ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД РІВНЕНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

"13" лютого 2024 р. м.Рівне Справа №918/1116/23

Господарський суд Рівненської області у складі судді Бережнюк В.В. розглянувши матеріали справи про банкрутство Публічного акціонерного товариства "Рівненський народний клуб "Верес"

Секретар судового засідання Лиманський А.Ю.

Представники:

арбітражний керуючий - Микитьон В.В.

від ТОВ "БФ Базиспромбуд" - Лук`янчук В.С.

від ТОВ "Верес Секюріті" та ОСОБА_1 - Бабій В.В.

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Будівельна фірма Базиспромбуд" звернулось до Господарського суду Рівненської області із заявою про порушення провадження у справі про банкрутство Публічного акціонерного товариства "Рівненський народний клуб "Верес" (33028, м.Рівне, вул.Симона Петлюри, 35, ).

Ухвалою від 06 листопада 2023 року прийнято до розгляду заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельна фірма Базиспромбуд" про відкриття провадження у справі про банкрутство Публічного акціонерного товариства "Рівненський народний клуб "Верес" (33028, м.Рівне, вул.Симона Петлюри, 35, ). Призначено заяву до слухання у підготовчому засіданні на 20 листопада 2023 р. на 11:00 год. Зобов`язано заявника Товариство з обмеженою відповідальністю "Будівельна фірма Базиспромбуд" до дати проведення підготовчого засідання надати: докази відсутності спору про право щодо вимог, які є підставою для подачі заяви про відкриття провадження у справі; докази місцезнаходження об`єктів виконання робіт за Договорами підряду №04/08-01 від 23.07.2021 (футбольного поля з натуральним газоном) та №04/08-02 від 23.07.2021 (футбольного поля зі штучним покриттям). Зобов`язано боржника Публічне акціонерне товариство "Рівненський народний клуб "Верес" до дати проведення підготовчого засідання надати до господарського суду: відзив на заяву кредитора, докази в обґрунтування заперечень, докази щодо відсутності спору про право по вимогах, заявлених кредитором, докази оплати заборгованості, підтвердження спроможності виконати свої зобов`язання та погасити заборгованість, копію статуту тощо.

Ухвалою від 20.11.2023 відкрито провадження у справі №918/1116/23 про банкрутство Публічного акціонерного товариства "Рівненський народний клуб "Верес" (33028, м.Рівне, вул.Симона Петлюри, 35, ). Визнано вимоги ініціюючого кредитора - Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельна фірма Базиспромбуд" (35312, Рівненська обл., Рівненський район, смт.Клевань, вул.Залізнична, 6; ) на суму 52265131,03 грн. заборгованості (четверта черга), 2 439 994,06 грн. неустойки (шоста черга). Включено до витрат, пов`язаних з провадженням у справі про банкрутство Публічного акціонерного товариства "Рівненський народний клуб "Верес" (33028, м.Рівне, вул.Симона Петлюри, 35, ) витрати по сплаті судового збору за подання даної заяви у розмірі 26 840,00 грн. та витрати на авансування винагороди арбітражному керуючому кредитора Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельна фірма Базиспромбуд" (35312, Рівненська обл., Рівненський район, смт.Клевань, вул.Залізнична, 6; ) у розмірі 60 300,00 грн. Введено мораторій на задоволення вимог кредиторів. Введено процедуру розпорядження майном строком на 170 (сто сімдесят) календарних днів. Розпорядником майна Публічного акціонерного товариства "Рівненський народний клуб "Верес" призначено арбітражного керуючого Микитьона Віктора Васильовича (свідоцтво про право на здійснення діяльності арбітражного керуючого № 11 від 31.01.2013; 02094, м.Київ, а/с 18) за його згодою. З метою виявлення кредиторів, здійснено оприлюднення повідомлення про відкриття провадження у справі про банкрутство Публічного акціонерного товариства "Рівненський народний клуб "Верес" на офіційному веб-порталі судової влади України. Проведення попереднього засідання суду призначено на 09 січня 2024 р. о 11:00 год.

13 грудня 2023 року від Товариства з обмеженою відповідальністю "Верес Секюріті" надійшла заява про визнання кредиторських вимог до боржника Публічного акціонерного товариства "Рівненський народний клуб "Верес" на суму 2 000 050,00 грн.

Ухвалою від 15.12.2023 прийнято до розгляду заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Верес Секюріті" про визнання кредиторських вимог до боржника Публічного акціонерного товариства "Рівненський народний клуб "Верес" на суму 2 000 050,00 грн. Призначено розгляд заяви у попередньому засіданні на "09" січня 2024 р. на 11:00 год.

27 грудня 2023 року до канцелярії суду від ОСОБА_1 надійшла заява про визнання кредиторських вимог до боржника Публічного акціонерного товариства "Рівненський народний клуб "Верес" на суму 27 505 000,00 грн. Заява надіслана поштовим зв`язком 21.12.2023, надійшла до суду 27.12.2023.

Ухвалою від 01.01.2024 прийнято до розгляду заяву ОСОБА_1 про визнання кредиторських вимог до боржника Публічного акціонерного товариства "Рівненський народний клуб "Верес" на суму 27 505 000,00 грн. Призначено розгляд заяви у попередньому засіданні на "09" січня 2024 р. на 11:00 год.

Ухвалою від 09 січня 2024 року визнано грошові вимоги кредитора Товариства з обмеженою відповідальністю "Верес Секюріті" до боржника Публічного акціонерного товариства "Рівненський народний клуб "Верес": 5 368, 00 грн. (судовий збір за подання заяви) - перша черга; 2 000 050,00 грн. - четверта черга. Визнано грошові вимоги кредитора ОСОБА_1 до боржника Публічного акціонерного товариства "Рівненський народний клуб "Верес": 5 368, 00 грн. (судовий збір за подання заяви) - перша черга; 27 505 000,00 грн. - четверта черга. Зобов`язано розпорядника майна включити визнані вимоги кредиторів до реєстру вимог кредиторів у відповідності до вимог Кодексу України з процедур банкрутства. Зобов`язано розпорядника майна в десятиденний строк з дня винесення ухвали відповідно до ст. 48 Кодексу України з процедур банкрутства організувати та провести збори кредиторів та комітету кредиторів, визначивши час та місце проведення зборів кредиторів та комітету кредиторів. Зобов`язано розпорядника майна надати суду протокол зборів кредиторів боржника, на яких обрати комітет кредиторів, прийняти рішення щодо звернення до господарського суду з клопотанням про введення наступної процедури у справі про банкрутство, а також надати протокол зборів комітету кредиторів, на яких вирішити питання щодо призначення арбітражного керуючого для здійснення наступної процедури у справі про банкрутство боржника. Завершено попереднє засідання по справі №918/1116/23. Призначено підсумкове засідання суду на 13 лютого 2024 року на 10:00 год.

09 лютого 2024 року від арбітражного керуючого Микитьона Віктора Васильовича надійшли наступні документи:

- клопотання про введення процедури санації у справі №918/1116/23, затвердження плану санації ПАТ "Рівненський народний клуб "Верес" та призначення керуючого санацією;

- затвердження звіту розпорядника майна про нарахування та виплату грошової винагороди у розмірі 52 930,00 грн. та відшкодування витрат за період з 20.11.2023 по 08.02.2024 у розмірі 36894,87 грн.;

- клопотання про долучення документів до матеріалів справи (протокол №1 від 18.01.2024 зборів кредиторів, протокол №1-КК від 18.01.2024 комітету кредиторів, Звіт про проведення аналізу фінансово-господарської діяльності боржника, Акт №1 інвентаризації розрахунків з дебіторами і кредиторами, інвентаризаційний опис №1 та №2, оборотно-сальдові відомості).

У судовому засіданні 13 лютого 2024 року заслухано арбітражного керуючого Микитьона Віктора Васильовича.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 3 ГПК України судочинство в господарських судах здійснюється відповідно до Конституції України, цього Кодексу, Закону України Про міжнародне приватне право, Закону України Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом, а також міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

З 21.10.2019 набрав чинності Кодекс України з процедур банкрутства (далі КУзПБ), яким встановлені умови та порядок відновлення платоспроможності боржника - юридичної особи та відновлення платоспроможності фізичної особи.

Відповідно до ч. 2 Прикінцевих та перехідних положень КУзПБ з дня введення в дію цього Кодексу визнано такими, що втратив чинність Закон України Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом.

Законом України Про внесення змін до деяких законодавчих актів України № 2971-IX від 20.03.2023, який набрав чинності 15.04.2023, внесено зміни до КУзПБ.

Частиною 1 ст. 2 КУзПБ передбачено, що провадження у справах про банкрутство регулюється цим Кодексом, Господарським процесуальним кодексом України, іншими законами України. Застосування положень Господарського процесуального кодексу України та інших законодавчих актів України здійснюється з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом.

Процедура банкрутства щодо боржника переслідує публічний та приватний інтерес. Захист публічного інтересу, зокрема, знаходить свій вияв у недопущенні фіктивного банкрутства, а також недопущення доведення боржника до банкрутства. Водночас, захист приватного інтересу, полягає в максимальному задоволенні вимог кредиторів, відновленні платоспроможності боржника або його ліквідації та продажу його майна у ліквідаційній процедурі з метою погашення вимог кредиторів.

Отже, однією з основних функцій господарського суду під час провадження у справі про банкрутство є дотримання балансу захисту публічного та приватного інтересів.

Провадження у справі про банкрутство є самостійним видом судового провадження і характеризується особливим процесуальним порядком розгляду справ, специфічністю цілей і завдань, особливим суб`єктним складом, тривалістю судового провадження, які істотно відрізняють це провадження від позовного.

Застосування судами законодавства про банкрутство зобов`язує суди відповідно до частини першої статті 3 ГПК України також використовувати відображені у нормах цього законодавства особливі принципи інституту неплатоспроможності для забезпечення мети законодавства про банкрутство якнайповнішого задоволення вимог кредиторів боржника.

Одним із принципів, які характерні для правового інституту неспроможності є принцип судового контролю у процедурах банкрутства щодо повноти та належності дій учасників провадження у справі про банкрутство, що зобов`язує суд з достатньою повнотою встановити об`єктивні обставини правовідносин сторін по множинних предметах спорів, які виникають у процедурах банкрутства.

Тож, на відміну від справ позовного провадження, в яких господарський суд обмежений принципами диспозитивності та змагальності сторін, у справах про банкрутство судовий контроль є невід`ємною складовою цього провадження (схожий за змістом висновок, викладений у постанові судової палати для розгляду справ про банкрутство Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 22.09.2021 у справі №911/2043/20).

Застосування судами принципу судового контролю у процедурах банкрутства щодо повноти та належності дій учасників справи про банкрутство, єдиного правового захисту інтересів кредиторів в межах процедур банкрутства та пропорційності надає суду у процедурі банкрутства правові важелі, які можуть забезпечити дотримання балансу інтересів кредиторів та боржника на кожному з етапів процедур банкрутства, в тому числі і процедури санації.

Відповідно до положень КУзПБ кожна судова процедура у справі про банкрутство має своє завдання та мету, а їх запровадження має здійснюватися із дотриманням правил (наявності визначених КУзПБ для цього умов) переходу від однієї судової процедури до наступної.

Відповідно до приписів ч. 1, 2 ст. 49 КУзПБ, підсумковим засіданням має закінчитися процедура розпорядження майном боржника.

У підсумковому засіданні суду у процедурі розпорядження майном боржника здійснюється перехід до наступної судової процедури (процедури санації, ліквідації) або закривається провадження у справі.

До закінчення процедури розпорядження майном боржника збори кредиторів приймають одне з таких рішень:

- або схвалити план санації та подати до господарського суду клопотання про введення процедури санації і затвердження плану санації;

- або подати до господарського суду клопотання про визнання боржника банкрутом та відкриття ліквідаційної процедури.

Згідно абзацу 2 частини 1 статті 50 КУзПБ санація є системою заходів, що здійснюються під час провадження у справі про банкрутство з метою запобігання визнання боржника банкрутом та його ліквідації, спрямована на оздоровлення фінансово-господарського становища боржника, а також задоволення в повному обсязі або частково вимог кредиторів шляхом кредитування, реструктуризації підприємства, боргів і капіталу та (або) зміну організаційно-правової та виробничої структури боржника.

Абзац 3 частини 1 статті 51 КУзПБ визначає, що план санації має містити заходи щодо відновлення платоспроможності боржника.

Санація є пріоритетною судовою процедурою у справі про банкрутство, адже за своє метою є направленою на усунення ознак неплатоспроможності боржника, що відповідає сутнісній характеристиці санації від латинського sanare, що означає видужання, оздоровлення.

Поданий на затвердження суду план санації боржника має відповідати меті визначеній у частині першій статті 50 КУзПБ та передбачати заходи спрямовані на оздоровлення фінансово-господарського становища боржника, відновлення його платоспроможності та задоволення в повному обсязі або частково вимог кредиторів.

Тобто, план санації має містити ряд істотних умов, які підлягають юридичній та економічній оцінці на предмет досягнення основної мети процедури санації відновлення платоспроможності боржника шляхом погашення грошових вимог всіх кредиторів (в повному обсязі або частково) внаслідок реалізації плану санації (близький за змістом висновок викладений у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 01.12.2021 у справі № 908/2755/19).

Як встановлено ч. 5 ст. 49 КУзПБ затверджуючи план санації, господарський суд перевіряє, чи дотримано порядок його схвалення.

Відповідно до ч. 8 ст. 52 КУзПБ передбачено постановлення ухвали про відмову у затвердженні плану санації у разі, якщо план санації не відповідає вимогам законодавства.

Зазначені норми за методом правового регулювання є імперативними, а тому при з`ясуванні наявності підстав для затвердження плану санації та введення у справі процедури санації боржника необхідним є дослідження обґрунтованості таких підстав, відповідності меті та суті санації, а також змісту плану санації та порядку його схвалення вимогам КУзПБ.

Системний аналіз статей 49, 50, 52 КУзПБ свідчить, що процедура санації боржника проводиться під судовим контролем, який можна умовно розмежувати на такі етапи:

І етап частини третя, п`ята статті 49, частини сьома, восьма статті 52 КУзПБ суд здійснює перевірку плану санації на предмет дотримання порядку його схвалення, погодження забезпеченими кредиторами та відповідності його вимогам законодавства;

ІІ етап частина третя статті 49, частина перша статті 50, частини сьома, восьма статті 52 КУзПБ суд здійснює розгляд плану санації та за результатами розгляду постановляє ухвалу про затвердження плану санації та введення процедури санації або про відмову у затвердженні плану санації;

ІІІ етап частини четверта, п`ята, шоста, дев`ята, десята, одинадцята статті 50 КУзПБ, частина п`ята статті 54 КУзПБ, частина сьома статті 55 КУзПБ, частина перша статті 56 КУзПБ, частини восьма-дванадцята статті 57 КУзПБ суд здійснює функції нагляду за процедурою санації, що проявляється у його повноваженнях щодо накладення арешту на майно боржника та інших обмежень дій боржника щодо розпорядження його майном, розгляду заяв про визнання правочинів (договорів), укладених боржником, недійсними, розгляду інформації керуючого санацією про виконання плану санації, розгляд заяв про відшкодування збитків, що виникли через відмову від виконання договору, у процедурі провадження у справі про банкрутство, припинення процедури санації достроково у разі невиконання умов виконання плану санації та/або в разі невиконання поточних зобов`язань боржника, розгляд змін до плану санації, скасування заходів забезпечення вимог кредиторів, розгляд звіту керуючого санацією та скарг кредиторів, затвердження або відмова в затвердженні звіту керуючого санацією, продовження строку процедури санації тощо.

Зазначений правовий висновок міститься у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів касаційного господарського суду від 23.12.2021 у справі №924/1155/18.

Щодо перевірки порядку схвалення плану санації та умов, які мають включатися до плану санації слід зазначити наступне.

Як передбачено частиною 2 статті 49 КУзПБ, до закінчення процедури розпорядження майном боржника збори кредиторів приймають одне з таких рішень: схвалити план санації та подати до господарського суду клопотання про введення процедури санації і затвердження плану санації; подати до господарського суду клопотання про визнання боржника банкрутом та відкриття ліквідаційної процедури. У разі наявності обставин, що не дають зборам кредиторів можливості у встановлені строки прийняти одне з таких рішень, збори кредиторів можуть прийняти рішення про звернення до господарського суду з клопотанням про продовження строку процедури розпорядження майном у межах граничних строків, визначених цим Кодексом.

Частиною 3 зазначеної статті передбачено, що у підсумковому засіданні господарський суд ухвалює одне з таких судових рішень: ухвалу про продовження строку процедури розпорядження майном у межах граничних строків, визначених цим Кодексом; ухвалу про введення процедури санації та затвердження плану санації у разі схвалення плану санації боржника зборами кредиторів та погодження його забезпеченими кредиторами в порядку, встановленому цим Кодексом; постанову про визнання боржника банкрутом і відкриття ліквідаційної процедури; ухвалу про закриття провадження у справі про банкрутство.

Відповідно до абзаців 1, 2 частини 1 статті 52 КУзПБ, з метою прийняття рішення про схвалення або відхилення плану санації усі конкурсні кредитори поділяються на класи. Кредитори, включені до кожної черги, формують окремий клас кредиторів. Кредитор, вимоги якого підлягають включенню до двох і більше черг, підлягає включенню відповідно до двох і більше класів кредиторів. Вимоги забезпечених кредиторів утворюють окремий клас, до якого включаються вимоги у тій їх частині, яка забезпечена заставою майна.

У даній справі про банкрутство забезпечені кредитори відсутні.

План санації не може передбачати різний порядок задоволення вимог кредиторів, включених до одного класу (частина 2 статті 52 КУзПБ).

Згідно з абзацом 1 частиною 3 статті 52 КУзПБ прийняття рішення про схвалення або відхилення плану санації приймається кожним класом окремо шляхом голосування.

Абзацом 2 частини 3 статті 52 КУзПБ визначено, що у голосуванні щодо схвалення плану санації не бере участі клас кредиторів, розмір та порядок задоволення вимог якого за планом санації не відрізнятиметься від того, який був би застосований у разі введення процедури ліквідації.

Відповідно до абзацу 1 частини 4 статті 52 КУзПБ план санації вважається схваленим класом незабезпечених кредиторів, якщо за схвалення плану санації віддано більше половини голосів кредиторів, включених до відповідного класу, а також якщо за схвалення плану санації проголосувало не менше половини кредиторів, які мають право голосу у відповідному класі.

В іншому випадку вважається, що план санації відхилений відповідним класом кредиторів (абзац 3 частини 4 статті 52 КУзПБ).

Тобто, план санації вважається схваленим за одночасної наявності двох умов:

1) за схвалення плану санації віддано більше половини голосів незабезпечених кредиторів, включених до відповідного класу;

2) якщо за схвалення плану санації проголосувало не менше половини кредиторів, які мають право голосу у відповідному/цьому класі.

Судом встановлено, що 18 січня 2024 року розпорядником майна проведені збори та комітет кредиторів Публічного акціонерного товариства "Рівненський народний клуб "Верес".

Так, зборами кредиторів Публічного акціонерного товариства "Рівненський народний клуб "Верес" 08.02.2024 одностайно прийнято рішення: про створення комітету кредиторів ПАТ "Рівненський народний клуб "Верес" у кількісному складі із трьох осіб та обрати до складу комітету кредиторів наступних кредиторів: ТОВ "Будівельна фірма Базиспромбуд", ТОВ "Верес Секюріті", ОСОБА_1 ; про прийняття Звіту розпорядника майна про поточний стан у справі про банкрутство ПАТ "Рівненський народний клуб "Верес" до відома; визнання роботу розпорядника майна задовільною.

Згідно протоколу №1-КК від 18.01.2024 прийнято рішення обрати головою комітету кредиторів ПАТ "Рівненський народний клуб "Верес" представника ініціюючого кредитора - ТОВ "Будівельна фірма Базиспромбуд".

08 лютого 2024 року проведено збори кредиторів ПАТ "Рівненський народний клуб "Верес". Згідно протоколу №2 зборами прийнято рішення: Прийняти Звіт розпорядника майна про поточний стан у справі про банкрутство ПАТ "Рівненський народний клуб "Верес" до відома та визнати його роботу задовільною; Схвалити План санації у справі № 918/1116/23 про банкрутство ПАТ "Рівненський народний клуб "Верес"; при цьому всі класи кредиторів всіх черг одноголосно схвалили План санації у справі № 918/1116/23 про банкрутство ПАТ "Рівненський народний клуб "Верес"; звернутись до господарського суду Рівненської області у справі № 918/1116/23 про банкрутство ПАТ "Рівненський народний клуб "Верес" з клопотанням про введення процедури санації і затвердження плану санації ПАТ "Рівненський народний клуб "Верес" та призначення керуючим санацією арбітражного керуючого Микитьона Віктора Васильовича (свідоцтво про право на здійснення діяльності арбітражного керуючого № 11 від 31.01.2013; 02094, м. Київ, а/с 18); уповноважити розпорядника майна ПАТ "Рівненський народний клуб "Верес" арбітражного керуючого Микитьона В.В. подати вищезазначене клопотання із залученням примірника даного Протоколу зборів кредиторів та Плану санації ПАТ "Рівненський народний клуб "Верес".

Згідно із частиною 7 статті 52 КУзПБ господарський суд постановляє ухвалу про затвердження плану санації боржника, якщо:

- план санації схвалений всіма класами конкурсних кредиторів, розмір та/або порядок задоволення вимог яких змінені планом санації порівняно з умовами, які були б застосовані у разі введення процедури ліквідації;

- план санації схвалений класом забезпечених кредиторів;

- розмір задоволених вимог кредиторів, які проголосували проти схвалення плану санації, не буде меншим у процедурі санації, ніж розмір вимог, який був би задоволений у разі введення процедури ліквідації.

Аналіз частини 7 статті 52 КУзПБ приводить до висновку, що при перевірці умов плану санації на суд покладається обов`язок з`ясування розміру задоволених вимог кредиторів, у т.ч. для кредиторів, які проголосували проти схвалення плану санації, зокрема через аналіз та співставлення розміру задоволених вимог кредиторів у разі введення процедури ліквідації порівняно із таким розміром, що передбачається планом санації, який не має бути меншим.

Частиною 10 статті 45 КУзПБ визначено, що в процедурі розпорядження майном розпорядник майна за участю боржника розробляє план санації боржника відповідно до вимог цього Кодексу та подає його на розгляд зборів кредиторів.

Тобто підготовка та розроблення плану санації відноситься до прерогативи розпорядника майна, який згідно із частиною десятою статті 45 КУзПБ розробляє його за участю боржника відповідно до вимог цього Кодексу та подає його на розгляд зборів кредиторів.

Вимоги до змісту плану санації наведено у статті 51 КУзПБ, яка визначає, що у плані санації:

- обов`язково зазначається розмір вимог кожного класу кредиторів, які були б задоволені у разі введення процедури ліквідації боржника (абзац перший частини першої цієї статті);

- мають міститися заходи щодо відновлення платоспроможності боржника (абзац третій частини першої цієї статті);

- має передбачатися строк відновлення платоспроможності боржника. Платоспроможність вважається відновленою за умови погашення вимог кредиторів згідно з реєстром вимог кредиторів (абзац четвертий частини першої цієї статті);

- обов`язково повинно передбачатися забезпечення погашення заборгованості боржника з виплати заробітної плати (абзац п`ятий частини першої цієї статті);

- повинно передбачатися погашення вимог кредиторів з урахуванням черговості, встановленої цим Кодексом, якщо самі кредитори не схвалили рішення про погіршення умов їхнього класу (частини п`ята цієї статті).

Умови щодо змісту плану санації боржника, визначені частинами першою, п`ятою статті 51 КУзПБ є обов`язковими (висновок Верховного Суду у складі колегії суддів касаційного господарського суду, викладений у постанові від 23.12.2021 у справі №924/1155/18).

Відповідно до Плану санації та матеріалів справи у боржника відсутня заборгованість із заробітної плати, а також відсутні вимоги кредиторів, які забезпечені заставою майна боржника.

За змістом частини 2 статті 51 КУзПБ заходами щодо відновлення платоспроможності боржника, які містить план санації, можуть бути: реструктуризація підприємства; перепрофілювання виробництва; закриття нерентабельних виробництв; відстрочення, розстрочення або прощення боргу чи його частини; виконання зобов`язання боржника третіми особами; задоволення вимог кредиторів в інший спосіб, що не суперечить цьому Кодексу; ліквідація дебіторської заборгованості; реструктуризація активів боржника відповідно до вимог цього Кодексу; продаж частини майна боржника; виконання зобов`язань боржника власником боржника та його відповідальність за невиконання взятих на себе зобов`язань; відчуження майна та погашення вимог кредиторів шляхом заміщення активів; звільнення працівників боржника, які не можуть бути задіяні в процесі виконання плану санації; одержання кредиту для виплати вихідної допомоги працівникам боржника, які звільняються згідно з планом санації, що відшкодовується відповідно до вимог цього Кодексу позачергово за рахунок продажу майна боржника; одержання позик та кредитів, придбання товарів у кредит; інші заходи з відновлення платоспроможності боржника.

Отже, однією з обов`язкових умов плану санації є визначення в ньому заходів щодо відновлення платоспроможності боржника, перелік яких наведений у частині другій статті 51 КУзПБ не є вичерпним. Головною метою таких заходів з урахуванням визначення поняття санації наведеного у статті 50 КУзПБ є оздоровлення фінансового-господарського становища боржника (іншими словами відновлення його платоспроможності) та задоволення в повному обсязі або частково вимог кредиторів боржника.

Враховуючи наведене, КУзПБ передбачена певна сукупність умов, які підлягають включенню до плану санації за наявності яких, розглянутий та схвалений кредиторами з дотриманням порядку визначеного статтею 52 КУзПБ план санації, підлягає затвердженню судом. Невідповідність змісту плану санації вимогам законодавства та недотримання порядку його схвалення є підставою для відмови у його затвердженні.

З аналізу плану санації та здійсненого розпорядником майна аналізу фінансово-господарського стану, інвестиційної та іншої діяльності боржника та його становища на ринках вбачається, що ПАТ "Рівненський народний клуб "Верес" має ознаки неплатоспроможності. Під час аналізу було встановлено причинно-наслідковий зв`язок виникнення неплатоспроможності боржника із запровадженням рішеннями Кабінету Міністрів України карантинних заходів та військовою агресією РФ. Ознаки фіктивного банкрутства, доведення до банкрутства, приховування стійкої фінансової неспроможності, незаконних дій у разі банкрутства не виявлено.

Відповідно до Плану санації для досягнення його мети стосовно запобігання визнанню боржника банкрутом та його ліквідації, оздоровлення фінансово-господарського становища боржника та задоволення вимог кредиторів здійснюються наступним чином.

Відповідно до абз. 1, 5 ч. 2 ст. 51 Кодексу України з процедур банкрутства, заходом щодо відновлення платоспроможності боржника, який містить план санації, може бути прощення боргу.

Враховуючи положення абз. 1, 5 ч. 2 ст. 51 Кодексу України з процедур банкрутства, кредиторські вимоги ТОВ "Будівельна фірма Базиспромбуд", ТОВ "Верес Секюріті" та ОСОБА_1 , що включені до першої черги задоволення вимог кредиторів, прощаються ними з моменту затвердження цього плану санації.

Відповідно до ст. 53 Кодексу України з процедур банкрутства, з метою відновлення платоспроможності боржника планом санації може передбачати емісію акцій та облігацій акціонерного товариства - боржника, що здійснюється виключно для переведення зобов`язань товариства у цінні папери в порядку, встановленому Національною комісією з цінних паперів та фондового ринку.

Порядок переведення зобов`язань товариства у цінні папери встановлений Положенням про порядок здійснення емісії акцій, реєстрації та скасування реєстрації випуску акцій, що затверджене рішенням Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку № 1308 від 22.11.2023 року.

Збільшення статутного капіталу боржника в порядку, передбаченому ст. 53 Кодексу України з процедур банкрутства та Положенням про порядок здійснення емісії акцій, реєстрації та скасування реєстрації випуску акцій, затверджене рішенням Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку № 1308 від 22.11.2023 року (далі за текстом - Положення № 1308) (вимога абз. 3 пп. 1 п. 132 Положення № 1308), здійснюється за етапами, відображеними у плані санації: Керуючий санацією ПАТ "РНК "Верес" приймає рішення (вимога пп. 2 п. 132 Положення № 1308), серед іншого, про: збільшення розміру статутного капіталу ПАТ "РНК "Верес" шляхом додаткової емісії акцій існуючої номінальної вартості, в які будуть переведені грошові зобов`язання ПАТ "РНК "Верес", без здійснення публічної пропозиції; емісію акцій ПАТ "РНК "Верес" (із зазначенням учасників та строків розміщення); визначення (затвердження) ціни розміщення акцій ПАТ "РНК "Верес"; за потреби, залучення до розміщення акцій ПАТ "РНК "Верес" інвестиційної фірми, що здійснює андеррайтинг або діяльність з розміщення з наданням гарантії, або діяльність з розміщення без надання гарантії; повідомлення кожного акціонера ПАТ "РНК "Верес" про додаткову емісію акцій ПАТ "РНК "Верес" та затвердження тексту такого повідомлення; складення переліку акціонерів, які мають бути повідомлені про додаткову емісію акцій; повідомлення акціонерів про додаткову емісію акцій; подання керуючим санацією необхідних документів для реєстрації випуску акцій, тощо.

Відповідно до абз. 1, 5 ч. 2 ст. 51 Кодексу України з процедур банкрутства, заходом щодо відновлення платоспроможності боржника, який містить план санації, може бути прощення боргу.

Враховуючи положення абз. 1, 5 ч. 2 ст. 51 Кодексу України з процедур банкрутства, кредиторські вимоги ТОВ "Будівельна фірма Базиспромбуд", що включені до шостої черги задоволення вимог кредиторів, прощаються ним з моменту затвердження цього плану санації.

У розділі V Плану санації Погашення/прощення вимог кредиторів (сторінки 19, 20 Плану санації) міститься таблиця, в якій відображено розміри та строки погашення/прощення вимог кредиторів.

Завдяки вищенаведеним заходам щодо відновлення платоспроможності боржника можливим є задоволення вимог кредиторів ПАТ "Рівненський народний клуб "Верес", що дозволить запобігти банкрутству та ліквідації підприємства.

Таким чином, проаналізувавши План санації боржника, суд дійшов висновку, що передбачені ним заходи відновлення платоспроможності боржника відповідають загальним вимогам, визначеним у статтях 51, 52 КУзПБ, план санації схвалено зборами кредиторів боржника (рішення зборів кредиторів від 08.12.2023), містить заходи, які не суперечать КУзПБ та спрямовані на погашення вимог кредиторів, а в результаті відновлення платоспроможності боржника у межах строку процедури санації.

Як вже зазначено судом, згідно рішення зборів кредиторів ПАТ "Рівненський народний клуб "Верес" від 08.02.2024 було вирішено: призначити керуючим санацією арбітражного керуючого Микитьона Віктора Васильовича (свідоцтво про право на здійснення діяльності арбітражного керуючого № 11 від 31.01.2013; 02094, м. Київ, а/с 18).

Арбітражним керуючим Микитьоном В.В. подано заяву №0802-24 від 08.02.2024), про участь у справі про банкрутство, в якій арбітражний керуючий надає згоду на участь у справі про банкрутство ПАТ "Рівненський народний клуб "Верес" та повідомляє, що не належить до осіб, зазначених у ч. 3 ст. 28 КУзПБ; арбітражний керуючий має всі технічні можливості виконувати свої обов`язки, має офіс та власний автотранспорт.

До заяви про участь у справі про неплатоспроможність додано копію свідоцтва про право на здійснення діяльності арбітражного керуючого (розпорядника майна, керуючого санацією, ліквідатора) № 11 від 31.01.2013.

Відповідно до ч. 2 ст. 30 КУзПБ, розмір основної грошової винагороди арбітражного керуючого за виконання ним повноважень керуючого санацією встановлюється зборами кредиторів під час схвалення плану санації і не може бути меншим за чотири розміри мінімальної заробітної плати за кожний місяць виконання арбітражним керуючим повноважень.

Враховуючи наявність рішення зборів кредиторів про визначення кандидатури арбітражного керуючого Микитьона В.В., з огляду на положення ст. 11, 28 КУзПБ, наведені положення ст. 30 КУзПБ в частині визначення розміру основної грошової винагороди арбітражного керуючого за виконання ним повноважень керуючого санацією, відсутність рішення зборів кредиторів в цій частині щодо визначення цієї винагороди у розмірі, вищому ніж встановлено Законом, господарський суд дійшов висновку про призначення керуючим санації ПАТ "Рівненський народний клуб "Верес" арбітражного керуючого Микитьона Віктора Васильовича (свідоцтво про право на здійснення діяльності арбітражного керуючого № 11 від 31.01.2013; 02094, м. Київ, а/с 18) та встановлення йому основної грошової винагороди у розмірі чотирьох розмірів мінімальної заробітної плати за кожний місяць виконання арбітражним керуючим повноважень керуючого санацією.

Відповідно до ч. 4 ст. 50 КУзПБ, з моменту постановлення ухвали про введення процедури санації:

члени виконавчого органу (керівник) боржника звільняються з посади у порядку, визначеному законодавством;

управління боржником переходить до керуючого санацією;

зупиняються повноваження органів управління боржника - юридичної особи щодо управління та розпорядження майном боржника, повноваження органів управління передаються керуючому санацією, крім повноважень, передбачених планом санації.

Органи управління боржника протягом 15 днів з дня прийняття рішення про введення процедури санації та призначення керуючого санацією зобов`язані здійснити передачу керуючому санацією бухгалтерської та іншої документації боржника, його печаток, штампів, матеріальних та інших цінностей.

Арешт на майно боржника та інші обмеження дій боржника щодо розпорядження його майном можуть бути накладені лише в межах процедури санації, за умови що вони не перешкоджають виконанню плану санації та не суперечать інтересам конкурсних кредиторів. Не допускається арешт грошових коштів, що знаходяться на банківських рахунках умовного зберігання (ескроу), відкритих боржником у встановленому законодавством порядку.

Не допускається накладення арешту на кошти, що отримуються (утримуються) небанківським надавачем платіжних послуг на розрахунковому рахунку, відкритому банком небанківському надавачу платіжних послуг для виконання платіжних операцій, за зобов`язаннями такого небанківського надавача платіжних послуг перед будь-яким кредитором.

Господарський суд за заявою керуючого санацією знімає арешт з майна боржника чи інші обмеження щодо розпорядження його майном, якщо такі арешт чи обмеження перешкоджають виконанню плану санації, господарській діяльності боржника та відновленню його платоспроможності.

Офіційне оприлюднення повідомлення про введення процедури санації здійснюється на офіційному вебпорталі судової влади України.

Згідно приписів ч. 6 ст. 50 КУзПБ керуючий санацією зобов`язаний:

прийняти в господарське відання майно боржника;

відкрити спеціальний рахунок для проведення санації та розрахунків з кредиторами;

забезпечити ведення боржником бухгалтерського обліку і статистичного звіту та фінансової звітності;

здійснювати заходи щодо стягнення на користь боржника дебіторської заборгованості, а також стягнення заборгованості з осіб, які відповідно до закону або договору несуть з боржником субсидіарну чи солідарну відповідальність;

розглядати вимоги конкурсних кредиторів;

заявляти в установленому порядку заперечення щодо заявлених до боржника вимог конкурсних кредиторів;

повідомляти у десятиденний строк з дня постановлення господарським судом відповідної ухвали орган, уповноважений управляти державним майном, про своє призначення, закінчення виконання плану санації, звільнення від обов`язків;

повідомляти орган, уповноважений управляти державним майном, про реалізацію плану санації щодо боржника - державного підприємства або господарського товариства, у статутному капіталі якого більше 50 відсотків акцій (часток) належать державі;

надавати господарському суду на його вимогу інформацію про виконання плану санації;

на період санації виступати представником сторони (власника) у колективному договорі;

щокварталу звітувати перед комітетом кредиторів та судом про виконання плану санації;

здійснювати інші передбачені законодавством повноваження.

Керуючись ст. 28, 48, 50-52, 57 Кодексу України з процедур банкрутства, ст. 232-235 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд -

УХВАЛИВ:

1. Задовольнити заяву розпорядника майна Публічного акціонерного товариства "Рівненський народний клуб "Верес" від 08.02.2024 про затвердження плану санації та введення процедури санації.

2. Припинити процедуру розпорядження майном Публічного акціонерного товариства "Рівненський народний клуб "Верес" (ідентифікаційний код 43584706).

3. Припинити повноваження розпорядника майна Публічного акціонерного товариства "Рівненський народний клуб "Верес" арбітражного керуючого Микитьона Віктора Васильовича.

4. Ввести процедуру санації боржника Публічного акціонерного товариства "Рівненський народний клуб "Верес" (ідентифікаційний код 43584706).

5. Затвердити План санації Публічного акціонерного товариства "Рівненський народний клуб "Верес" (ідентифікаційний код 43584706), схвалений рішенням зборів кредиторів Публічного акціонерного товариства "Рівненський народний клуб "Верес" від 08.02.2024.

6. Призначити керуючим санацією Публічного акціонерного товариства "Рівненський народний клуб "Верес" (ідентифікаційний код 43584706) арбітражного керуючого Микитьона Віктора Васильовича (свідоцтво про право на здійснення діяльності арбітражного керуючого № 11 від 31.01.2013; 02094, м. Київ, а/с 18).

7. Встановити арбітражному керуючому Микитьону В.В. основну грошову винагороду за виконання ним повноважень керуючого санацією Публічного акціонерного товариства "Рівненський народний клуб "Верес" (ідентифікаційний код 43584706) в розмірі чотирьох розмірів мінімальної заробітної плати за кожний місяць виконання арбітражним керуючим повноважень.

8. Оприлюднити у встановленому ч. 4 ст. 50 Кодексу України з процедур банкрутства порядку повідомлення про введення процедури санації боржника Публічного акціонерного товариства "Рівненський народний клуб "Верес" (ідентифікаційний код 43584706).

9. Зобов`язати керуючого санацією за 15 днів до закінчення строку проведення процедури санації, визначеного планом санації, а також за наявності підстав для припинення процедури санації подати зборам кредиторів письмовий звіт і повідомити кредиторів про час і місце проведення зборів кредиторів.

10. Зобов`язати керуючого санацією, не пізніше п`яти днів з дня проведення таких зборів, подати до господарського суду звіт керуючого санацією, розглянутий зборами кредиторів з протоколом зборів кредиторів.

11. Зобов`язати керуючого санацією щокварталу звітувати перед комітетом кредиторів та судом про виконання плану санації.

12. Копію ухвали надіслати учасникам справи та державному реєстратору Департаменту цифрової трансформації та забезпечення надання адміністративних послуг Рівненської міської ради (майдан Просвіти, 2, м. Рівне, 33028).

Ухвала набирає законної сили негайно з моменту її оголошення (прийняття) - 13.02.2024.

Дана ухвала може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції в порядку та строки, встановлені статтями 254-256, пп. 17.5 п. 17 ч. 1 Перехідних положень Господарського процесуального кодексу України, з урахуванням особливостей Кодексу України з процедур банкрутства.

Суддя Бережнюк В.В.