ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без розгляду

06.02.2024м. ДніпроСправа № 904/94/24
Господарський суд Дніпропетровської області

у складі судді Дупляка С.А.,

без участі представників сторін,

розглянувши клопотання позивача про усунення недоліків

у справі №904/94/24

за позовом Донецького національного університету економіки і торгівлі імені Михайла Туган-Барановського

до Асоціації підприємств матеріально-технічного забезпечення "Комплект"

про стягнення грошових коштів,

Суддя Дупляк С.А.

в с т а н о в и в:

Донецький національний університет економіки і торгівлі імені Михайла Туган-Барановського (далі - позивач) звернувся до господарського суду з позовною заявою від 26.12.2023 за вих. №01.01-17/542 до Асоціації підприємств матеріально-технічного забезпечення "Комплект" (далі - відповідач) про стягнення 86.135,05 грн збитків.

Судові витрати позивач просить суд стягнути з відповідача.

Автоматизованою системою документообігу суду для розгляду справи №904/94/24 визначено суддю ДУПЛЯКА Степана Анатолійовича, що підтверджується протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 03.01.2024.

Ухвалою від 08.01.2024 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. Розгляд справи вирішено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без призначення судового засідання та без виклику учасників справи за наявними у ній матеріалами (в порядку письмового провадження).

Ухвалою від 26.01.2024 позовну заяву залишено без руху, запропоновано позивачу надати суду докази сплати судового збору у розмірі 2.684,00 грн протягом п`яти днів з дня вручення цієї ухвали.

Через відділ документального забезпечення 02.02.2024 від позивача надійшла клопотання про усунення недоліків разом із платіжною інструкцією від 01.02.2024 №26 у розмірі 3.028,00 грн про сплату судового збору.

Також у клопотанні про усунення недоліків позивач просить поновити строк для усунення недоліків у справі №904/94/24 на підставі ухвали від 26.01.2024.

Розглянувши подане позивачем клопотання про поновлення строку, суд дійшов висновку про відмову в його задоволенні з огляду на таке.

Як зазначає позивач у клопотанні про усунення недоліків позивач отримав ухвалу суду електронною поштою 26.01.2024.

Суд також всатновив, що згідно з довідкою суду про доставку електронного листа "Документ доставлено до електронного кабінету: 26.01.24 19:21".

Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами» (№ 3200-IX від 29 червня 2023 року) передбачено, що якщо судове рішення надіслано до електронного кабінету пізніше 17 години, судове рішення вважається врученим у робочий день, наступний за днем його відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про його доставлення".

Таким чином ухвала суду від 26.01.2024 вважається врученою позивачу 27.01.2024.

Як зазначив Верховний Суд у постановах від 29.06.2022 у справі № 906/184/21, від 18.11.2022 у справі №922/3337/21, з 05.10.2021 офіційно розпочали функціонування три підсистеми (модулі) ЄСІТС: "Електронний кабінет", "Електронний суд" підсистема відеоконференцзв`язку.

З 18 жовтня 2023 року введено в дію Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами» від 29.06.2023 №3200-IX. Зокрема, приписами частини шостої статті 6 ГПК України (у редакції Закону, з урахуванням змін) унормовано, що адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Відповідно до пункту 17 глави 1 розділу ІІІ Положення про ЄСІТС особам, які зареєстрували "Електронний кабінет", суд надсилає документи у справах, в яких такі особи беруть участь, в електронній формі шляхом їх надсилання до "Електронного кабінету" таких осіб або в інший спосіб, передбачений процесуальним законодавством, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Абзацом п`ятим пункту 37 глави 2 розділу ІІІ Положення про ЄСІТС передбачено, що особам, які не мають зареєстрованих "Електронних кабінетів", документи у передбачених цим пунктом випадках можуть надсилатися засобами підсистем ЄСІТС на адресу електронної пошти, вказану такими особами під час подання документів до суду.

Тобто чинним процесуальним законодавством передбачено два способи належного повідомлення сторони - шляхом направлення рекомендованим листом з повідомленням про вручення та в електронній формі - через "Електронний кабінет", у тому числі шляхом направлення листа на офіційну електронну пошту засобами підсистем ЄСІТС у випадках, передбачених пунктом 37 глави 2 розділу ІІІ Положення про ЄСІТС.

Відповідно до ч. 11 ст. 176 ГПК України суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Враховуючи те, що ухвалою суду від 26.01.2024 для надання доказів сплати судового збору був встановлений максимальний строк, передбачений ГПК України, то такий строк сплив 01.02.2024.

Позивач надав такі докази лише 02.02.2024.

Водночас, частиною 11 ст. 176 ГПК України закріплено граничний строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали, оскільки його максимальна межа визначена ГПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 119 суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

У клопотанні від 02.02.2024 позивач зазначив, що ухвалу суду отримав на електронну пошту 26.01.2024 та за технічних збоїв у системі на оплату судового збору сплачено позивачем 01.02.2024, а тому просить поновити йому строк для усунення недоліків у справі №904/94/24 на підставі ухвали від 26.01.2024.

Водночас на підтвердження того, що такі збої мали місце (та коли саме) позивач жодних доказів не надав.

При цьому позивач визнає, що отримав ухвалу суду 26.01.2024, а тому не був позбавлений можливості сплатити судовий збір протягом будь-якого з 6 календарних днів упродовж строку, відведеного позивачу для усуненння недоліків.

Доказів того, що збій у системі тривав протягом усіх шести днів, позивач суду не надав.

Таким чином, у задоволенні клопотання позивача від 02.02.2024 про поновлення строку, на думку суду, слід відмовити.

Відповідно до ч. 13 ст. 176 ГПК України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Згідно з п. 8 ч. 1 ст. 226 ГПК України суд залишає позов без розгляду, якщо провадження у справі відкрито за заявою, поданою без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172, 173 цього Кодексу, і позивач не усунув цих недоліків у встановлений судом строк.

Відтак позовна заява підлягає залишенню без розгляду.

Також суд звертає увагу позивача на те, що відповідно до ч. 4 ст. 226 ГПК України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення обставин, що були підставою для залишення позову без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Судові витрати

Згідно із ч. 2 ст. 226 ГПК України про залишення позову без розгляду постановляється ухвала, в якій вирішуються питання про розподіл між сторонами судових витрат, про повернення судового збору з бюджету.

Пунктом 4 частини 1 статті 7 Закону України «Про судовий збір» (положення якого при вирішенні питання повернення судового збору є спеціальними по відношенню до норм Господарського процесуального кодексу України) передбачено, що сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням).

Наразі в матеріалах справи відсутнє клопотання позивача про повернення суми судового збору, а тому підстави для ухвалення відповідного судового рішення станом на час постановлення даної ухвали відсутні.

Керуючись статтями 176, 226, 234, 235 ГПК України, господарський суд

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання позивача від 02.02.2024 за вих. №б/н про поновлення строку для усунення недоліків відмовити.

Залишити позовну заяву від 26.12.2023 за вих. №№01.01-17/542 без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та підлягає оскарженню в порядку та строки, визначені ст.ст. 256, 257 ГПК України.

Суддя С.А. Дупляк