуг транспортування окремо, а з урахуванням балансування всієї газотранспортної системи.

Крім того, акцентує увагу, що в спірних правовідносинах необхідно розрізняти послугу фізичного балансування, яка, фактично, є купівлею оператором газотранспортної системи природного газу для вчинення балансуючих дій, спрямованих на забезпечення підтримання певної кількості та тиску газу в газотранспортній системі, та послугу комерційного балансування, яка полягає у врегулюванні добового небалансу та є складовою послуги транспортування природного газу та надається замовникам цих послуг оператором газотранспортної системи.

Комерційне балансування фактично є врегулюванням небалансів, а саме - різниці між обсягами природного газу, що надійшли через точки входу, і обсягів природного газу, відібраного через точку виходу, у розрізі замовників послуг транспортування, що здійснюється на основі алокації, а відтак, з огляду на те, що АТ «ЗАКАРПАТГАЗ» не було самостійно збалансовано власне портфоліо балансування, для врегулювання негативного небалансу даного Замовника у травні та вересні 2021 року, Оператором ГТС було вчинено дії, що полягали у комерційному балансуванні, що повністю відповідає вимогам Кодексу ГТС та Договору № від 04.02.2020.

Письмові пояснення.

Відповідачем за первісним позовом відповідно до пояснень від 24.01.2023 зазначено міркування щодо застосування Кодексу ГТС; Регламенту Комісії (ЄС) № 2017/459 від 16 березня 2017 року про встановлення мережевого кодексу механізмів розподілу потужності в газотранспортних системах та про скасування Регламенту (ЄС) № 984/2013 та Регламенту Комісії (ЄС) № 312/2014 від 26 березня 2014 року про Мережевий кодекс балансування газу в газотранспортних систем.

Крім того, відповідно до письмових пояснень від 20.01.2023 АТ «Закарпатгаз», з урахуванням відповіді позивача за первісним позовом від 28.12.2022 на адвокатський запит відповідача за зустрічним позовом зазначає, що в матеріалах справи відсутні докази на підтвердження, які саме дії були вчинені позивачем з врегулювання небалансу (вчинення балансуючих дій), як того вимагають положення розділу ХІІІ та розділу XIV Кодексу ГТС, а також, як вбачається з матеріалів справи, у квітні, травні та вересні 2021 року відповідач номінацій Оператору ГТС не подавав, а позивач обсягів газу - не підтверджував.

Також, відповідно до письмових пояснень від 09.02.2023 відповідач за зустрічним позовом акцентує увагу, що із наданої позивачем за первісним позовом інформації вбачається, що у нього відсутні докази понесення ним жодних витрат на балансування щодобово у квітні, травні та вересні 2021 року, оскільки Оператор ГТС у газові доби - 01.04, 02.04, 03.04, 04.04, 05.04, 07.04, 08.04, 11.04, 12.04, 13.04, 14.04,15.04, 16.04, 17.04, 20.04, 21.04, 22.04, 23.04, 24.04, 25.04, 26.04, 27.04.2021 року, 01.05, 02.05, 03.05, 04.05, 05.05, 06.05, 07.05, 08.05, 09.05, 10.05, 11.05, 12.05, 14.05, 15.05, 19.05, 20.05, 21.05, 22.05, 23.05, 25.05, 28.05, 29.05, 30.05.2021 року, та 01.09, 02.09, 04.09, 05.09, 06.09, 07.09, 08.09, 09.09, 11.09, 12.09, 13.09, 16.09, 17.09, 18.09, 19.09, 20.09, 21.09, 22.09, 23.09, 24.09, 27.09, 28.09, 29.09, 30.09.2021 року не отримував послуги балансування у Виконавця.

До означених письмових пояснень АТ «Закарпатгаз» долучено Науковий висновок щодо правового регулювання відносин у сфері транспортування природного газу та балансування газотранспортної системи, підготовлений доктором юридичних наук, професором, членом Науково-консультативної ради при Верховному суді О.А. Беляневич, Науковий висновок доктора юридичних наук, професора, члена-кореспондента НАПрН України, члена Науково-консультативної Ради Верховного Суду Харитонова Є.О. та Науковий висновок доктора юридичних наук, професора, члена Науково-консультативної Ради Верховного Суду Коссак В.М.

На спростування аргументів відповідача за первісним позовом, які викладені в означених письмових поясненнях позивачем за первісним позовом подано суду заперечення проти додаткових пояснень від 22.02.2023 № ТОВВИХ-23-2266, які за змістом відповідають поданим ТОВ «Оператор газотранспортної системи України» заявам по суті первісного та зустрічного позовів.

Окрім того, ТОВ «Оператор газотранспортної системи України» в письмових поясненнях від 19.05.2023 наведено розрахунки, які здійснювалися при визначенні вартості негативних небалансів за вересень 2021 року, з урахуванням збільшення маржинальної ціни придбання природного газу на величину коригування відповідно до п. 13 гл. 6 розділу ХІV Кодексу ГТС (10% та 20% відповідно).

Відповідачем за первісним позовом, в свою чергу, подано суду письмові пояснення від 15.09.2023, до яких долучено звіт Тимчасової спеціальної комісії Верховної Ради України щодо ефективності управління ГТС, до якого долучено Аналітичну довідку №1 Тимчасової спеціальної комісії Верховної Ради України, з яких, за позицією АТ «Закарпатгаз» вбачається, що в Оператора ГТС відсутні документальні підтвердження затрат оператора на вчинення балансуючих дій, відображенням реальних витрат, пов`язаних із здійсненням балансування, формування безпідставно завищених маржинальних цін та намагання неправомірно збагатитися або за рахунок Операторів ГРМ, або за рахунок держави на підставі Закону.

Позивачем за первісним позовом надано суду письмові заперечення №ТОВВИХ-23-14461 від 12.10.2023 проти пояснень АТ «Закарпатгаз» від 15.09.2023, відповідно до яких зазначає про пропуск відповідачем за зустрічним позовом строку подання відповідних доказів, неналежність їх для розгляду даної справи, позаяк звіт Тимчасової комісії не містить жодної інформації щодо Договору від 04.02.2020 № та не має преюдиційності і не створює будь-яких правових наслідків, та містить виключно пропозиції, які не мають обов`язкового характеру.

Крім того, АТ «Закарпатгаз» подано суду письмові пояснення від 01.12.2023 щодо наявності преюдиційних фактів, встановлених в межах справи №916/2471/22 та необхідність їх врахування при розгляді даної справи, зокрема, в частині того, що за вересень, жовтень та грудень 2021 року в цілому в газотранспортній системі мав місце фактично позитивний небаланс, та відповідно відбирання природного газу з газотранспортної системи, а надані суду договір про надання послуг балансування (Договір про надання послуг балансування № від 19.01.2021 року, укладений між позивачем та ТОВ «Газопостачальна компанія «Нафтогаз Трейдінг»), акти надання послуг балансування, а також інформація щодо маржинальної ціни не є належними доказами здійснення (понесення) Оператором ГТС реальних витрат на балансування системи, зокрема, доказів на підтвердження купівлі природного газу для врегулювання негативного небалансу, платіжних доручень на підтвердження сплати послуг балансування, доказів здійснення оплати за позитивний небаланс.

Зауважує, при цьому, що у межах справи №916/2471/22 встановлено преюдиціальний факт того, що за вересень, жовтень та грудень 2021 року ТОВ «Оператор ГТС України» не поніс витрат на врегулювання щодобових негативних небалансів, оскільки у зазначений період у газотранспортній системі в цілому (а отже це стосується і всіх Операторів ГРМ, в т.ч. АТ «Закарпатгаз») мав місце виключно позитивний небаланс, та відповідно не довів факту понесення витрат на врегулювання щодобових негативних небалансів у спірний період.

Окрім того, позивачем та відповідачем за первісним та зустрічними позовами надано суду письмові пояснення від 15.01.2024 та від 12.01.2024 відповідно з урахуванням висновків Об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного суду, що викладені в постанові від 03.11.2023 у справі № 918/686/21.

ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ ОБСТАВИНИ СПРАВИ.

04 лютого 2020 року між Товариством з обмеженою відповідальністю «Оператор газотранспортної системи України», як Оператором, та Акціонерним товариством «Оператор газорозподільної системи «Закарпатгаз», як Замовником, укладено Договір транспортування природного газу № (надалі Договір, Том І, а.с. 151-164), згідно з п. 2.1. якого Оператор надає замовнику послугу транспортування природного газу (послуга) на умовах, визначених у цьому договорі, а Замовник, в свою чергу, сплачує оператору встановлені в цьому договорі вартість такої послуги та плат (за їх наявності), які виникають при його виконанні.

Послуги надаються на умовах, визначених у кодексі, з урахуванням особливостей, передбачених цим договором. Замовник погоджується з тим, що обов`язковою умовою надання послуги є доступ Замовника до інформаційної платформи на підставі Правил надання доступу до інформаційної платформи, розміщених на веб-сайті Оператора. Підписанням цього договору Замовник підтверджує, що він ознайомлений із правилами надання доступу до інформаційної платформи, розміщеними на веб-сайті Оператора, та надає згоду на їх застосування та дотримання. Замовник усвідомлює, що порушення ним зазначених правил позбавляє його права пред`являти претензії до Оператора з приводу якості послуги та покладає на нього зобов`язання із відшкодування Оператору шкоди або збитків, завданих такими діями або бездіяльністю Замовника (п. 2.2. Договору).

Згідно з п. 2.3. Договору обсяг послуги, що надається за цим договором, визначається підписанням додатка 1 до цього договору (розподіл потужності) та/або додатка 2 (розподіл потужності з обмеженнями), крім надання доступу до потужності на період однієї газової доби.

Пунктом 2.4 .Договору передбачено, що приймання-передача газу, документальне оформлення та подання звітності Оператору здійснюються відповідно до вимог Кодексу газотранспортної системи.

Відповідно до п. 2.5. Договору Замовник має виконувати вимоги, визначені в Кодексі, подавати газ в точках входу та/або приймати газ у точках виходу в обсягах, встановлених цим договором, протягом погоджених термінів, а також оплачувати послуги на умовах, визначених у договорі.

За змістом п. 2.7. Договору Додаток 1 є невід`ємною частиною цього договору у випадку, коли Замовнику надається право використання гарантованої та/або переривчастої потужності, крім випадку замовлення потужності на добу наперед. Додаток 2 є невід`ємною частиною цього договору у випадку, коли Замовнику надається право використання потужності з обмеженнями, крім випадку замовлення потужності на добу наперед. Додаток 3 є невід`ємною частиною цього договору у випадку, коли Замовником є оператор ГРМ, прямий споживач, газовидобувне підприємство або виробник біогазу.

В укладеному сторонами додатку № 3 до Договору (Том І, а.с. 167-169) визначено перелік комерційних вузлів обліку газу, фактично встановлених у пунктах приймання-передачі газу в кількості 31 вузол обліку із зазначенням їх замовленої потужності на добу.

Взаємовідносини між Замовником та Оператором при забезпеченні (замовленні, наданні, супроводженні) послуг транспортування за цим договором здійснюються сторонами через інформаційну платформу Оператора відповідно до вимог Кодексу. Замовник набуває права доступу до інформаційної платформи з моменту підписання цього договору, а його уповноважені особи - з моменту їх авторизації, що оформлюється наданим Замовником повідомленням на створення облікового запису уповноважених осіб користувача платформи за формою, визначеною Кодексом. Після набуття права доступу до інформаційної платформи Замовник зобов`язується дотримуватися порядку взаємодії з інформаційною платформою, визначеного Кодексом (п. 2.8. Договору).

Пунктом 3.1. Договору передбачено обов`язок Оператора, зокрема, своєчасно надавати послуги належної якості; приймати номінації та реномінації, а також заявки на розподіл потужності від Замовника відповідно до умов, встановлених Кодексом; виконувати інші обов`язки, визначені Кодексом та чинним законодавством України.

Згідно з п. 3.2. Договору Оператор має право, зокрема, своєчасно отримувати від Замовника плату за надані послуги.

Відповідно до п. 4.1. Договору Замовник зобов`язаний, зокрема:

- своєчасно та в повному обсязі оплачувати вартість наданих йому послуг;

- дотримуватися обмежень, встановлених цим договором та Кодексом;

- вчасно збалансовувати своє портфоліо балансування;

- здійснити своєчасну та повну оплату, зокрема, за добовий небаланс, плату за нейтральність балансування та плату за несанкціонований відбір природного газу з ГТС в порядку, визначеному Кодексом та цим договором;

- здійснити у термін до 5 робочих днів з дня виставлення рахунка оплату вартості добових небалансів, якщо загальна вартість щодобових негативних небалансів протягом звітного газового місяця перевищує загальну вартість щодобових позитивних небалансів замовника протягом звітного газового місяця.

Згідно п. 4.2. Договору передбачено, що замовник має право, зокрема, замовляти транспортування та одержувати з газотранспортної системи обсяги природного газу, що відповідають його підтвердженим номінаціям/реномінаціям.

Положеннями п. 5.1. Договору сторонами обумовлено, що порядок комерційного обліку природного газу (у тому числі приладового) та перевірки комерційних вузлів обліку, а також порядок приймання-передачі природного газу в точках входу/виходу до/з газотранспортної системи та визначення і перевірки параметрів якості в цих точках здійснюються Сторонами відповідно до вимог Кодексу та з урахуванням цього Договору.

Згідно із п. 5.4. окремим додатком 3 до цього Договору між Оператором та Замовником, який є оператором газорозподільної системи / прямим споживачем / газовидобувним підприємством / виробником біогазу, інших видів газу з альтернативних джерел, визначається перелік комерційних вузлів обліку газу, встановлених на всіх фізичних точках входу/виходу до відповідного Замовника.

Оператор забезпечує наявність відповідних потужностей у точках входу до газотранспортної системи або в точках виходу з газотранспортної системи в обсязі, визначеному згідно з додатком 1 до цього Договору (розподіл потужності) та/або додатком 2 до цього Договору (розподіл потужності з обмеженнями), та/або в обсязі підтвердженої номінації у випадку замовлення потужності на період однієї газової доби. (п. 6.1. Договору).

За змістом п. 6.3. Договору надання номінацій (реномінацій) для отримання транспортування здійснюється у порядку, встановленому Кодексом. Форми номінацій і реномінацій оприлюднюються оператором на його офіційному веб-сайті.

Відповідно до п. 7.1. Договору вартість послуги з балансування розраховується за фактичною вартістю, яка визначається відповідно до порядку, встановленого Кодексом.

Згідно з п.п. 9.1., 9.2. Договору сторони дійшли згоди, що у разі виникнення у Замовника добового небалансу Оператор здійснює купівлю/продаж природного газу Замовника в обсягах добового небалансу.

У разі виникнення у Замовника негативного добового небалансу Оператор здійснює продаж Замовнику, а Замовник купівлю в Оператора природного газу в обсягах негативного добового небалансу за ціною, яка встановлюється розділом XIV Кодексу.

У випадку якщо загальна вартість щодобових негативних небалансів протягом звітного газового місяця перевищує загальну вартість щодобових позитивних небалансів протягом звітного газового місяця, Оператор до 14 числа газового місяця, наступного за звітним, надсилає замовнику рахунок на оплату за добовий небаланс (розмір визначається як різниця між загальною вартістю щодобових негативних небалансів протягом звітного газового місяця та загальною вартістю щодобових позитивних небалансів протягом звітного газового місяця). Замовник має оплатити рахунок на оплату за добовий небаланс у термін до 5 робочих днів, крім вартості послуг, визначених абзацом другим цього пункту.

Оплата вартості щодобових небалансів оператором ГРМ за рахунок виділених субвенцій з державного бюджету на покриття пільг, субсидій та компенсацій побутовим споживачам проводиться у строки та за процедурою, передбаченою чинним законодавством, у сумі, що не перевищує вартості послуг розподілу фактично спожитого природного газу зазначеними споживачами за розрахунковий період (п.9.3 Договору).

За змістом п. 9.6. Договору розбіжності щодо вартості добових небалансів підлягають урегулюванню відповідно до умов цього договору або в суді. До прийняття рішення суду вартість добових небалансів, яку замовник зобов`язаний сплатити у строк, визначений п.9.3 цього договору, визначається за даними Оператор.

Відповідно до п. 11.1. Договору послуги, які надаються за цим договором, за винятком послуг балансування, оформляються оператором і замовником актами наданих послуг.

Згідно з п. 11.4. Договору врегулювання щодобових небалансів оформлюється одностороннім актом за підписом оператора на весь обсяг щодобових небалансів. В акті зазначаються щодобові обсяги небалансів, а також ціни, за якими оператор врегулював щодобові небаланси (у розрізі кожної доби).

Пунктом 11.5. Договору передбачено, що оператор і замовник зобов`язуються здійснювати звірку розрахунків щокварталу до двадцять п`ятого числа місяця, наступного за кварталом. Звірка розрахунків оформлюється сторонами актом звірки.

Відповідно до п.п. 13.1., 13.2., 13.5. Договору у випадку невиконання або неналежного виконання своїх зобов`язань за цим договором сторони несуть відповідальність, передбачену чинним законодавством та цим договором. Сторона, що не виконує умови цього договору та (або) умови Кодексу, зобов`язана в повному обсязі відшкодувати збитки, завдані іншій стороні. У разі порушення замовником строків оплати, передбачених цим договором, замовник сплачує пеню в розмірі подвійної облікової ставки Національного банку України, що діяла в період, за який сплачується пеня, від суми простроченого платежу за кожен день прострочення платежу.

Згідно з п. 17.1. Договору він набирає чинності з дня його укладання, поширює свою дію на відносини, що склались між сторонами з 01.01.2020 та діє до 31.12.2020. Цей договір вважається продовженим на кожний наступний календарний рік, якщо не менше ніж за місяць до закінчення строку дії договору жодною із сторін не буде заявлено про припинення його дії або перегляд його умов.

Усі зміни та доповнення до Договору оформлюються письмово та підписуються уповноваженими особами сторін (п. 17.2. Договору).

Положеннями п.п. 19.1.-19.3. Договору визначено, що сторони обмінюються інформацією, що стосується надання послуг, відповідно до порядку і в строки, передбачені Кодексом.

Будь-яке повідомлення, вимога, звіт або інша інформація, що мають бути надані за цим договором, повинні бути письмово оформлені і вважаються наданими, якщо їх надіслано на адреси вказані в цьому договорі, рекомендованим листом зі сплаченим поштовим збором, вручено кур`єром особисто уповноваженій особі сторони або у погоджених випадках направлено електронною поштою.

Повідомлення, вимоги, звіти або інша інформація, надіслані або передані за допомогою засобів, зазначених у п. 19.2. цього розділу, вважаються отриманими адресатом на дату їх отримання.

В пункті 19.4. Договору сторонами визначено уповноважених представників, призначених виконувати положення Договору від імені Оператора та Замовника.

Додатковими угодами №1 від 04.09.2020, №2 від 30.10.2020 та №3 від 11.12.2020 до Договору (Том І, а.с. 190-197, 220-222) сторонами викладено в новій редакції окремі пункти Договору, зокрема, що стосується визначення вартості, порядку розрахунків за договірну потужність (розділ 8 Договору, уповноважених представників сторін Договору, призначених виконувати його положення (п. 19.4. Договору).

Судом встановлено, що в період квітень, травень та вересень 2021 року включно в межах дії укладеного між сторонами Договору позивачем за первісним позовом через точки виходу/входу передано з газотранспортної системи, а відповідачем за первісним позовом, в свою чергу, прийнято в газорозподільчу систему для подальшого транспортування до споживачів 64 355 784,72 м.куб. природного газу.

Наведене підтверджується Актами приймання-передачі природного газу від №8 від 05.02.2021 (про обсяг переданого для транспортування до споживачів в квітні 2021 року 36 527 501,29 м. куб. природного газу), №10 від 02.06.2021 (про обсяг переданого для транспортування до споживачів в травні 2021 року 15 582 707,30 м.куб. природного газу), №18 від 03.10.2021 (про обсяг переданого для транспортування до споживачів у вересні 2021 року 12 245 576,13 м.куб. природного газу) (Том I, а.с. 110-112) та звітами про використання потужності та стан розрахунків за формою №8в, які подавалися АТ «Закарпатгаз» до НКРЕКП за звітні періоди: квітень, травень та вересень 2021 року (Том І, а.с. 113-119.

Крім того, з означених звітів форми 8в вбачається, що відповідачем в період квітень, травень та вересень 2021 року отримано від газовидобувних підприємств в газорозподільчу систему для подальшого транспортування до споживачів в означений період 34 422,00 м.куб. природного газу (в квітні 2021 року 21 370,00 м.куб., в травні 2021 року 7771,00 м.куб. та у вересні 2021 року 5281,00 м.куб. природного газу).

З урахуванням наведеного, судом встановлено, що загальний фактичний обсяг переданого позивачем в межах дії укладеного між сторонами Договору через точки виходу/входу з газотранспортної системи та прийнятого відповідачем в газорозподільчу систему для подальшого транспортування до споживачів природного газу в період квітень, травень та вересень 2021 року становить 64 390 206,72 м.куб., в тому числі в квітні 2021 року 36 548 871,29 м.куб., в травні 2021 року 15 590 478,30 м.куб. та у вересні 2021 року 12 250 857,13 м.куб., що не заперечується відповідачем за первісним позовом та навпаки підтверджується АТ «Закарпатгаз» шляхом підписання Актів приймання-передачі природного газу та відображення таких відомостей відповідачем у поданих позивачу до Інформаційної платформи остаточних алокаціях подач/відборів природного газу до/з газотранспортної системи в квітні, травні та вересні 2021 року (Том І, а.с. 52-106).

При цьому, за результатами співставлення остаточних алокацій подач/відборів природного газу до/з ГТС за квітень, травень та вересень 2021 року (інформація подана Замовником за Договором до інформаційної платформи згідно з формами 2, 3, 4, 9 та долучена до матеріалів справи у вигляді роздруківок (скрінів) з Інформаційної платформи та на електронному носії компакт диску (Том І, а.с. 241)) ТОВ «Оператор ГТС України», як Оператор за Договором, виявив наявність у Замовника АТ «Закарпатгаз» негативних щодобових небалансів як різниці між алокаціями подач/відборів природного газу за кожну газову добу і сумарно за звітні місяці в обсязі 23 302 231,21 м.куб. природного газу (в тому числі 1401,91 м.куб. у квітні 2021 року, 21 491,24 м.куб. у травні 2021 року та 1 809 589,3 м.куб. у вересні 2021 року) та здійснив розрахунок остаточних обсягів щодобових небалансів за кожну газову добу звітного місяця та визначив його остаточну плату за такі щодобові небаланси за кожну газову добу і сумарно за звітні місяці загальною вартістю 68 067 386,39 грн (з ПДВ), зокрема: у квітні 2021 року на суму 14 315,82 грн, у травні 2021 року 87 217,72 грн та у вересні 2021 року 67 965 852,85 грн.

Відповідно до розрахунків № 1 (обсяги природного газу, відібраних АТ «Закарпатгаз» для власних потреб та/або виробничо-технічних втрат), №2 (обсяги добових небалансів, що виникли у АТ «Закарпатгаз» внаслідок несанкціонованого відбору природного газу споживачами), №3 (обсягів добових небалансів) негативні небаланси в АТ «Закарпатгаз» виникли внаслідок відбору з газотранспортної системи природного газу для власних потреб та/або виробничо-технічних втрат без подання відповідних обсягів природного газу до газотранспортної системи та (у квітні 2021 року) через несанкціонований відбір природного газу з газотранспортної системи АТ «Закарпатгаз» споживачами (Т. І, а.с. 45-51).

Матеріали справи свідчать, що ТОВ «Оператор ГТС» через інформаційну платформу направив відповідачу:

- акти врегулювання щодобових небалансів: №04-2021-№ від 30.04.2021 (за квітень 2021 року), №05-2021- від 31.05.2021 за травень 2021 року та №09-2021- від 30.09.2021 за вересень 2021 року (Том І, а.с. 38, 40, 42);

- рахунки: №04-2021-№ від 30.04.2021 на оплату за добові небаланси квітня 2021 року на суму 14 315,82 грн (з ПДВ), №05-2021- від 31.05.2021 на оплату за добові небаланси травня 2021 року на суму 87 217,72 грн та №09-2021- від 30.09.2021 на оплату за добові небаланси вересня 2021 року на суму 67 965 852,85 грн (Том І, а.с. 39, 41, 43).

Надання означених актів врегулювання щодобових небалансів та рахунків Оператором ГТС Замовнику через Інформаційну платформу Оператора підтверджується долученим позивачем до позовної заяви реєстром файлів, відправлених з Інформаційної платформи ТОВ «Оператор ГТС України» за газові місяці у період квітень-травень та вересень 2021 року (Том І, а.с. 44), електронною формою означеного Реєстру, що розташований на долученому до позовної заяви електронному носії (компакт-диску) та не заперечено відповідачем у встановленому порядку.

Таким чином, загальна вартість виявлених Оператором в Замовника за Договором добових негативних небалансів за квітень, травень та вересень 2021 року відповідно до актів врегулювання щодобових небалансів та виставлених ТОВ «Оператор ГТС» рахунків становить 68 067 386,39 грн.

Зі змісту бухгалтерських довідок ТОВ "Оператор ГТС" від 05.09.2022 вбачається, що в бухгалтерському обліку відображено господарські операції по контрагенту АТ «Закарпатгаз» згідно з Договором, зокрема:

- акт №04-2021-№ від 30.04.2021 врегулювання щодобових небалансів за газовий місяць квітень 2021 року в обсязі негативний добовий небаланс 1401,91 м.куб. природного газу, позитивний добовий небаланс 144,75 м.куб. природного газу;

- акт №05-2021- від 31.05.2021 врегулювання щодобових небалансів за газовий місяць травень 2021 року в обсязі негативний добовий небаланс 21 491,24 м.куб. природного газу, позитивний добовий небаланс 21 491,24 м.куб. природного газу;

- акт №09-2021- від 30.09.2021 врегулювання щодобових небалансів за газовий місяць вересень 2021 року в обсязі негативний добовий небаланс 1 809 589,30 м.куб. природного газу, позитивний добовий небаланс 31,67 м.куб. природного газу.

Також судом встановлено, що відповідно до листа від 12.01.2021 № ТОВВИХ-21-312 ТОВ «Оператор ГТС» звернувся до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (надалі НКРЕКП) з проханням надати роз`яснення щодо застосування оператором ГТС положень Кодексу ГТС в частині визначення маржинальних цін придбання/продажу природного газу в порядку, визначеному п.11 гл.6 розд. XIV Кодексу ГТС.

НКРЕКП у листі від 18.01.2021, адресованому ТОВ "Оператор ГТС", зазначила, що можливим способом визначення маржинальних цін продажу та придбання природного газу, у випадку непогодження торгової платформи, є визначення маржинальних цін придбання/продажу природного газу з огляду на ціни придбання/продажу природного газу оператором ГТС, визначеної відповідно до умов договору про надання послуги балансування для відповідної газової доби.

У зв`язку із зазначеним, з метою забезпечення сталого функціонування ГТС та ринку природного газу, НКРЕКП вважає, що ТОВ "Оператор ГТС " має здійснювати визначення маржинальних цін продажу та придбання природного газу, у випадку непогодження торгової платформи, в наступний спосіб:

1) маржинальна ціна продажу визначається шляхом зменшення на величину коригування ціни продажу природного газу оператором ГТС, визначеної відповідно до умов договору про надання послуги балансування для відповідної газової доби;

2) маржинальна ціна придбання визначається шляхом збільшення на величину коригування ціни придбання природного газу оператором ГТС, визначеної відповідно до умов договору про надання послуги балансування для відповідної газової доби.

На підтвердження здійснення послуг з балансування позивачем за первісним позовом до матеріалів справи долучено укладений 19 січня 2021 року між ТОВ «Оператор ГТС», як Оператором та ТОВ «Нафтогаз Трейдинг», як Виконавцем, Договір про надання послуги балансування № (надалі Договір балансування, Том І, а.с. 123-128), відповідно до умов якого сторони погодили, що протягом періоду надання послуги балансування виконавець зобов`язується надати оператору послуги балансування, які полягають у тому, що виконавець зобов`язаний за дорученням оператора у визначену оператором газову добу подати природний газ в ГТС оператора або відібрати природний газ з ГТС оператора (послуги балансування) (п.2.1.1. Договору балансування).

Відповідно до п. 2.1.2. Договору балансування оператор зобов`язується прийняти послуги балансування та оплатити їх на умовах визначених цим договором.

За змістом п. 2.3. Договору балансування послуги балансування надаються на добовій основі. Газова доба, в якій надаються послуги балансування, визначається дорученням оператора.

Обсяг газу, який передається сторонами при наданні послуг балансування, визначається дорученням оператора. Обсяг поданого або відібраного природного газу до/з ГТС оператора в газову добу, визначений дорученням оператора, не може бути меншим за 1000 куб.м та не більше 10 000 000 м3 природного газу, а обсяг поданого або відібраного природного газу до/з ГТС за газовий місяць не може перевищувати 300 000 000 м3 природного газу. Загальний очікуваний обсяг поданого природного газу до ГТС за період надання послуг балансування не може перевищувати 800 000 000 м3 природного газу.

Порядок та умови надання послуги балансування сторонами Договору балансування визначені в розділі 3 даного Договору, за змістом п.п. 3.1., 3.3. якого для отримання послуги балансування оператор надсилає виконавцю доручення оператора не пізніше 18:00 за київським часом газової доби надання послуг балансування, за формою, яка визначена додатком 1 до цього договору. За домовленістю сторін час надсилання виконавцю доручення оператора може бути змінено, про що сторони укладають додаткову угоду до цього договору.

Доручення оператора надсилається в електронному вигляді, підписане уповноваженою особою оператора з застосуванням електронного цифрового підпису/кваліфікованого електронного підпису на електронну пошту виконавця. Доручення оператора не потребує погодження його виконання зі сторони виконавця та є безумовним для виконання виконавцем.

Надання послуг балансування за газовий місяць оформляється актом надання послуг, форма якого встановлена в додатку 2 до цього договору. За домовленістю сторін форма акта надання послуг, встановлена в додатку 2 до цього договору, може бути змінена.

Оператор, не пізніше 10-го числа газового місяця, наступного за газовим місяцем надання послуг балансування, зобов`язується надати виконавцю підписані та скріплені печаткою оператора два примірники акта надання послуг, у якому зазначаються: кожна газова доба газового місяця, в якому надавалися послуги балансування; обсяги газу подані/відібрані до/з ГТС оператора при наданні послуг балансування за кожну газову добу; ціна газу за кожну газову добу; вартість поданих/відібраних обсягів газу за кожну газову добу; загальна вартість послуг балансування за газовий місяць.

Виконавець не пізніше 12-го числа місяця, наступного за місяцем надання послуг балансування, зобов`язується повернути оператору один примірник оригіналу акта надання послуг балансування, підписаний уповноваженим представником виконавця та скріплений його печаткою, або надати в письмовій формі мотивовану відмову від підписання акта надання послуг балансування.

Відповідно до п. 3.4. Договору балансування підписані акти є підставою для остаточних розрахунків між сторонами.

Вартість послуг (маржа) виконавця з забезпечення надання послуг балансування оператору за 1000 м3 природного газу поданого або відібраного до/з ГТС оператора, що склалася за результатами процедури закупівлі, визначається за відповідною формулою, без урахування податку на додану вартість, і становить 1 598,55 грн (п. 4.1. Договору балансування).

Пунктами 4.2., 4.3. Договору балансування (в редакції, що діяла у період виявлення у відповідача за первісним позовом негативних небалансів) встановлено порядок визначення ціни природного газу поданого/відібраного Виконавцем до/з газотранспортної системи із зазначенням формул обрахунку такої ціни щодо кожної газової доби окремо, виходячи з звіту Argus European Natural Gas щодо зміни котирувань ціни природного газу на німецькому газовому хабі NetConnect Germany (NCG) Джерело котирувань (Розділ 1. Договору балансування «Терміни та визначення»).

Відповідно до п. 5.1. Договору у випадку, якщо за результатом газового місяця надання послуг балансування сума вартості балансування має позитивне значення (більше нуля), оператор здійснює оплату послуг балансування шляхом перерахування грошових коштів на рахунок виконавця на підставі акта надання послуг балансування до 25-го числа місяця, наступного за газовим місяцем надання послуг балансування.

У випадку, якщо за результатом газового місяця надання послуг балансування сума вартості послуг балансування має від`ємне значення (менше нуля), то виконавець здійснює перерахування грошових коштів на рахунок оператора на підставі акта надання послуг балансування до 25-го числа місяця, наступного за газовим місяцем надання послуг балансування.

Договір балансування набирає чинності з дати підписання уповноваженими представниками сторін та скріплення їх підписів печатками сторін і діє у частині надання послуг протягом періоду надання послуги балансування, а у частині розрахунків - до їх повного здійснення (п. 14.1. Договору балансування).

Додатковими угодами №1 від 12.02.2021, №2 від 20.12.2021 та №3 від 29.12.2021 до Договору балансування (Том І, а.с. 129-133) сторонами даного договору вносилися зміни до нього в частині викладення в новій редакції Додатку №2 до Договору (Акту надання послуг балансування); реквізитів сторін та порядку визначення ціни природного газу поданого/відібраного Виконавцем до/з газотранспортної системи.

Відповідно до підписаних сторонами Договору балансування Актів надання послуг балансування (Том І, а.с. 133-135), а саме: №04-2021- від 30.04.2021 в квітні 2021 року вартість відібраного газу Виконавцем 0,00 грн, вартість поданого газу - 225 830691,60 грн, розмір грошових коштів, що підлягають перерахуванню Оператором (ТОВ "Оператор ГТС") на користь Виконавця ТОВ «Нафтогаз Трейдинг» - 225 830 691,60 грн; №05-2021- від 31.05.2021, в травні 2021 року вартість відібраного газу з ГТС Виконавцем, та, відповідно, вартість оплати послуг балансування яка підлягає перерахуванню Виконавцем (ТОВ "Нафтогаз Трейдінг") на користь Оператора (ТОВ «Оператор ГТС») 272 21 724,00 грн; №09-2021- від 30.09.2021, у вересні 2021 року вартість відібраного газу з ГТС Виконавцем, та, відповідно, вартість оплати послуг балансування яка підлягає перерахуванню Виконавцем (ТОВ "Нафтогаз Трейдінг") на користь Оператора (ТОВ «Оператор ГТС») 192 036 492,00 грн.

Крім того, в означених Актах надання послуг балансування №04-2021- від 30.04.2021, №05-2021- від 31.05.2021 та №09-2021- від 30.09.2021 сторонами Договору балансування відповідно до умов п.п. 4.2., 4.3. Договору балансування визначено ціни відбору/подачі з/до газотранспортної системи природного газу Виконавцем за кожен день квітня, травня та вересня 2021 року.

За позицією позивача за зустрічним позовом зазначена відповідачем за зустрічним позовом в актах врегулювання щодобових небалансів: №05-2021- від 31.05.2021 за травень 2021 року та №09-2021- від 30.09.2021 за вересень 2021 року маржинальна ціна придбання та маржинальна ціна продажу, в кожну газову добу травня 2021 року та вересня 2021 року суперечить змісту підписаних ТОВ «Оператором ГТС» зв ТОВ «Нафтогаз Трейдинг» Актів надання послуг балансування в частині газових днів, в яких фактично вчинялися балансуючі дії, а відтак, до застосування в спірних правовідносинах підлягає вартість природного газу проданого ТОВ «Оператор ГТС» Виконавцю за Договором балансування внаслідок отримання послуг балансування в травні та вересні 2021 року.

Позивач за первісним позовом, в свою чергу, зазначає, що всупереч приписів пункту 4 глави 6 розділу ІІІ Кодексу газорозподільних систем не вчинив дій з закупівлі природного газу для забезпечення власної господарської діяльності та покриття власних виробничо-технічних втрат в квітні, травні та вересні 2021 року, не підтвердив відповідними торговими сповіщеннями та/або номінаціями подачу до ГТС природного газу в загальному об`ємі 23 302 231,21 м.куб., то в силу імперативних вимог Кодексу ГТС, Кодексу ГРМ, пунктів 9.1-9.3 Договору вважається, що АТ «Закарпатгаз» придбав у ТОВ «Оператор ГТС» природний газ в обсягах негативного добового небалансу за ціною, яка встановлюється відповідно до умов розділу XIV Кодексу ГТС, Договору балансування, а відтак зобов`язаний сплатити його вартість, яка за розрахунками позивача становить в квітні 2021 року 14 315,82 грн (з ПДВ), в травні 2021 року 87 217,72 грн та у вересні 2021 року - 67 965 852,85 грн, а загалом - 68 067 386,39 грн.

Крім того, у зв`язку з простроченням виконання відповідачем зобов`язань з оплати щодобових негативних небалансів за квітень, травень та вересень 2021 року позивач за первісним позовом на підставі пунктів 13.1, 13.5 Договору, ст. 625 ЦК України нарахував відповідачу за первісним позовом 6 350 600,85 грн пені, 1 903 197,36 грн 3% річних та 14 441 101,80 грн інфляційних втрат.

Відповідно до наданої ТОВ «Оператор ГТС» довідки від 05.09.2022 №15932/18927/2022, реєстру платежів за період з 01.05.2021 по 05.08.2022 (Том І, а.с. 138-142), вбачається що за означений період надходження грошових коштів від АТ «Закарпатгаз» як оплата добових небалансів за Договором становить 159 036 517,93 грн.

Згідно з поясненнями представників сторін означені грошові кошти сплачувалися відповідачем за первісним позовом та зараховувалися позивачем за первісним позовом як оплата щодобових негативних небалансів АТ «Закарпатгаз» в інші періоди, а негативні небаланси Замовника за Договором в квітні, травні та вересні 2021 року АТ «Закарпатгаз» не погашалися, що підтверджується долученим позивачем за первісним позовом до відповіді на відзив від 11.11.2022 № ТОВВИХ-22-12314 Актом звірки розрахунків, підписаним між сторонами за період з 01.01.2020 по 30.09.2021 із зазначенням щомісячно загальної вартості негативних та позитивних небалансів АТ «Закарпатгаз», їх оплати.

ПРАВОВЕ ОБГРУНТУВАННЯ І ОЦІНКА СУДУ

Щодо первісного позову.

Статтею 11 ЦК України встановлено, що підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.

Відповідно до ст. 626 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків, а у відповідності до ст.629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Правовідносини сторін виникли на підставі Договору транспортування природного газу від 04.02.2020 № , який за своєю правовою природою є договором про надання послуг, виходячи зі спеціального регулювання, встановленого законодавством про ринок природного газу (постанова ОП КГС Верховного Суду від 15.07.2022 у справі № 921/184/21).

Згідно з п.п. 17, 19, 45 ч. 1 статті 1 Закону України «Про ринок природного газу» (тут і надалі в редакції на час виникнення спірних правовідносин) оператор газорозподільної системи суб`єкт господарювання, який на підставі ліцензії здійснює діяльність із розподілу природного газу газорозподільною системою на користь третіх осіб (замовників). Оператор газотранспортної системи суб`єкт господарювання, який на підставі ліцензії здійснює діяльність із транспортування природного газу газотранспортною системою на користь третіх осіб (замовників). Транспортування природного газу господарська діяльність, що підлягає ліцензуванню і пов`язана з переміщенням природного газу газотранспортною системою з метою його доставки до іншої газотранспортної системи, газорозподільної системи, газосховища, установки LNG або доставки безпосередньо споживачам, але що не включає переміщення внутрішньопромисловими трубопроводами (приєднаними мережами) та постачання природного газу.

Відповідно до ч. 3 ст. 12 Закону України «Про ринок природного газу» права та обов`язки постачальників і споживачів визначаються цим Законом, Цивільним і Господарським кодексами України, Правилами постачання природного газу, іншими нормативно-правовими актами, а також договором постачання природного газу.

Регламент правові, технічні, організаційні та економічні засади функціонування газотранспортної системи України визначено Кодексом газотранспортної системи (надалі Кодекс ГТС), який затверджений постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг 30.09.2015 № 2493.

Пункт 5 Глави 1 Розділу І Кодексу ГТС визначає договір транспортування як договір, укладений між оператором газотранспортної системи та замовником послуг транспортування природного газу на основі типового договору транспортування природного газу, затвердженого Регулятором, згідно з яким оператор газотранспортної системи надає замовнику одну чи декілька складових послуг транспортування природного газу (замовлення розподілу потужності, замовлення транспортування природного газу, послуга балансування) на період та умовах, визначених у такому договорі, а замовник послуг транспортування оплачує оператору газотранспортної системи вартість отриманих послуг (послуги).

У ст. 901 Цивільного кодексу України (надалі ЦК України) передбачено, що за договором про надання послуг одна сторона (виконавець) зобов`язується за завданням другої сторони (замовника) надати послугу, яка споживається в процесі вчинення певної дії або здійснення певної діяльності, а замовник зобов`язується оплатити виконавцеві зазначену послугу, якщо інше не встановлено договором.

Закон України "При ринок природного газу" та Кодекс ГТС визначають предмет договору транспортування як надання послуг, які можуть включати: надання доступу до потужності (розподіл потужності); послуги транспортування; послуги балансування.

Так, згідно з абз.1 п.1 гл.1 розд. VIII Кодексу ГТС одержання доступу до потужності, надання послуг із транспортування, у тому числі послуг балансування системи, є складовими послуги транспортування природного газу та здійснюються виключно на підставі договору транспортування.

Відповідно до ч.7 ст.179 Господарського кодексу України (надалі ГК України) господарські договори укладаються за правилами, встановленими ЦК України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами щодо окремих видів договорів, а відтак, норми Цивільного та Господарського кодексів України можуть застосовуватися до договору транспортування газу (як загальні норми) лише в частині, в якій вони не змінені спеціальним регулюванням, встановленим законодавством про ринок природного газу.

Резюмуючи наведене, укладений між сторонами Договір транспортування природного газу від 04.02.2020 № є договором, який передбачає надання трьох видів послуг, а його істотні умови визначені ст.901 ЦК України та спеціальним законодавством Законом України "Про ринок природного газу", Кодексом ГТС, Типовим договором.

Відповідно до ст. 20 Закону України «Про ринок природного газу» оператор газотранспортної системи на виключних засадах відповідає за надійну та безпечну експлуатацію, підтримання в належному стані та розвиток, включаючи нове будівництво та реконструкцію, газотранспортної системи з метою задоволення очікуваного попиту суб`єктів ринку природного газу на послуги транспортування природного газу, враховуючи поступовий розвиток ринку природного газу. Суб`єкт господарювання, який отримав ліцензію на провадження діяльності з транспортування природного газу, є оператором газотранспортної системи.

З метою виконання функцій, передбачених частиною першою статті 20 цього Закону, оператор газотранспортної системи зобов`язаний здійснювати балансування та функції оперативно-диспетчерського управління газотранспортною системою в економний, прозорий та недискримінаційний спосіб (п. 4 ч. 2 ст. 22 Закону України «Про ринок природного газу»).

Згідно з ст. 32 Закону України «Про ринок природного газу» транспортування природного газу здійснюється на підставі та умовах договору транспортування природного газу в порядку, передбаченому кодексом газотранспортної системи та іншими нормативно-правовими актами. За договором транспортування природного газу оператор газотранспортної системи зобов`язується забезпечити замовнику послуги транспортування природного газу на період та умовах, визначених у договорі транспортування природного газу, а замовник зобов`язується сплатити оператору газотранспортної системи встановлену в договорі вартість послуг транспортування природного газу.

Відповідно до п. 1, 2, 3 глави 3 розділу IV Кодексу ГТС для забезпечення електронної взаємодії та документообігу між суб`єктами ринку природного газу, у тому числі для організації замовлення та супроводження послуг транспортування природного газу в умовах добового балансування газотранспортної системи, а також між суб`єктами ринку природного газу та операторами торгових платформ оператор газотранспортної системи зобов`язаний створити та підтримувати функціонування інформаційної платформи. Інформаційна платформа складається з апаратного та програмного забезпечення. Суб`єкти ринку природного газу, які уклали (переуклали) з оператором газотранспортної системи договір транспортування, набувають права доступу до інформаційної платформи та статусу користувача платформи з моменту укладення (переукладення) договору. Обмін даними між уповноваженими особами користувачів інформаційної платформи та інформаційною платформою (оператором газотранспортної системи) відбувається через електронну пошту та інтерфейс користувача інформаційної платформи веб - додатка.

Згідно з п. 2 глави 1 розділу IV Кодексу ГТС правовідносини між оператором газотранспортної системи та оператором установки LNG / оператором газосховища / газовидобувним підприємством /оператором газорозподільної системи / прямим споживачем щодо одержання доступу до потужності, надання послуг із транспортування, у тому числі вчинення дій з врегулювання добових небалансів у газотранспортній системі, регулюються договором транспортування природного газу, укладеним відповідно до Типового договору транспортування природного газу (затвердженого постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 30 вересня 2015 року № 2497).

У пункті 1 глави 1 розділу VIII Кодексу ГТС зазначено, що одержання доступу до потужності, надання послуг із транспортування, у тому числі вчинення дій з врегулювання добового небалансу, є складовими послуги транспортування природного газу та здійснюються виключно на підставі договору транспортування.

За встановленими у справі обставинами, відповідач за первісним позовом є Оператором ГРМ, що на підставі ліцензії здійснює діяльність з розподілу природного газу на території Закарпатської області.

Згідно з ч.2 ст.37 Закону України «Про ринок природного газу» оператор ГРМ провадить діяльність з розподілу природного газу на підставі ліцензії, що видається Регулятором.

Постановою НКРЕКП від 16.02.2017 №201 затверджено Ліцензійні умови провадження господарської діяльності на ринку природного газу, в тому числі Ліцензійні умови провадження господарської діяльності з розподілу природного газу (далі - Ліцензійні умови з розподілу).

Пунктом 2.1 Ліцензійних умов з розподілу передбачено, що господарська діяльність з розподілу природного газу здійснюється з дотриманням вимог Закону "Про ринок природного газу", чинних Кодексу ГРМ, інших нормативно-правових актів, державних будівельних норм та нормативних документів у сфері нафтогазового комплексу.

Відповідно до підпунктів 27, 28 п.2.2 Ліцензійних умов з розподілу при провадженні ліцензованої діяльності ліцензіат повинен дотримуватися таких організаційних вимог: мати укладений з оператором ГТС договір транспортування природного газу відповідно до Типового договору транспортування, затвердженого НКРЕКП; здійснювати розрахунки із оператором ГТС за надані послуги транспортування у строки та на умовах, визначених договором транспортування природного газу.

Взаємовідносини між оператором ГТС та оператором ГРМ, пов`язані з прийманням-передачею природного газу в точках виходу з ГТС до ГРМ, регулюються укладеним між ними договором на транспортування природного газу, який укладається за формою Типового договору транспортування, технічною угодою та відповідно до вимог Кодексу ГТС (абз.3 п.2 гл.1 розд.VI Кодексу ГРМ, тут і далі - в редакції, чинній на момент виникнення спірних відносин).

Згідно з п.4 гл.1 розд.І Кодексу ГТС (тут і далі - в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) доступ суб`єктів ринку природного газу до ГТС здійснюється на принципах, зокрема, надання оператором ГТС послуг доступу та приєднання виключно на договірних засадах.

З наведеного вбачається, що укладення АТ "Закарпатгаз" з оператором ГТС договору транспортування природного газу є не лише умовою доступу до ГТС, однак і обов`язковою вимогою щодо діяльності оператора ГРМ.

При цьому, суд зауважує, що укладення операторами ГТС та ГРМ такого договору транспортування природного газу не позбавляє їх права використовувати у власних відносинах й інші нормативні акти та документи, зокрема, Кодекс ГТС та Технічну угоду про умови приймання-передачі природного газу, особливо з урахуванням того, що вони також є обов`язковими відповідно до п.2.1 Ліцензійних умов з розподілу.

Матеріалами справи підтверджується, що в період квітень-травень та вересень 2021 року включно в межах дії укладеного між сторонами Договору та на підставі Технічної угоди про умови приймання-передачі природного газу позивачем за первісним позовом на підставі Актів приймання-передачі природного газу від №8 від 05.02.2021, №10 від 02.06.2021, №18 від 03.10.2021 та відповідно до звітів про використання потужності та стан розрахунків за формою №8в (які подавалися АТ «Закарпатгаз» до НКРЕКП за звітні періоди: квітень, травень та вересень 2021 року) передано, а відповідачем за первісним позовом прийнято в газорозподільчу систему для подальшого транспортування до споживачів природного газу 64 390 206,72 м.куб., в тому числі в квітні 2021 року 36 548 871,29 м.куб., в травні 2021 року 15 590 478,30 м.куб. та у вересні 2021 року 12 250 857,13 м.куб.

При цьому, суд приймає до увагу, що хоч порядок приймання-передачі природного газу в газорозподільну мережу відповідача за первісним позовом прямо і не визначений умовами укладеного між сторонами Договору транспортування, регулюється Технічною угодою, водночас вказані в Актах приймання-передачі природного газу обсяги отриманого відповідачем за первісним позовом з ГТС природного газу в спірний період, їх подобове передання та розподіл Оператором ГРМ Споживачам в межах газорозподільної мережі, які підтверджуються самостійно поданими Оператором ГРМ до Інформаційної платформи Оператора ГТС звітами за формами 2, 3, 4, 9, - мають значення для визначення наявності в Оператора ГРМ, як Замовника послуги транспортування природного газу добових негативних/позитивних небалансів відповідно до умов Договору транспортування та, відповідно, надання Оператором ГТС послуги балансування в означений період, а заперечення відповідача за первісним позовом в цій частині відхиляються судом.

Так, за встановленими у справі обставинами, за результатами співставлення остаточних алокацій подач/відборів природного газу до/з ГТС за квітень, травень та вересень 2021 року (форми 2, 3, 4, 9, які подавалися відповідачем за первісним позовом до Інформаційної платформи) ТОВ «Оператор ГТС України» виявив наявність у Замовника АТ «Закарпатгаз» негативних щодобових небалансів як різниці між алокаціями подач/відборів природного газу за кожну газову добу і сумарно за звітні місяці в обсязі 23 302 231,21 м.куб. природного газу (в тому числі 1401,91 м.куб. у квітні 2021 року, 21 491,24 м.куб. у травні 2021 року та 1 809 589,3 м.куб. у вересні 2021 року.

Перевищення обсягів відібраного природного газу з газотранспортної системи над обсягами переданого природного газу є негативним небалансом (п. 3 глави 1 розділу ХІV Кодексу ГТС).

Відповідно до п. 5 розділу 1 глави ХІV Кодексу ГТС плата за добовий небаланс має бути відображена окремо в рахунках оператора газотранспортної системи, що виставляються замовнику послуг транспортування природного газу.

Згідно з пунктом 2 розділу XIII Кодексу ГТС замовники послуг транспортування зобов`язані своєчасно врегульовувати свої небаланси.

У главі 6 розділу XIV Кодексу ГТС передбачено порядок визначення обсягу добового небалансу та плати за нього. Так, плата за добовий небаланс застосовується таким чином: якщо обсяг добового небалансу замовника послуг транспортування природного газу за газову добу є позитивним, то вважається, що замовник послуг транспортування природного газу на підставі попередньої згоди, наданої на умовах договору на транспортування природного газу, продав оператору ГТС природний газ в обсязі добового небалансу і, відповідно, має право на отримання грошових коштів від оператора ГТС у розмірі плати за добовий небаланс; якщо добовий небаланс замовника послуг транспортування природного газу за газову добу є негативним, то вважається, що замовник послуг транспортування природного газу на підставі попередньої згоди, наданої на умовах договору на транспортування природного газу, придбав природний газ в оператора ГТС в обсязі добового небалансу та повинен сплатити оператору ГТС плату за добовий небаланс (пункт 6 зазначеної норми).

Відповідно до пунктів 17, 18, 19 глави 6 розділу XIV Кодексу ГТС на підставі остаточних алокацій подач та відборів замовника послуг транспортування природного газу оператор ГТС здійснює розрахунок остаточного обсягу добового небалансу замовника послуг транспортування природного газу за кожну газову добу звітного місяця та визначає його остаточну плату за добовий небаланс за кожну газову добу і сумарно за звітний місяць.

Оператор ГТС до 12 числа газового місяця, наступного за звітним, надає замовнику послуг транспортування природного газу в електронному вигляді через інформаційну платформу інформацію про остаточні щодобові подачі та відбори (у розрізі споживачів замовника послуг транспортування природного газу), обсяги та вартість щодобових небалансів у звітному газовому місяці.

У випадку якщо загальна вартість щодобових негативних небалансів протягом звітного газового місяця перевищує загальну вартість щодобових позитивних небалансів протягом звітного газового місяця, оператор ГТС до 14 числа газового місяця, наступного за звітним, надсилає замовнику послуг транспортування природного газу рахунок на оплату за добовий небаланс (розмір визначається як різниця між загальною вартістю щодобових негативних небалансів протягом звітного газового місяця та загальною вартістю щодобових позитивних небалансів протягом звітного газового місяця). Замовник послуг транспортування природного газу має оплатити рахунок на оплату за добовий небаланс у строк до 20 числа місяця, наступного за звітним.

З наведеного вбачається, що умовою для виникнення у замовника послуг транспортування обов`язку з оплати Оператору ГТС вартості добового небалансу є наявність у нього негативного небалансу (тобто якщо має місце перевищення обсягів відібраного замовником природного газу з газотранспортної системи над обсягами переданого природного газу).

В п.1 гл.1 розд.VIII Кодексу ГТС прямо передбачено, що одержання доступу до потужності, надання послуг із транспортування, у тому числі вчинення дій з врегулювання добового небалансу, є складовими послуги транспортування природного газу та здійснюються виключно на підставі договору транспортування.

Таким чином, фактично саме укладений між сторонами Договір регулює відносини з врегулювання небалансів як складової послуги транспортування природного газу.

При цьому, суд зауважує, що послуги надання доступу до потужності та транспортування мають попередньо замовлятися, однак врегулювання добового небалансу здійснюється оператором ГТС за наявності умов, визначених у Кодексі ГТС та Договорі транспортування (у разі виникнення у замовника небалансу).

Пунктами 9.1 та 9.2 Договору транспортування передбачено, що у разі виникнення у замовника добового небалансу оператор здійснює купівлю/продаж природного газу замовника в обсягах добового небалансу, а згідно з п. 11.4 Договору врегулювання щодобових небалансів оформлюються одностороннім актом за підписом оператора на весь обсяг щодобових небалансів. В акті зазначаються щодобові обсяги небалансів, а також ціни, за якими оператор врегулював щодобові небаланси (у розрізі кожної доби).

Як зазначено у постанові Верховного Суду від 18.02.2022 у справі №918/450/20, за законом та договором транспортування природного газу достатньою підставою для оплати послуг балансування є існування негативного небалансу, який доводиться алокаціями (звітами), складеними оператором ГТС, на підставі інформації, наданої самим замовником. При цьому зазначена інформація є нерозривно пов`язаною із звітністю сторін щодо надання послуг з транспортування газу (п.9.26).

Оператор ГТС розраховує обсяг добового небалансу для кожного портфоліо балансування замовників послуг транспортування природного газу за кожну газову добу як різницю між алокаціями подач природного газу до ГТС та алокаціями відбору з ГТС (з урахуванням підтверджених торгових сповіщень) (п.1 гл.6 розд. ХІV Кодексу ГТС).

При цьому Договір транспортування не встановлює спеціальний порядок визначення вартості щодобового небалансу, яку має сплатити замовник, а також не містить відсилок до жодних додатків до Договору транспортування (зокрема, до додатків 1, 2). Натомість вартість небалансу визначається у порядку, передбаченому Кодексом ГТС.

Так, п. 7.1 Договору передбачає, в тому числі, що вартість послуг балансування розраховується за фактичною вартістю, яка визначається відповідно до порядку, встановленого Кодексом ГТС.

Так само й абз.2 п.9.2 Договору передбачено, що у разі виникнення у замовника негативного добового небалансу оператор здійснює продаж замовнику, а останній купівлю в оператора природного газу в обсягах негативного добового небалансу за ціною, яка встановлюється розд.XIV Кодексу ГТС.

Відповідно до п.7 гл.6 розд.XIV Кодексу ГТС для розрахунку плати за добовий небаланс для кожного замовника послуг транспортування природного газу оператор ГТС множить остаточний обсяг добового небалансу на ціну, що застосовується відповідно до пунктів 8 - 12 цієї глави.

На підтвердження наявності у відповідача негативного небалансу у квітні, травні та вересні 2021 року на загальну суму 68 067 386,39 грн позивачем за первісним позовом долучено до матеріалів справи:

- форми № 2, № 3, № 4, №9 та реєстри файлів, в яких відповідач за первісним позовом самостійно зазначив обсяги подач / відборів газу у спірний період (в паперовій та електронній формах);

- акти врегулювання щодобових небалансів №04-2021-№ від 30.04.2021 (за квітень 2021 року), №05-2021- від 31.05.2021 за травень 2021 року та №09-2021- від 30.09.2021 за вересень 2021 року;

- рахунки №04-2021-№ від 30.04.2021 на оплату за добові небаланси квітня 2021 року на суму 14 315,82 грн (з ПДВ), №05-2021- від 31.05.2021 на оплату за добові небаланси травня 2021 року на суму 87 217,72 грн та №09-2021- від 30.09.2021 на оплату за добові небаланси вересня 2021 року на суму 67 965 852,85 грн;

- реєстр файлів відправлених з інформаційної платформи для АТ «Закарпатгаз» у період квітень, травень та вересень 2021 року.

Таким чином, суд констатує, що надані позивачем докази відповідно до договору та Кодексу ГТС підтверджують надання послуг з врегулювання добових небалансів.

Крім того, відповідно до поданої АТ «Закарпатгаз» на виконання постанови НКРЕКП від 07.07.2016 № 1234 форми звітності № 8в-НКРЕКП-газ-моніторинг (місячна) "Звіт про використання потужності газорозподільної системи та стан розрахунків" за квітень-травень та вересень 2021 року відповідачем за первісним позовом самостійно підтверджено обсяги позитивних/негативних небалансів в означений період та їх вартість.

Так, суд враховує, що із звітів форми № 8в за квітень-травень та вересень 2021 року вбачається, що Оператором ГРМ самостійно визначено обсяг власного небалансу (позитивного та негативного) в означені місяці, який в повному обсязі співпадає з даними, поданої АТ «Закарпатгаз» до Інформаційної платформи Оператора ГТС та відображеними останнім у Довідці 3 про добові небаланси АТ "Закарпатгаз" за квітень-травень та вересень 2021 в стовпчику Обсяг небалансу (щодобово), та відповідає актам врегулювання щодобових небалансів: №04-2021-№ від 30.04.2021 (за квітень 2021 року), №05-2021- від 31.05.2021 за травень 2021 року та №09-2021- від 30.09.2021 за вересень 2021 року, відповідно до яких загальна вартість негативних добових небалансів відповідача за первісним позовом в означений період становить 68 067 386,39 грн.

Таким чином, суд констатує, що відповідачем за первісним позовом у звітах Форми 8в фактично визнано наявність заборгованості з оплати за негативні щодобові небаланси за лютий, березень 2021 року та визнано обсяги природного газу відібраного з газотранспортної системи, що додатково підтверджується підписаним сторонами у справі Актом звірки розрахунків, підписаним між сторонами за період з 01.01.2020 по 30.09.2021 із зазначенням щомісячно загальної вартості негативних та позитивних небалансів АТ «Закарпатгаз», їх оплати.

При цьому, як вже зазначалося вище, інформація про подобові розподіли природного газу в спірні місяці Оператором ГТС отримана від самого ж Оператора ГРМ, який у встановленому порядку подає до Інформаційної платформи форми № 2, № 3, № 4, №9, реєстри файлів, в яких відповідач за первісним позовом самостійно зазначає обсяги подач / відборів газу до/з ГТС у спірний період.

Надаючи оцінку запереченням відповідачам щодо нездійснення ТОВ «Оператор ГТС» фізичного балансування та недоведення понесення обґрунтованих витрат на балансування в кожен день, коли таке балансування здійснювалося, суд враховує, що вчинення дій з врегулювання добового небалансу є складовою послуги транспортування (п. 9 гл. 1 розд. VIII Кодексу ГТС).

Відповідно до п.5 гл.1 розд.І Кодексу ГТС балансування системи - діяльність, яка здійснюється оператором ГТС в рамках надання послуг транспортування, що полягає у врівноваженні попиту та пропозиції природного газу у ГТС, що охоплює фізичне балансування та комерційне балансування.

Комерційним балансуванням є діяльність оператора ГТС, що полягає у визначенні та врегулюванні небалансу, який виникає з різниці між обсягами природного газу, що надійшли через точки входу, і обсягів природного газу, відібраного через точку виходу, у розрізі замовників послуг транспортування, що здійснюється на основі алокації (п. 5 гл. 1 розд. І Кодексу ГТС).

В той же час, за змістом п.5 гл.1 розд.І Кодексу ГТС фізичне балансування це заходи, що вживаються оператором ГТС для забезпечення цілісності ГТС, а саме, необхідного співвідношення обсягів природного газу, що фізично надійшли через точки входу, і обсягів природного газу, фізично відібраного з точок виходу.

Пунктом 1 глави 1 розділу XIV Кодексу ГТС визначено, що Замовники послуг транспортування відповідають за збалансованість своїх портфоліо балансування протягом періоду балансування для мінімізації потреб оператора ГТС у вчиненні дій із врегулювання небалансів, передбачених цим Кодексом. Періодом балансування є газова доба (D).

Відповідно до п.1 гл.6 розд.XIV Кодексу ГТС оператор ГТС розраховує обсяг добового небалансу для кожного портфоліо балансування замовників послуг транспортування природного газу за кожну газову добу як різницю між алокаціями подач природного газу до ГТС та алокаціями відбору з ГТС (з урахуванням підтверджених торгових сповіщень).

У випадку, якщо сума подач природного газу замовника послуг транспортування природного газу за газову добу не дорівнює сумі відборів природного газу замовника послуг транспортування природного газу за цю газову добу, вважається, що у замовника послуг транспортування природного газу є добовий небаланс і до нього застосовується плата за добовий небаланс (абз. 2 п. 2 гл. 6 розд. XIV Кодексу ГТС).

За змістом п.3 гл.1 розд.XIV Кодексу ГТС перевищення обсягів відібраного природного газу з ГТС над обсягами переданого природного газу є негативним небалансом, а перевищення обсягів переданого природного газу над обсягами відібраного природного газу - позитивним небалансом.

Як вже зазначалося судом вище, пунктом 6 гл.6 розд.XIV Кодексу ГТС передбачено, що плата за добовий небаланс застосовується таким чином:

(1) якщо обсяг добового небалансу замовника послуг транспортування природного газу за газову добу є позитивним, то вважається, що замовник послуг транспортування природного газу на підставі попередньої згоди, наданої на умовах договору на транспортування природного газу, продав оператору ГТС природний газ в обсязі добового небалансу і, відповідно, має право на отримання грошових коштів від оператора ГТС у розмірі плати за добовий небаланс;

(2) якщо добовий небаланс замовника послуг транспортування природного газу за газову добу є негативним, то вважається, що замовник послуг транспортування природного газу на підставі попередньої згоди, наданої на умовах договору на транспортування природного газу, придбав природний газ в оператора ГТС в обсязі добового небалансу та повинен сплатити оператору ГТС плату за добовий небаланс.

З наведеного вбачається, що умовою для виникнення у замовника послуг транспортування обов`язку з оплати оператору ГТС вартість добового небалансу є наявність у нього негативного небалансу (тобто якщо має місце перевищення обсягів відібраного замовником природного газу з ГТС над обсягами переданого природного газу).

Таким чином, достатньою підставою оплати послуг комерційного балансування за законом та договором є існування негативного небалансу за газову добу, який доводиться алокаціями (звітами), складеними оператором ГТС, на підставі інформації, наданої самим замовником.

Подібні висновки наведені в п.9.26 постанови Верховного Суду від 18.02.2022 у справі №918/450/20.

При цьому, оплата послуг балансування має бути здійснена замовником у разі надсилання оператором ГТС такому замовнику акта, рахунку на оплату, звіту по точках входу/виходу замовника послуг транспортування, а Договір та Кодекс ГТС не передбачають надання оператором будь-яких інших підтверджень факту здійснення ним балансування (в тому числі відповідно до пп.1 п.3 розд.ХІІІ Кодексу ГТС) для того, щоб послуги балансування вважались наданими, а у оператора ГТС виникло право на отримання від замовника оплати.

Не підлягають врахуванню в даному контексті заперечення відповідача з посиланням на положення п. 9.6. Договору, позаяк за його змістом між сторонами у справі можуть мати місце розбіжності лише щодо вартості щодобових небалансів (позитивних та негативних), ане їх обсягу, що встановлюється Оператором ГТС на підставі інформації, поданої самим же Замовником послуги транспортування до Інформаційної платформи та зазначається в актах врегулювання таких небалансів.

Враховуючи викладене, суд вважає, що у даній категорії справ, незалежно від того, здійснюється місячне чи добове балансування, а також яка саме редакція Кодексу ГТС застосовується до спірних відносин, позивач (оператор ГТС) не повинен доводити існування загрози цілісності ГТС, наявності в нього ресурсу природного газу саме для врегулювання небалансів відповідача, факт понесення реальних витрат на врегулювання небалансів саме відповідача, зокрема й факт купівлі-продажу оператором ГТС короткострокових стандартизованих продуктів.

Наведена правова позиція відображена в постанові Об`єднаної плати Касаційного господарського суду у складі Верховного суду від 03.11.2023 у справі №918/686/21 та є релевантною до застосування у спірних правовідносинах.

Суд також зазначає, що згідно з п.2 розд.XIII Кодексу ГТС оператор ГТС вчиняє дії з врегулювання небалансу з метою підтримання звичайного рівня функціонування ГТС в разі недотримання замовниками своїх підтверджених номінацій.

У розділі XIII Кодексу ГТС, який регулює заходи фізичного балансування та на який посилається відповідач за первісним позовом в своїх запереченнях, передбачено, що якщо існує загроза цілісності ГТС, оператор ГТС вживає таких заходів: 1) купівлю-продаж природного газу за короткостроковими договорами в точці, в якій відбувається передача природного газу, а в разі відсутності такої можливості - за конкурсною процедурою та за ринковими цінами; 2) регулювання обсягу надходження газу в ГТС (точки входу та/або виходу) у випадках, передбачених Національним планом дій та цим Кодексом; 3) регулювання обсягу природного газу, який знаходиться в ГТС.

Водночас, цілісність ГТС це стан ГТС, за якого тиск і фізико-хімічні показники природного газу залишаються в межах між мінімальним та максимальним рівнями, визначеними оператором ГТС, що технічно гарантують транспортування природного газу (п. 47 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про ринок природного газу»).

Разом з тим, встановлення факту вчинення оператором ГТС заходів з фізичного балансування не входить у предмет доказування у цій справі, позаяк між Оператором ГТС та Оператором ГРМ виникають відносини комерційного балансування, які врегульовані не розділом XIII, а розділом XIV Кодексу ГТС, обов`язок зі здійснення якого прямо випливає також і з умов укладеного між сторонами Договору.

Враховуючи викладене, суд вважає, що Оператор ГТС не повинен додатково підтверджувати вчинення ним фізичного балансування (зокрема, договорами закупівлі природного газу, актами зберігання газу у газосховищах тощо).

Так, у вже згадуваній постанові постанові Об`єднаної плати Касаційного господарського суду у складі Верховного суду від 03.11.2023 у справі №918/686/21 у спірних правовідносинах надано правову позицію, за якою Оператор ГТС не має доводити фактичне надання ним послуг шляхом надання доказів існування загрози цілісності ГТС, наявності в оператора ресурсу природного газу саме для врегулювання небалансів відповідача, докази понесення оператором ГТС реальних витрат на врегулювання небалансів саме відповідача, зокрема й факти купівлі-продажу оператором ГТС короткострокових стандартизованих продуктів.

Беручи до уваги наведене, не можуть братися судом до уваги також й аргументи відповідача за первісним позовом щодо преюдиційності фактів, встановлених в межах справи №916/2471/22 в частині, що за вересень, жовтень та грудень 2021 року ТОВ «Оператор ГТС України» не поніс витрат на врегулювання щодобових негативних небалансів, оскільки у зазначений період у газотранспортній системі в цілому (а отже це стосується і всіх Операторів ГРМ, в т.ч. АТ «Закарпатгаз») мав місце виключно позитивний небаланс, позаяк означена обставина (понесення Оператором ГТС витрат на врегулювання негативних небалансів конкретного Замовника послуги транспортування) не входить до коли доведення у даній справі.

Крім того, в даній частині суд погоджується також з аргументами ТОВ «Оператор ГТС» про те, що Оператор ГТС здійснює балансування всієї газотранспортної системи загалом, а не відносно окремих замовників послуг транспортування природного газу у відповідні газові періоди та, відповідно, і обсяги природного газу для забезпечення збалансованості газотранспортної системи закуповуються Оператором ГТС не по одному портфоліо, а враховуючи всі обсяги природного газу у розрізі кожного замовника послуг транспортування.

Інший підхід в спірних правовідносинах означатиме право АТ "Закарпатгаз" безоплатно відбирати газ з газорозподільної системи у необмеженій кількості (в тому числі на ВТВ) без подачі природного газу у відповідному обсязі, що суперечить принципам функціонування ринку природного газу відповідно до ст.3 Закону "Про ринок природного газу" та загальним засадам цивільного законодавства, визначеним ст.3 ЦК (зокрема, неприпустимість позбавлення права власності, справедливість, добросовісність та розумність тощо).

Оцінюючи підставність заперечень відповідача за первісним позовом щодо застосованої Оператором ГТС плати за добововий небаланс (ціни), суд зважає на положення п. 7.1. Договору, за якими вартість послуги з балансування розраховується за фактичною вартістю, яка визначається відповідно до порядку, встановленого Кодексом.

Відповідно до п.п. 4, 5 глави 6 розділу ХІV Кодексу ГТС плата за добовий небаланс має відображати витрати та враховувати вартість вчинення балансуючих дій оператором газотранспортної системи, а також коригування, визначене відповідно до вимог цієї глави.

Плата за добовий небаланс має бути відображена окремо в рахунках оператора газотранспортної системи, що виставляються замовнику послуг транспортування природного газу.

Пунктом 7 глави 6 розділу ХІV Кодексу ГТС для розрахунку плати за добовий небаланс для кожного замовника послуг транспортування природного газу оператор газотранспортної системи множить остаточний обсяг добового небалансу на ціну, що застосовується відповідно до пунктів 8-11 цієї глави.

Оператор газотранспортної системи до 08:00 UTC (10:00 за київським часом) години для зимового періоду та 07:00 UTC (10:00 за київським часом) години для літнього періоду газової доби (D+1) оприлюднює на власному вебсайті остаточні ціни газової доби (D), які визначаються відповідно до пунктів 8-11 цієї глави.

Відповідачем у справі не заперечуються обставини формування позивачем відповідних цін за газову добу протягом квітня-травня та у вересні 2021 року (маржинальні ціни придбання та продажі природного газу), що свідчить про належне виконання Оператором ГТС своїх обов`язків в цій частині.

Даючи оцінку порядку визначення Оператором ГТС відповідної ціни природного газу та, відповідно, й плати за негативний небаланс Замовників послуги транспортування, суд виходить з наступного.

Відповідно до п. 8 глави 6 розділу ХІV Кодексу ГТС для цілей розрахунку плати за добовий небаланс ціна, що застосовується (крім випадку обсягів небалансу, який виник у рамках виконання спеціальних обов`язків, в установленому порядку покладених Кабінетом Міністрів України на суб`єктів ринку природного газу на підставі статті 11 Закону України «Про ринок природного газу»), визначається як:

- маржинальна ціна продажу природного газу, якщо обсяг добового небалансу замовника послуг транспортування природного газу за газову добу є позитивним (тобто коли подачі замовника послуг транспортування природного газу протягом газової доби перевищують його відбори);

- маржинальна ціна придбання природного газу, якщо обсяг добового небалансу замовника послуг транспортування природного газу за газову добу є негативним (тобто коли відбори замовника послуг транспортування протягом газової доби перевищують його подачі).

За змістом п. 9 глави 6 розділу ХІV Кодексу ГТС маржинальна ціна продажу та маржинальна ціна придбання природного газу розраховуються для кожної газової доби таким чином:

1) маржинальна ціна продажу є найменшим з таких значень:

- найнижча ціна продажу будь-якого короткострокового стандартизованого продукту, стороною якого є оператор газотранспортної системи, що відноситься до газової доби (D);

- середньозважена ціна короткострокових стандартизованих продуктів за газову добу (D), зменшена на величину коригування;

2) маржинальна ціна придбання є найбільшим з таких значень:

- найвища ціна придбання будь-якого короткострокового стандартизованого продукту, стороною якого є оператор газотранспортної системи, що відноситься до газової доби (D);

- середньозважена ціна короткострокових стандартизованих продуктів за газову добу (D), збільшена на величину коригування.

При цьому, за змістом п. 10 глави 6 розділу ХІV Кодексу ГТС з метою визначення маржинальної ціни продажу, маржинальної ціни придбання й середньозваженої ціни оператором газотранспортної системи використовується інформація про операції, що відбуваються на торговій платформі, вибір якої погоджений Регулятором.

За встановленими у справі обставинами, в спірний період надання послуги врегулювання негативних небалансів (квітень, травень, вересень 2021 року) Регулятором (НКРЕКП) вибір торгової платформи погоджений не був, у зв`язку з чим до застосування в спірних правовідносинах підлягають застосування приписи п. 11 глави 6 розділу ХІV Кодексу ГТС, відповідно до яких у випадку непогодження Регулятором відповідно до пункту 10 цієї глави торгової платформи маржинальна ціна продажу та маржинальна ціна придбання розраховуються для кожної газової доби таким чином:

- маржинальна ціна продажу визначається шляхом зменшення вартості природного газу, придбаного/проданого оператором газотранспортної системи внаслідок отримання послуг балансування за цю газову добу, на величину коригування;

- маржинальна ціна придбання визначається шляхом збільшення вартості природного газу, придбаного/проданого оператором газотранспортної системи внаслідок отримання послуг балансування за цю газову добу, на величину коригування.

Матеріали справи свідчать, що на виконання укладеного Договору балансування між ТОВ «Оператор ГТС» та ТОВ «Нафтогаз Трейдинг» останнім надано Оператору ГТС в квітні, травні та вересні 2021 року послуги балансування, за результатами надання яких сторонами даного договору підписано Акти надання послуг балансування №04-2021- від 30.04.2021 за квітень 2021 року, №05-2021- від 31.05.2021 за травень 2021 року та №09-2021- від 30.09.2021 за вересень 2021 року, в яких відображено вартість природного газу придбаного/проданого оператором газотранспортної системи внаслідок отримання послуг балансування (маржинальну ціну продажу та маржинальну ціну придбачення) за кожен день квітня, травня та вересня 2021 року.

За встановленими у справі обставинами, відповідна ціна сторонами Договору балансування визначена в порядку, що встановлений в розділі 4 Договору балансування (п.п. 4.2., 4.3. Договору), виходячи з котирувань ціни природного газу на німецькому газовому хабі NetConnect Germany (NCG) та така подобова вартість (ціна) продажу/придбання Оператором ГТС природного газу в Виконавця за Договором балансування визначена Оператором ГТС як вартість (плата) позитивних та негативних небалансів АТ «Закарпатгаз» відповідно до Актів врегулювання щодобових небалансів №04-2021-№ від 30.04.2021, №05-2021- від 31.05.2021 та №09-2021- від 30.09.2021 (з урахуванням величини корегування відповідно до п.п. 13, 14 глави 6 розділу ХІV Кодексу ГТС, застосування якої окремо не заперечується відповідачем за первісним позовом).

Суд, при цьому, відхиляє аргументи відповідача за первісним позовом щодо недоведеності Оператором ГТС понесення витрат на здійснення балансування кожного дня, коли відповідно Актів врегулювання щодобових небалансів №04-2021-№ від 30.04.2021, №05-2021- від 31.05.2021 та №09-2021- від 30.09.2021 з посиланням на ту обставину, що Актами надання послуг балансування №04-2021- від 30.04.2021 за квітень 2021 року, №05-2021- від 31.05.2021 за травень 2021 року та №09-2021- від 30.09.2021 за вересень 2021 року не підтверджується їх понесення Оператором ГТС, позаяк, як вже зазначалося судом вище, у спірних правовідносинах не підлягає доведенню факт понесення реальних витрат на врегулювання небалансів саме відповідача.

Окрім того, в даному контексті суд зважає також на лист-роз`яснення НКРЕКП від 18.01.2021, наданому ТОВ "Оператор ГТС" щодо того, що можливим способом визначення маржинальних цін продажу та придбання природного газу, у випадку непогодження торгової платформи, є визначення маржинальних цін придбання/продажу природного газу з огляду на ціни придбання/продажу природного газу оператором ГТС, визначеної відповідно до умов договору про надання послуги балансування для відповідної газової доби.

Як зазначив у вказаному листі Регулятор, з метою забезпечення сталого функціонування ГТС та ринку природного газу ТОВ "Оператор ГТС " має здійснювати визначення маржинальних цін продажу та придбання природного газу, у випадку непогодження торгової платформи, в наступний спосіб:

1) маржинальна ціна продажу визначається шляхом зменшення на величину коригування ціни продажу природного газу оператором ГТС, визначеної відповідно до умов договору про надання послуги балансування для відповідної газової доби;

2) маржинальна ціна придбання визначається шляхом збільшення на величину коригування ціни придбання природного газу оператором ГТС, визначеної відповідно до умов договору про надання послуги балансування для відповідної газової доби.

Суд зважає, при цьому, що в наведеному листі Регулятора також йдеться про визнання ціни проданого/придбаного Оператором ГТС природного газу відповідно до умов договору про надання послуги балансування для відповідної газової доби, а не про понесення Оператором ГТС щодо такої газової доби реальних витрат, пов`язаних з необхідністю балансування портфоліо як конкретного Замовника послуги транспортування, так і ГТС загалом.

З урахуванням викладеного, суд вважає правомірними, підставними, такими, що відповідають умовам укладеного між сторонами Договору, вимогам чинного законодавства та підлягають до задоволення судом позовні вимоги про стягнення з відповідача 68 067 386,39 грн заборгованості з оплати негативних щодобових небалансів (за послугу балансування) за період квітень-травень та вересень 2021 року).

Також, суд бере до уваги Акт звірки розрахунків, підписаним між сторонами за період з 01.01.2020 по 30.09.2021 із зазначенням щомісячно загальної вартості негативних та позитивних небалансів АТ «Закарпатгаз», їх оплати, який сам по собі не є доказом наявності заборгованості відповідача за первісним позовом, проте в сукупності з іншими доказами, які наявні в матеріалах справи, підтверджує обсяги негативного та позитивного небалансу відповідача за первісним позовом в квітні (15 592,63 грн вартість негативного та 1276,81 грн вартість позитивного небалансу), травні (265 860,72 грн вартість негативного та 178 643,00 грн вартість позитивного небалансу), вересні 2021 року (67 966 576,67 грн вартість негативного та 723,82 грн вартість позитивного небалансу), як і існування станом на 30.09.2021 у АТ «Закарпатгаз» перед ТОВ «Оператор ГТС» боргу за період з 01.01.2020 по 30.09.2021 за Договором за послуги балансування на загальну суму 291 765 168,96 грн (в тому числі й щодо спірного періоду 68 067 386,39 грн).

При цьому, суд вважає за необхідне звернути увагу на очевидну суперечливість аргументів відповідача за первісним позовом, яка зазначена, зокрема, в наданих суду заявах по суті, поясненнях представника в судових засіданнях з приводу означеного Акту звірки, відповідно до якої підписання такого Акту з боку АТ «Закарпатгаз» має на меті врегулювати спірну заборгованість перед ТОВ «Оператор ГТС» відповідно до Закону № 1639-ХІ, в тому числі й за рахунок коштів Державного бюджету України.

В той же час, такі мотиви АТ «Закарпатгаз» однозначно підтверджують визнання ним наявності спірної заборгованості перед позивачем за первісним позовом, яка, при цьому, на думку відповідача повинна бути врегульована відповідно до Закону.

Крім того, враховуючи наявність у відповідача міркувань щодо застосування Регламентів Комісії (ЄС) до спірних правідносин, суд враховує наступне.

Постановою НКРЕКП від 29.11.2019 №2586 "Про транспозицію положень актів Європейського Союзу та Енергетичного Співтовариства на ринку природного газу України" транспоновано положення актів ЄС та ЕС на ринку природного газу, офіційний переклад яких здійснено Урядовим офісом координації європейської та євроатлантичної інтеграції 25.11.2019, а саме: Регламент (ЄС) 312/2014 від 26.03.2014 про Мережевий кодекс балансування газу в газотранспортних системах.

3 огляду на зазначене, вимоги Регламенту (ЄС) 312/2014 мають перевагу над положеннями Кодексу ГРМ, який не може застосовуватися у розріз із положеннями Регламенту.

Цим Регламентом (ЕС) 312/2014 запроваджується Мережевий кодекс, що встановлює правила балансування, включаючи правила процедур номінації, пов`язаних із ГТС, плати за небаланс, процедури розрахунків, що пов`язані із платою за добовий небаланс, та операційне балансування між мережами операторів ГТС.

Главою ІІІ Регламенту визначено принципи операційного балансування. Зокрема, ст.6 гл.III Регламенту встановлено, що оператор ГТС вчиняє балансуючі дії для: (а) підтримання ГТС в межах її операційних лімітів: (b) досягнення певної кількості газу у ГТС на кінець доби, що може відрізнятися від кількості, що очікується відповідно до передбачених подач та відборів для такої газової доби, та яка буде сумісна з економічною та ефективною експлуатацією ГТС.

Пунктом 3 ст.6 гл.ІІІ Регламенту визначено, що оператор ГТС вчиняє дії з балансування шляхом: (а) купівлі та продажу короткострокового стандартизованого продукту на торговій платформі; та/або (b) використання послуг балансування.

Аналогічні за змістом приписи містяться й в Кодексі ГТС (п.3 розд.XIII, п.3 гл.3 розд.XIV).

Суд звертає увагу, що в даному аспекті не заперечуються обов`язки оператора ГТС, передбачені як Регламентом, так і Кодексом ГТС щодо певного порядку вчинення балансуючих дій (фізичного балансування). Втім, виконання ним цих обов`язків, дотримання всіх встановлених Кодексом ГТС та Регламентом правил роботи ГТС в цілому не входить до предмету доказування у цій категорії справ (постанова Об`єднаної плати Касаційного господарського суду у складі Верховного суду від 03.11.2023 у справі №918/686/21).

Не можуть бути взяті судом до уваги й подані відповідачем за первісним позовом Науковий висновок щодо правового регулювання відносин у сфері транспортування природного газу та балансування газотранспортної системи, підготовлений доктором юридичних наук, професором, членом Науково-консультативної ради при Верховному суді О.А. Беляневич, Науковий висновок доктора юридичних наук, професора, члена-кореспондента НАПрН України, члена Науково-консультативної Ради Верховного Суду Харитонова Є.О. та Науковий висновок доктора юридичних наук, професора, члена Науково-консультативної Ради Верховного Суду Коссак В.М., позаяк вони не стосуються питань, які передбачені ч.1 ст.108 ГПК як такі, щодо яких учасникам справи надається право подати до суду висновок експерта у галузі права (застосування аналогії закону, аналогії права та/або змісту норм іноземного права згідно з їх офіційним або загальноприйнятим тлумаченням, практикою застосування, доктриною у відповідній іноземній державі). У висновках надано тлумачення норм чинного законодавства України та міжнародних договорів, які теж є частиною національного законодавства України (відповідно до приписів ст.19 Закону "Про міжнародні договори України" чинні міжнародні договори України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства і застосовуються у порядку, передбаченому для норм національного законодавства).

Так, відповідно до ч.1 ст.108 ГПК учасники справи мають право подати до суду висновок експерта у галузі права щодо: 1) застосування аналогії закону, аналогії права; 2) змісту норм іноземного права згідно з їх офіційним або загальноприйнятим тлумаченням, практикою застосування, доктриною у відповідній іноземній державі.

Висновок експерта у галузі права не може містити оцінки доказів, вказівок про достовірність чи недостовірність того чи іншого доказу, про переваги одних доказів над іншими, про те, яке рішення має бути прийнято за результатами розгляду справи (ч.2 ст.108 ГПК).

Статтею 109 ГПК передбачено, що висновок експерта у галузі права не є доказом, має допоміжний (консультативний) характер і не є обов`язковим для суду. Суд може посилатися в рішенні на висновок експерта у галузі права як на джерело відомостей, які в ньому містяться, та має зробити самостійні висновки щодо відповідних питань.

Суд також звертає увагу, що хоча й ГПК не надає висновкам експерта статусу доказів, втім, норми, якими врегульовано право сторін надати такі висновки (параграф 7 "Висновок експерта у галузі права"), містяться у гл.5 ГПК "Докази доказування", із чого випливає, що такі висновки мають подаватися сторонами одночасно з доказами і за правилами надання доказів.

З урахуванням викладеного, суд враховує надані АТ «Закарпатгаз» наукові висновки професорів лише як письмові пояснення сторін, і виключно в тій їх частині, яка стосується заперечень проти первісного позову, що викладені у відзиві на позов, та яким вище судом вже надана відповідна правова оцінка.

Щодо вимог про стягнення пені.

Пунктом 3 ч. 1 ст. 611 Цивільного кодексу України встановлено, що у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема, сплата неустойки.

Штрафними санкціями визнаються господарські санкції у вигляді грошової суми (неустойка, штраф, пеня), яку учасник господарських відносин зобов`язаний сплатити у разі порушення ним правил здійснення господарської діяльності, невиконання або неналежного виконання господарського зобов`язання (ч. 1 ст. 230 Господарського кодексу України).

Згідно з ч. 6 ст. 231 Господарського кодексу України штрафні санкції за порушення грошових зобов`язань встановлюються у відсотках, розмір яких визначається обліковою ставкою Національного банку України, за увесь час користування чужими коштами, якщо інший розмір відсотків не передбачено законом або договором.

Пунктом 13.5. Договору сторони погодили, що у разі порушення Замовником строків оплати, передбачених цим договором, Замовник сплачує пеню в розмірі подвійної облікової ставки Національного банку України, що діяла в період, за який сплачується пеня, від суми простроченого платежу за кожен день прострочення платежу.

Вказаний пункт Договору узгоджується із положеннями ст. ст. 1, 3 Закону України «Про відповідальність за несвоєчасне виконання грошових зобов`язань» згідно з якими платники грошових коштів сплачують на користь одержувачів цих коштів за прострочку платежу пеню в розмірі, що встановлюється за згодою сторін. Розмір пені, передбачений ст. 1 цього Закону, обчислюється від суми простроченого платежу та не може перевищувати подвійної облікової ставки Національного банку України, що діяла у період, за який сплачується пеня.

При цьому, відповідно до ч. 6. ст. 232 Господарського кодексу України нарахування штрафних санкцій за прострочення виконання зобов`язання, якщо інше не встановлено законом або договором, припиняється через шість місяців від дня, коли зобов`язання мало бути виконано.

Як вбачається з наданого позивачем розрахунку суми пені, остання ТОВ «Оператор ГТС» обрахована в розмірі 6 350 600,85 грн окремо по заборгованості кожного місяця (квітня, травня та вересня 2021 року), з урахуванням встановленого в п. 9.3. Договору та п. 18 глави 6 розділу XIV Кодексу ГТС строку сплати добових небалансів, виходячи з подвійної облікової ставки НБУ та з урахуванням ч. 6 ст. 232 ГК України за шість місяців.

Перевіривши правильність здійсненого позивачем за первісним позовом розрахунку та здійснивши оцінку доказів, на яких він ґрунтується, суд вважає правомірним нарахування відповідачу пені, що розрахована ТОВ «Оператор ГТС» за період з 21.05.2021 по 20.11.2021 (по заборгованості квітня 2021 року), за період з 23.06.2021 по 22.12.2021 (по заборгованості травня 2021 року) та за період 21.10.2021 по 20.04.2022 (по заборгованості вересня 2021 року) за кожен день прострочення в сумі 6 350 600,85 грн.

Щодо 3% річних та втрат від інфляції.

Відповідно до ч. 2 ст. 625 ЦК України, боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Згідно поданих позивачем розрахунків, ТОВ «Оператор ГТС» на суму заборгованості АТ «Закарпатгаз» за надані послуги балансування нараховано за період з 21.05.2021 по 25.09.2022 (по заборгованості квітня 2021 року), за період з 23.06.2021 по 25.09.2022 (по заборгованості травня 2021 року) та за період 21.10.2021 по 25.09.2022 (по заборгованості вересня 2021 року) 1 903 197,36 грн 3% річних та 14 441 101,80 грн втрат від інфляції.

Здійснивши перевірку заявлених до стягнення 3% річних та інфляційних нарахувань за означені періоди, суд встановив, що такі позивачем за первісним позовом розраховано вірно, тому вимоги про стягнення з АТ «Закарпатгаз» 1 903 197,36 грн 3% річних та 14 441 101,80 грн інфляційних втрат підлягають до задоволення судом.

Щодо зустрічного позову.

Згідно зі статтею 15 Господарського процесуального кодексу України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Захист цивільних прав - це передбачені законом способи охорони цивільних прав у разі їх порушення чи реальної небезпеки такого порушення. Під способами захисту суб`єктивних цивільних прав розуміють закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав, як вплив на правопорушника. Загальний перелік таких способів захисту цивільних прав та інтересів передбачено статтею 16 Цивільного кодексу України..

Застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам. Спосіб захисту порушеного права або інтересу має бути таким, щоб у позивача не виникала необхідність повторного звернення до суду (висновки сформульовані у постановах Великої Палати Верховного Суду від 05.06.2018 у справі № 338/180/17, від 11.09.2018 у справі № 905/1926/16, від 30.01.2019 у справі № 569/17272/15-ц, від 01.10.2019 у справі № 910/3907/18, від 06.04.2021 у справі № 910/10011/19).

Відповідно до частин першої, другої статті 5 Господарського процесуального кодексу України здійснюючи правосуддя, господарський суд захищає права та інтереси фізичних і юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

З наведених норм права вбачається, що держава забезпечує захист порушених або оспорюваних прав суб`єктів господарювання. Такі права захищаються у спосіб, який передбачений законом або договором, та є ефективним для захисту конкретного порушеного або оспорюваного права позивача. Якщо закон або договір не визначають такого ефективного способу захисту, суд відповідно до викладеної в позові вимоги позивача може визначити у рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.

Під захистом права розуміється державно-примусова діяльність, спрямована на відновлення порушеного права суб`єкта правовідносин та забезпечення виконання юридичного обов`язку зобов`язаною стороною. Спосіб захисту може бути визначено як концентрований вираз змісту (суті) міри державного примусу, за допомогою якого відбувається досягнення бажаного для особи, право чи інтерес якої порушені, правового результату.

Способи захисту цивільного права чи інтересу - це визначені законом матеріально-правові заходи охоронного характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав, інтересів і вплив на правопорушника і такі способи мають бути доступними й ефективними.

Особа, права якої порушено, може скористатися не будь-яким, а цілком конкретним способом захисту свого права. Переважно, спосіб захисту порушеного права прямо визначається спеціальним законом і регламентує конкретні цивільні правовідносини.

Застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Це право чи інтерес суд має захистити у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам. Вимога захисту цивільного права чи інтересу має забезпечити їх поновлення, а у разі неможливості такого поновлення - гарантувати особі отримання відповідного відшкодування. Зазначені правові позиції неодноразово висловлювалась Великою Палатою Верховного Суду і Верховним Судом, та узагальнено викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 31.08.2021 у справі № 903/1030/19.

Отже, спосіб захисту втілює безпосередню мету, якої прагне досягти суб`єкт захисту (позивач), вважаючи, що таким чином буде припинено порушення (чи оспорювання) його прав, він компенсує витрати, що виникли у зв`язку з порушенням його прав, або в інший спосіб нівелює негативні наслідки порушення його прав. Надаючи правову оцінку належності обраного зацікавленою особою способу захисту, судам належить зважати і на його ефективність з точки зору статті 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція).

Стаття 13 Конвенції вимагає, щоб норми національного правового засобу стосувалися сутності «небезпідставної заяви» за Конвенцією та надавали відповідне відшкодування. Зміст зобов`язань за статтею 13 Конвенції також залежить від характеру скарги заявника за Конвенцією. Тим не менше засіб захисту, що вимагається зазначеною статтею, повинен бути ефективним як у законі, так і на практиці, зокрема у тому сенсі, щоб його застосування не було ускладнено діями або недоглядом органів влади відповідної держави (п. 75 рішення ЄСПЛ у справі «Афанасьєв проти України» від 05.04.2005 (заява № 38722/02).

Додатково, в контексті обраного способу захисту, розглядаючи справу, суд має з`ясувати: 1) з яких саме правовідносин сторін виник спір; 2) чи передбачений обраний позивачем спосіб захисту законом або договором; 3) чи передбачений законом або договором ефективний спосіб захисту порушеного права позивача; 4) чи є спосіб захисту, обраний позивачем, ефективним для захисту його порушеного права у спірних правовідносинах. Якщо суд дійде висновку, що обраний позивачем спосіб захисту не передбачений законом або договором та/або є неефективним для захисту порушеного права позивача у цих правовідносинах, позовні вимоги останнього не підлягають задоволенню (постанова Великої Палати Верховного Суду від 19.01.2021 у справі № 916/1415/19).

Водночас ефективність позовної вимоги має оцінюватися, виходячи з обставин справи та залежно від того, чи призведе задоволення такої вимоги до дійсного захисту інтересу позивача без необхідності повторного звернення до суду (принцип процесуальної економії).

Таким чином, під ефективним засобом (способом) слід розуміти такий, що призводить до потрібних результатів, наслідків, дає найбільший ефект. Тому ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права, бути адекватним наявним обставинам.

При цьому позивач, звертаючись до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке його право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. У свою чергу, суд має перевірити доводи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, у тому числі щодо матеріально-правового інтересу в спірних відносинах.

Тобто визначення способу захисту порушеного права є невід`ємним процесуальним правом позивача, яким він користується на власний розсуд, тоді як його оцінка відповідності та наявності підстав для захисту такого права є обов`язком суду (постанови Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 10.10.2019 у справі № 921/346/18, від 30.09.2021 у справі № 922/3928/20).

Предметом зустрічних позовних вимог в даній справі АТ «Закарпатгаз» визначено зобов`язання ТОВ «Оператор ГТС» привести маржинальну ціну придбання та маржинальну ціну продажу, в кожну газову добу травня 2021 року та вересня 2021 року, в яких фактично вчинялися балансуючі дії, у відповідність до вартості природного газу проданого оператором газотранспортної системи внаслідок отримання послуг балансування.

Водночас, відповідно до встановлених вище під час розгляду первісного позову обставин, суд зауважує, що позовні вимоги зустрічного позову не є належним та ефективним способом захисту можливих порушених прав позивача чи його охоронюваних законом інтересів, позаяк спрямовані лише на встановлення обставин невірно обраного оператором ГТС механізму вчинення балансуючих дій в травні та вересні 2021 року в частині врегулювання щодобових небалансів та обов`язку оператора ГТС застосовувати певний метод розрахунку маржинальної ціни.

Таким чином, обраний позивачем за зустрічним позовом спосіб захисту не є належним та ефективним, оскільки не здатний призвести до реального відновлення прав позивача.

У разі незгоди АТ «Закарпатгаз» з відомостями щодо наявності негативних небалансів, щоденного надання ТОВ «Оператор ГТС» послуг з врегулювання негативних балансів в актах врегулювання небалансів за травень та вересень 2021 року, а також вартістю відповідних послуг, дані питання підлягають встановленню та доведенню при розгляді майнового спору між сторонами, що й здійснено судом вище під час розгляду первісних позовних вимог.

Обрання позивачем неналежного способу захисту своїх прав є самостійною підставою для відмови в позові (постанови Великої Палати Верховного Суду від 02.02.2021 у справі № 925/642/19, від 06.04.2021 у справі № 910/10011/19).

За таких обставин, суд дійшов висновку про безпідставність зустрічних позовних вимог, в відтак, в задоволенні зустрічного позову Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Закарпатгаз» до Товариства з обмеженою відповідальністю «Оператор газотранспортної системи України» про зобов`язання привести маржинальну ціну придбання та маржинальну ціну продажу, в кожну газову добу травня 2021 року та вересня 2021 року, в яких фактично вчинялися балансуючі дії, у відповідність до вартості природного газу проданого оператором газотранспортної системи внаслідок отримання послуг балансування, - належить відмовити.

Статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" передбачено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року та практику Суду як джерело права.

Європейський суд з прав людини у рішенні в справі "Серявін та інші проти України" вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.

Окрім того, суд враховує висновки в рішенні ЄСПЛ у справі «Проніна проти України», в якому зазначено, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Лише той факт, що суд окремо та детально не відповів на кожний аргумент, представлений сторонами, не є свідченням несправедливості процесу (рішення ЄСПЛ у справі «Шевельов проти України»).

Статтею 129 Конституції України встановлено, що основними засадами судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Положеннями статей 13-14 ГПК України унормовано, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Збирання доказів у господарських справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

В той же час, кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до статей 73, 74, 76-80 ГПК України, доказами у справі є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність чи відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Сторонами у справі не надано суду належних та допустимих доказів на підтвердження наявності інших обставин ніж ті, що досліджені судом, а відтак, зважаючи на зазначене вище, суд дійшов висновку, що в задоволенні зустрічного позову слід відмовити, а первісні позовні вимоги як обґрунтовано заявлені, підтверджені належними та допустимими доказами підлягають до задоволення в заявленому розмірі.

Розподіл судових витрат.

Судові витрати позивачів за первісним та зустрічним позовом по сплаті судового збору на підставі статті 129 Господарського процесуального кодексу України покладаються на відповідача за первісним позовом (позивача за зустрічним позовом).

Враховуючи наведене та керуючись статтями 2, 13, 58, 73, 74, 76, 77, 78, 79, 86, 129, 180, 216, 221, 236, 238, 240 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Первісний позов задовольнити.

2. Стягнути з Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Закарпатгаз» (88015, м. Ужгород, вул. Погорєлова, буд. 2, ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Оператор газотранспортної системи України» (03065, м. Київ, пр. Гузара Любомира, буд. 44, ) 68 067 386,39 грн (шістдесят вісім мільйонів шістдесят сім тисяч триста вісімдесят шість гривень 39 копійок) заборгованості, 6 350 600,85 грн (шість мільйонів триста п`ятдесят тисяч шістсот гривень 85 копійок) пені, 1 903 197,35 грн (один мільйон дев`ятсот три тисячі сто дев`яносто сім гривень 35 копійок) 3% річних, 14 441 101,80 грн (чотирнадцять мільйонів чотириста сорок одну тисячу сто одну гривню 80 копійок) інфляційних втрат та 868 350,00 грн (вісімсот шістдесят вісім тисяч триста п`ятдесят гривень 00 копійок) в повернення сплаченого судового збору.

3. В задоволенні зустрічного позову відмовити.

Наказ видати після набрання рішенням законної сили.

На підставі ст. 241 Господарського процесуального кодексу України рішення Господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. Апеляційна скарга на рішення суду згідно ст. 256 Господарського процесуального кодексу України подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення може бути оскаржене до Західного апеляційного Господарського суду.

Повне судове рішення складено та підписано 12 лютого 2024 року.

Суддя Лучко Р.М.