ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"31" січня 2024 р. Справа№ 910/11490/22

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Гончарова С.А.

суддів: Тищенко О.В.

Тищенко А.І.

за участю секретаря судового засідання Кузьмінській О.Р.,

за участю представника (-ів) згідно протоколу судового засідання від 31.01.2024

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "НАТЕКО ЕНЕРГО МОНТАЖ"

на рішення Господарського суду міста Києва від 27.06.2023 (повний текст складено 13.07.2023)

у справі № 910/11490/22(суддя -Бондаренко - Легких Г.П.)

за позовом Приватного акціонерного товариства "Акціонерна компанія "Київводоканал",

до Товариства з обмеженою відповідальністю "НАТЕКО ЕНЕРГО МОНТАЖ"

про стягнення 3 058 844, 39 грн попередньої оплати,

ВСТАНОВИВ:

Приватне акціонерне товариство «Акціонерна компанія «Київводоканал» (надалі - позивач) звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «НАТЕКО ЕНЕРГО МОНТАЖ» (надалі - відповідач) про стягнення 3 058 844, 39 грн попередньої оплати, сплаченої за Договором підряду №1086/5/16-19 від 22.07.2019.

Рішенням Господарського суду міста Києва від 27.06.2023 позов Приватного акціонерного товариства "Акціонерна компанія "Київводоканал" до Товариства з обмеженою відповідальністю "НАТЕКО ЕНЕРГО МОНТАЖ" про стягнення 3 058 844, 39 грн суми невикористаного авансового платежу - задоволено повністю. Стягнуто з Товариства з обмеженою відповідальністю "НАТЕКО ЕНЕРГО МОНТАЖ" на користь Приватного акціонерного товариства "Акціонерна компанія "Київводоканал" 3 058 844, 39 грн - суми невикористаного авансового платежу, а також 45 882, 67 грн - судового збору. Витрати позивача на професійну правничу допомогу покладено на останнього.

Не погоджуючись з вказаним рішенням, 01.08.2023 (згідно дати звернення до канцелярії суду) Товариство з обмеженою відповідальністю "НАТЕКО ЕНЕРГО МОНТАЖ" звернулось до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою на рішення Господарського суду міста Києва від 27.06.2023 у справі № 910/11490/22, в якій просить скасувати рішення Господарського суду міста Києва від 27.06.2023 у справі №910/11490/22 повністю та ухвалити нове рішення, яким у задоволенні позовної заяви Приватного акціонерного товариства "Акціонерна компанія "Київводоканал" до Товариства з обмеженою відповідальністю "НАТЕКО ЕНЕРГО МОНТАЖ" про стягнення 3 058 844, 39 грн суми невикористаного платежу - відмовити.

Підставою для скасування рішення суду скаржник зазначив, що надання представником Відповідача прерогативи щодо участі в іншій судовій справі №362/5355/15-ц мало б бути визнана судом першої інстанції поважною причиною (що була підтверджена документально) для відкладення першого підготовчого засідання у даній справі №910/11490/22 але судом було необгрунтовано відмовлено в задоволенні такого клопотання.

Обґрунтовуючи апеляційну скаргу скаржник вказує, що закривши підготовче провадження, суд першої інстанції по суті проігнорував заяву відповідача, позбавивши його можливості на проведення судової експертизи (клопотання про що згодом було безуспішно подано вже фактично після закриття підготовчого провадження).

Апелянт зазначає, що відповідач не вказував на обґрунтування позову тією чи іншою нормою ЦК України, а натомість зазначав, що з урахуванням виконання ним більшої частини робіт (понад 79%) підлягає застосуванню саме ч. 4 ст. 849 ЦК України.

Згідно витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 01.08.2023, апеляційну скаргу передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючий суддя Гончаров С.А., судді Станік С.Р., Шаптала Є.Ю.

Суддя Станік С.Р. з 07.08.2023 по 08.08.2023 перебував у відпустці.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 09.08.2023 витребувано у Господарського суду міста Києва матеріали справи № 910/11490/22 та відкладено вирішення питання щодо можливості відкриття, повернення, залишення без руху або відмови у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "НАТЕКО ЕНЕРГО МОНТАЖ" на рішення Господарського суду міста Києва від 27.06.2023 до надходження матеріалів справи з Господарського суду міста Києва.

16.08.2023 від Господарського суду міста Києва до Північного апеляційного господарського суду надійшли матеріали справи 910/11490/22.

Головуючий суддя Гончаров С.А. з 10.08.2023 по 18.08.2023 перебував на лікарняному.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 21.08.2023 Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "НАТЕКО ЕНЕРГО МОНТАЖ" на рішення Господарського суду міста Києва від 27.06.2023 у справі № 910/11490/22 - залишено без руху. Роз`яснено Товариству з обмеженою відповідальністю "НАТЕКО ЕНЕРГО МОНТАЖ", що протягом десяти днів з дня вручення даної ухвали особа має право усунути недоліки, надавши суду апеляційної інстанції докази, що підтверджують сплату судового збору у встановленому законодавством розмірі.

13.09.2023 (згідно дати звернення до засобів поштового зв`язку) від Товариства з обмеженою відповідальністю "НАТЕКО ЕНЕРГО МОНТАЖ" до Північного апеляційного господарського суду надійшла заява про усунення недоліків на виконання вимог ухвали Північного апеляційного господарського суду від 21.08.2023, а саме докази сплати судового збору, що підтверджується платіжною інструкцією №673 від 12.09.2023 на суму 68 824, 01 грн.

У зв`язку з перебуванням судді Станіка С.Р, який входив до складу суду, у відпустці відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 09.10.2023, для розгляду апеляційної скарги у даній справі визначено колегію суддів у складі: головуючий суддя - Гончаров С.А., судді Шаптала Є.Ю., Яковлєв М.Л.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 10.10.2023 прийняти справу № 910/11490/22 до провадження за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "НАТЕКО ЕНЕРГО МОНТАЖ" на рішення Господарського суду міста Києва від 27.06.2023 у складі колегії суддів: головуючий суддя - Гончаров С.А., судді Шаптала Є.Ю., Яковлєв М.Л. Відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "НАТЕКО ЕНЕРГО МОНТАЖ" на рішення Господарського суду міста Києва від 27.06.2023. Призначено до розгляду апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "НАТЕКО ЕНЕРГО МОНТАЖ" на рішення Господарського суду міста Києва від 27.06.2023. Повідомлено учасників справи, що апеляційна скарга розглядатиметься у судовому засіданні 22.11.2023.

06.11.2023 (згідно дати звернення через систему «Електронний суд») від Приватного акціонерного товариства "Акціонерна компанія "Київводоканал" надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому позивач заперечує проти доводів апеляційної скарги, просив іі залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

Зокрема, відзив обґрунтовано тим, що у суду першої інстанції не було підстав визнавати поважними причини неявки представника Відповідача у судове засідання у справі № 910/11490/22, що відбулося 28.03.2023.

Позивач вказує, що адвокат Наїдко Л. В. як причину неможливості забезпечити явку в судове засідання у справі № 910/11490/22, що відбулося 28.03.2023, вказав необхідність взяти участь у судовому засіданні у справі № 362/5355/15-ц, однак в ухвалах Васильківського міськрайонного суду Київської області від 28.03.2023 у справі № 362/5355/15-ц (наявні у Єдиному державному реєстрі судових рішень) вказано, що «в судове засідання учасники справи не з`явились, про день та час розгляду справи повідомлялись належним чином».

Позивач у відзиві зазначає,що відповідно до ч. 6 ст. 165 ГПК України до відзиву додаються докази, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем. Однак ні при поданні відзиву, ні до підготовчого судового засідання Відповідачем не було надано ні клопотання про призначення судової експертизи, ні додаткових доказів на підтвердження заперечень, викладених у відзиві.

Позивач обґрунтовує відзив також тим, що відповідачем не надано жодних документів, визначених Договором, на підтвердження обсягів виконаних за Договором робіт, а додані до апеляційної скарги фотоматеріали не є належними доказами в розумінні ГПК України.

Позивач також вважає безпідставним посилання відповідача на необхідність застосування ч. 4 ст. 849 ЦК України, оскільки вказана норма передбачає право замовника на розірвання договору підряду за відсутності порушень з боку підрядника, в той час як у даних взаємовідносинах розірвання договору було спричинено саме бездіяльністю з боку підрядника - відповідача, у зв`язку з чим до даних взаємовідносин підлягає застосуванню саме ч. 2 ст. 849 ЦК України.

У зв`язку з перебуванням суддів Шаптали Є.Ю. та Яковлєва М.Л., які входили до складу суду, у відпустці відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 22.11.2023, для розгляду апеляційної скарги у даній справі визначено колегію суддів у складі: головуючий суддя - Гончаров С.А., судді Тищенко О.В., Тищенко А.І.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 22.11.2023 прийнято справу № 910/11490/22 до провадження за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "НАТЕКО ЕНЕРГО МОНТАЖ" на рішення Господарського суду міста Києва від 27.06.2023 у складі колегії суддів: головуючий суддя - Гончаров С.А., судді Тищенко О.В., Тищенко А.І. Призначено до розгляду апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "НАТЕКО ЕНЕРГО МОНТАЖ" на рішення Господарського суду міста Києва від 27.06.2023 у справі № 910/11490/22 на раніше визначену дату 22.11.2023

У судовому засіданні, що відбулось 22.11.2023, колегією суддів оголошено перерву до 31.01.2024.

22.11.2023 (згідно дати звернення до канцелярії суду) від апелянта надійшло клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи у справі №910/11490/22.

28.12.2023 (згідно дати звернення через систему «Електронний суд») від Приватного акціонерного товариства "Акціонерна компанія "Київводоканал" надійшли заперечення щодо клопотання позивача про призначення судової будівельно-технічної експертизи у справі №910/11490/22.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду 31.01.2024 у задоволені клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "НАТЕКО ЕНЕРГО МОНТАЖ" про призначення судової будівельно-технічної експертизи у справі №910/11490/22 відмовлено.

У судове засідання, що відбулось 31.01.2024, з`явився представник позивача, підтримав доводи викладені у відзиві на апеляційну скаргу та надав пояснення щодо суті спору. Відповідач в судове засідання не з`явився, своїх представників не направив про час, дату та місце судового засідання повідомлений належним чином (оголошення перерви 22.11.202023).

Розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи, дослідивши докази, заслухавши пояснення представників сторін, проаналізувавши на підставі встановлених фактичних обставин справи правильність застосування судом першої інстанції норм законодавства, Північний апеляційний господарський суд встановив наступне.

Як вірно встановлено судом першої інстанції та підтверджується матеріалами справи, 22.07.2019 між Приватним акціонерним товариством «Акціонерна компанія «Київводоканал» (замовник) та Товариством з обмеженою відповідальністю «НАТЕКО ЕНЕРГО МОНТАЖ» (підрядник) укладено Договір підряду від 22.07.2019 №1086/5/16-19 (надалі - Договір), згідно п. 1.1. якого замовник зобов`язується прийняти та оплатити, а підрядник зобов`язується виконати роботи а саме: ремонт водопровідної мережі Ду500 по вул. Грушевського, 10-12 в м. Києві в порядку та на умовах, визначених цим Договором.

Пунктом 2.1. Договору сторони передбачили, що загальна вартість робіт за даним договором становить 4 560 504, 25 грн в т.ч. ПДВ 20 % - 760 084, 04 грн.

Листом ввід 22.07.2019 №87, відповідач просив позивача розглянути можливість виділення авансу по об`єкту: «Ремонт водопровідної мережі Ду500 по вул. Грушевського, 10-12» в розмірі 3 058 844, 00 грн, за який планується закупівля матеріалів.

Згідно платіжного доручення №3434 від 18.09.2019 Департаментом експлуатації водопровідного господарства ПрАТ «Київводоканал» було оплачено аванс на придбання матеріалів по Договору №1086/5/16-19 у розмірі 3058 844, 39 грн.

У зв`язку з необхідністю продовження строків виконання робіт між позивачем та відповідачем були укладені Додаткові угоди від 28.12.2019 №1, від 29.05.2020 №2, від 27.08.2020 №3, від 30.12.2020 №4, якими пункти 5.1. та 11.1. Договору викладались у новій редакції, та додатками до таких угоди були укладені Графіки виконання робіт (відповідно продовжувались строки виконання робіт).

Згідно останньої Додаткової угоди №5 від 30.03.2021 встановлено строки виконання робіт - квітень-вересень 2021 року (п. 5.1. договору), а договір є чинним до 31.12.2021 (п. 11.1. договору).

Таким чином, позивач стверджує, що строк виконання робіт сплив у вересні 2021, проте передбачені умовами договору роботи не виконані.

Згідно п. 8.15. Договору, якщо підрядник своєчасно не закінчив роботи, порушує графік виконання робіт, виконує роботи настільки повільно, що закінчення їх у строк стає явно неможливим або не виконав роботи у встановлений строк, замовник має право відмовитися від договору і вимагати відшкодування збитків (в т.ч. повернення грошових коштів, сплачених підряднику за виконання робіт) у встановленому чинним законодавством порядку.

З огляду на порушення підрядником визначених договором строків виконання робіт, позивач відмовляється від договору та просить стягнути з відповідача в судовому порядку суму невикористаного авансового платежу на підставі ч. 2 ст. 849 ЦК України.

Розглянувши апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "НАТЕКО ЕНЕРГО МОНТАЖ", колегія суддів дійшла висновку, що вона не підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Відповідно до частин першої, другої статті 837 ЦК України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу. Договір підряду може укладатися, зокрема на ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові.

Згідно з положеннями статей 525, 526 Цивільного кодексу України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства; одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

Згідно пункту 5.1. Договору підряду в редакції Додаткової угоди №5 від 30.03.2021 сторони погодили строк виконання робіт - квітень 2020-вересень 2021.

Таким чином, кінцевим строком виконання робіт підряду з ремонту водопровідної мережі Ду500 по вул. Грушевського 10-12 в м. Києві є вересень 2021 року.

Згідно пункту 11.1. Договору підряду в редакції Додаткової угоди №5 від 30.03.2021 - цей договір набирає чинності з моменту підписання його уповноваженими представниками сторін та діє до 31 грудня 2021, а в частині гарантійних зобов`язань - до закінчення гарантійного строку на виконані роботи. Закінчення строку дії Договору не звільняє сторони від виконання тих зобов`язань, що лишились не виконаними.

У відзиві ТОВ «НАТЕКО ЕНЕРГО МОНТАЖ» зазначає, що листом від 30.12.2021 №210 було направлено позивачеві Додаткову угоду №6 до Договору підряду №1086/5/16-19 від 22.07.2019 про продовження строку виконання робіт та продовження строку дії Договору до 31.05.2022. Примірник Додаткової угоди №6 долучено до відзиву.

У відповіді на відзив, ПрАТ «Акціонерне товариство «Київводоканал» не заперечує щодо факту отримання додаткової угоди №6, проте фактично матеріали справи не містять Додаткової угоди №6, якою було б продовжено строк дії договору, яка погоджена обома сторонами договору.

Частиною четвертою статті 631 Цивільного кодексу України та частиною сьомою статті 180 Господарського кодексу України передбачено, що строком дії господарського договору є час, впродовж якого існують господарські зобов`язання сторін, що виникли на основі цього договору.

Закінчення строку дії господарського договору не звільняє сторони від відповідальності за його порушення, що мало місце під час дії договору.

Згідно зі статтею 598 цього Кодексу зобов`язання припиняється частково або у повному обсязі на підставах, встановлених договором або законом. Припинення зобов`язання на вимогу однієї із сторін допускається лише у випадках, встановлених договором або законом.

Зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином (стаття 599 Цивільного кодексу України). При цьому, належним чином означає у відповідності до умов договору, зокрема і щодо строків закінчення робіт.

Враховуючи вищевикладене суд доходить висновку, що закінчення строку дії договору не є підставою для припинення визначених ним зобов`язань, оскільки згідно зі статтею 599 Цивільного кодексу України та частиною першою статті 202 Господарського кодексу України такою підставою є виконання, проведене належним чином.

Суд зазначає, що поняття "строк дії договору" та "строк виконання зобов`язання" не є тотожними.

Велика Палата Верховного Суду, розглядаючи спір про повернення попередньої оплати за договором підряду у постанові від 26.06.2018 у справі №910/9072/17, виклала правову позицію, відповідно до якої за приписами ст. ст. 509, 598, 599, 631 ЦК України закінчення строку дії договору не є підставою для припинення визначених ним зобов`язань, оскільки, згідно з ст. 599 ЦКУ, ч. 1 ст. 202 ГКУ такою підставою є виконання, проведене належним чином.

Тому закінчення строку дії договору не впливає на зобов`язання відповідача виконати підрядні роботи після 31.12.2021, яке продовжує існувати не зважаючи на закінчення строку дії договору та не звільняє підрядника від обов`язку виконання робіт у повному обсязі, як і не позбавляє замовника права на односторонню відмову від цього договору в порядку статті 849 ЦК України до повного закінчення виконання робіт.

При цьому, з листування сторін вбачається наступне:

Листом від 13.12.2021 №1808/515/02-21 ПрАТ «Акціонерне товариство «Київводоканал» направило відповідачеві лист з проханням прискорити та завершити виконання вище вказаних робіт до 31.12.2021.

Повідомленням від 05.05.2022 №368/5/5/02-22 ПрАТ «Акціонерне товариство «Київводоканал» відмовилось від договору та вимагало повернути авансовий платіж на підставі частини 2 статті 849 ЦК України.

Даний позов, в тому числі, обґрунтовано частиною 2 статі 849 ЦК України, а не частиною 4 статті 849 ЦК України, як хибно припускає відповідач у своїх заявах по суті справи, а також у листі за вих. №240522 від 24.05.2022, що долучений до відзив та є відповіддю на повідомлення-вимогу позивача від 05.05.2022.

Зокрема, у листі за вих. №240522 від 24.05.2022 ТОВ «НАТЕКО ЕНЕРГО МОНТАЖ» зазначило, що позивачем не було направлено заперечень щодо додаткової угоди №6 про продовження строку дії договору, але і не повернуто примірник підписаної додаткової угоди, якою погоджено збільшення строку виконання робіт та строку дії договору, також позивачем не враховано, що обсяг фактично виконаних робіт за формою КБ-2в відображено в Акті №1 на суму 2 429 237, 96 грн, що повторно надсилається позивачеві.

Статтею 849 ЦК України передбачені права замовника під час виконання роботи підрядником, зокрема:

- замовник має право у будь-який час перевірити хід і якість роботи, не втручаючись у діяльність підрядника (частина перша статті);

- якщо підрядник своєчасно не розпочав роботу або виконує її настільки повільно, що закінчення її у строк стає явно неможливим, замовник має право відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків (частина друга статті);

- якщо під час виконання роботи стане очевидним, що вона не буде виконана належним чином, замовник має право призначити підрядникові строк для усунення недоліків, а в разі невиконання підрядником цієї вимоги - відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків або доручити виправлення роботи іншій особі за рахунок підрядника (частина третя статті);

- замовник має право у будь-який час до закінчення роботи відмовитися від договору підряду, виплативши підрядникові плату за виконану частину роботи та відшкодувавши йому збитки, завдані розірванням договору (частина четверта статті).

З аналізу приписів статті 849 ЦК України вбачається, що вказана стаття встановлює три окремі (самостійні) підстави для відмови замовника від договору підряду та, відповідно, різні правові наслідки такої відмови.

Отже, в залежності від підстави розірвання договору підряду настають різні правові наслідки захисту сторонами такого договору своїх прав та інтересів у процесі його виконання.

В даному випадку, правовою підставою позову визначено ч. 2 ст. 849 ЦК України.

Обставини виникнення у замовника (позивача) права на відмову від договору підряду відповідно до ч. 2 ст. 849 ЦК України не є безумовним і пов`язано із неналежними діями підрядника, який своєчасно не розпочав роботу або виконує її настільки повільно, що закінчення її у строк стає явно неможливим.

Пунктом 5.2. Договору підряду встановлено, що датою введення результатів робіт в гарантійну експлуатацію за Договором вважається дата підписанні Сторонами Акту виконаних робіт.

Таким чином, документом, що підтверджує належне виконання зобов`язань підрядника за Договором підряду є підписані між сторонами кінцеві Акти виконання робіт, що відсутні в матеріалах справи.

При цьому, згідно умов Додаткової угоди №5 від 30.03.2021 до Договору підряду, строк виконання робіт настав у вересні 2021 року.

Відповідно до ч. 2 ст. 530 Цивільного кодексу України, якщо строк (термін) виконання боржником обов`язку не встановлений або визначений моментом пред`явлення вимоги, кредитор має право вимагати його виконання у будь-який час. Боржник повинен виконати такий обов`язок у семиденний строк від дня пред`явлення вимоги, якщо обов`язок негайного виконання не випливає із договору або актів цивільного законодавства.

Разом з тим, відповідач встановлений зазначеними вище положеннями чинного законодавства обов`язок (виконання робіт у строк, передбачений договором) не виконав.

Враховуючи викладене вище, оскільки відповідач не виконав взяті на себе зобов`язання за договором підряду в частині виконання робіт до вересня 2021, суд дійшов висновку, що на підставі частини 2 статті 849 Цивільного кодексу України, в позивача виникло право відмовитись від договору підряду та вимагати відшкодування збитків.

Згідно з частиною 2 статті 22 Цивільного кодексу України, збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Зазначена норма кореспондує положенням статті 224 Господарського кодексу України, відповідно до якої учасник господарських відносин, який порушив господарське зобов`язання або установлені вимоги щодо здійснення господарської діяльності, повинен відшкодувати завдані цим збитки суб`єкту, права або законні інтереси якого порушено. Під збитками розуміються витрати, зроблені управненою стороною, втрата або пошкодження її майна, а також не одержані нею доходи, які управнена сторона одержала б у разі належного виконання зобов`язання або додержання правил здійснення господарської діяльності другою стороною.

Тобто, положеннями частини 2 статті 849 Цивільного кодексу України законодавцем визначено більш широке поняття збитків при їх відшкодуванні за наслідками порушення умов договору підряду, де за загальним правилом відшкодуванню підлягають і витрати зроблені замовником на виконання договірних зобов`язань.

Згідно п. 2.6. Договору підряду - на підставі окремої заявки підрядника замовник на власний розсуд має право надавати підряднику аванси для придбання матеріалів, виробів, конструкцій.

Матеріалами справи підтверджено, що на виконання листа ТОВ «НАТКО ЕНЕРГО МОНТАЖ» від 22.07.2019 №87, позивач перерахував суму авансу з призначення платежу «оплата аванс на придбання матеріалів по дог. 1086/5/16-19 ...» у розмірі 3 058 844, 39 грн, що підтверджується платіжним дорученням №3434 від 18.09.2019.

Отже, авансові кошти були перераховані безпосередньо з метою придбання матеріалів, що використовуватимуться підрядником при виконанні робіт.

Відповідно до частини 2 статті 570 ЦК України, якщо не буде встановлено, що сума, сплачена в рахунок належних з боржника платежів, є завдатком, вона є авансом. Однак, з припиненням дії договору підряду така грошова сума втрачає ознаки авансу та стає майном (грошовими коштами), набутими підрядником без достатньої правової підстави.

Аналогічний висновок викладено у постанові Верховного Суду від 15 лютого 2019 року в справі № 910/21154/17.

Положеннями частин першої, третьої статті 1212 ЦК України визначено, що особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи без достатньої правової підстави (безпідставне набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала. Положення цієї глави застосовуються також до вимог, зокрема, про повернення виконаного однією із сторін у зобов`язанні.

Таким чином, із змісту зазначеної норми вбачається, що підставою виникнення зобов`язання, визначеного даною нормою, є сукупність наступних умов: набуття (збереження) майна (майном також є грошові кошти) однією особою за рахунок іншої; відсутність для цього підстав, або коли така підстава згодом відпала. До таких підстав відноситься також випадок, коли зобов`язання було припинено на вимогу однієї із сторін, якщо це допускається договором або законом.

Отже, відмова замовника від договору підряду відповідно до положень частини другої статті 849 ЦК України вказаної статті є підставою для задоволення вимоги про повернення невикористаної частини авансу (виконаного однією стороною у припиненому зобов`язанні) відповідно до вимог статті 1212 вказаного Кодексу.

Згідно пункту 2.4. Договору підряду - оплата матеріалів (необхідних для виконання робіт), придбаних підрядником, проводиться у розмірі, попередньо погодженому із замовником, з документально підтвердженими фактичними витратами на придбання цих матеріалів згідно з наданими підрядником рахунками.

Щодо доводів апелянта стосовно помилковості застосування ч.2 ст. 849 ЦК України, колегія суддів вважає за необхідне зазначити, що відповідно до п. 8.15 Договору якщо Підрядник своєчасно не розпочав роботи, порушує графік виконання робіт, виконує роботи настільки повільно, що закінчення їх у строк стає явно неможливим або не виконав роботи у встановлений строк, Замовник має право відмовитися від Договору і вимагати відшкодування збитків (в т. ч. повернення грошових коштів, сплачених Підряднику за виконання робіт) у встановленому чинним законодавством порядку.

Аналогічна правова норма міститься в ч.2 ст. 849 ЦК України, відповідно до якої якщо підрядник своєчасно не розпочав роботу або виконує її настільки повільно, що закінчення її у строк стає явно неможливим, замовник має право відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків.

У зв`язку з неналежним виконанням ТОВ «НАТЕКО ЕНЕРГО МОНТАЖ» зобов`язань за Договором, ПрАТ «АК «Київводоканал» засобами поштового зв`язку було направлено Повідомлення від 05.05.2022 № 368/5/5/02-22 про відмову від Договору та з вимогою про повернення авансового платежу в якості відшкодування збитків.

З огляду на викладене, суд апеляційної інстанції відхиляє вказані доводи скаржника щодо необхідності застосування ч. 4 ст. 849 ЦК України, оскільки вказана норма передбачає право замовника на розірвання договору підряду за відсутності порушень з боку підрядника, в той час як у даних взаємовідносинах розірвання договору було спричинено саме бездіяльністю з боку підрядника - відповідача, у зв`язку з чим до даних взаємовідносин підлягає застосуванню саме ч. 2 ст. 849 ЦК України.

Матеріали справи не містять належних та допустимих доказів, що були б подані у строк, передбачений процесуальним законодавством України та, які б документально підтверджували б фактичне використання авансового платежу за цільовим призначенням - на придбання матеріалів, необхідних для виконання робіт. При цьому, суд зазначає, що вчасне вчинення чи не вчинення процесуальних дій є відповідальністю саме сторони справи. При цьому, результат вирішення спору, який відображається в рішенні суду залежить, в тому числі, від своєчасного, сумлінного виконання сторонами спору процесуальних прав, які кореспондуються з його ж процесуальними обов`язками.

В свою чергу, акт №1 приймання виконаних будівельних робіт на суму 2 429 237, 96 грн, що, на переконання відповідача підтверджує часткове використання авансового платежу у вказаній сумі, судом першої інстанції обґрунтовано встановлено, що акт складений в односторонньому порядку відповідачем на підставі іншого Договору, а саме Договору №1584/5/16-19 від 16.10.2019 (що за твердженням відповідача є помилкою щодо зазначення номеру договору), стягнення невикористаного авансового платежу за яким не є предметом доказування у даній справі.

Доказів повернення відповідачем одержаної від позивача суми авансового платежу у розмірі 3 058 844, 39 грн матеріали справи не містять.

Інші доводи, на які посилалися сторони під час розгляду даної справи, залишені судом без задоволення та не прийняті до уваги, як необґрунтовані та такі, що не спростовують висновків суду щодо задоволення позову.

Відповідно до частини 1 статті 73 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно з частиною 1 статті 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Статтею 76 ГПК України визначено, що належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Відповідно до частини 1 статті 77 ГПК України обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

За приписами частини 1 статті 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) (ст. 86 Господарського процесуального кодексу України).

Судом враховується, що Європейський суд з прав людини у справі "Проніна проти України" у рішенні від 18.07.2006 та у справі "Трофимчук проти України" у рішенні від 28.10.2010 зазначив, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи. У даній справі апеляційний суд дійшов висновку, що скаржникові було надано вичерпну відповідь на всі істотні питання, що виникають при кваліфікації спірних відносин як у матеріально-правовому, так і у процесуальному сенсах.

Таким чином, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого та правомірного висновку про задоволення позовних вимог Приватного акціонерного товариства "Акціонерна компанія "Київводоканал" до Товариства з обмеженою відповідальністю "НАТЕКО ЕНЕРГО МОНТАЖ" на підставі ст. 1212 ЦК України щодо стягненню суми невикористаного авансового платежу у розмірі 3 058 844, 39 грн як безпідставно набутих коштів.

З огляду на викладене, судова колегія приходить до висновку про те, що апеляційна скарга Товариства з обмеженою відповідальністю "НАТЕКО ЕНЕРГО МОНТАЖ" на рішення Господарського суду міста Києва від 27.06.2023 у справі № 910/11490/22 є необґрунтованою та такою, що задоволенню не підлягає.

У зв`язку з відмовою в задоволенні апеляційної скарги, відповідно до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України, витрати по сплаті судового збору за її подання і розгляд покладаються на скаржника.

Керуючись ст. 2, 129, 269, 270, п. 1 ч. 1 ст. 275, ст. 276, 281 - 282 ГПК України, Північний апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "НАТЕКО ЕНЕРГО МОНТАЖ" - залишити без задоволення.

Рішення Господарського суду міста Києва від 27.06.2023 у справі № 910/11490/22 - залишити без змін.

Судові витрати, за перегляд рішення у суді апеляційної інстанції, покласти на Товариство з обмеженою відповідальністю "НАТЕКО ЕНЕРГО МОНТАЖ".

Матеріали справи повернути до Господарського суду міста Києва.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду у порядку, передбаченому ст. 286 - 291 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст складено 12.02.2024

Головуючий суддя С.А. Гончаров

Судді О.В. Тищенко

А.І. Тищенко