ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЗАПОРІЗЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

14.02.2024 Справа № 908/186/24

м.Запоріжжя Запорізької області

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Запорізький ДБК», (69035, м. Запоріжжя, вул. О.Пивоварова, буд. 4)

до відповідача Публічного акціонерного товариства «ЗАПОРІЖЖЯОБЛЕНЕРГО», (69035, м. Запоріжжя, вул. Сталеварів, буд. 14)

про стягнення 169738,73 грн.

Суддя Зінченко Н.Г.

За участю представників сторін:

Без виклику представників сторін

УСТАНОВИВ

24.01.2024 через підсистему «Електронний суд» ЄСІТС до господарського суду Запорізької області надійшла позовна вих. № б/н, сформована в підсистемі «Електронний суд» ЄСІТС 23.01.2024, (вх. № 203/08-07/24 від 24.01.2024) Товариства з обмеженою відповідальністю «Запорізький ДБК», м. Запоріжжя до Публічного акціонерного товариства «ЗАПОРІЖЖЯОБЛЕНЕРГО», м. Запоріжжя про стягнення 169738,73 грн. заборгованості за договором про спільне використання технологічних електричних мереж № 1-141/1 від 01.08.2012, в тому числі 73526,80 грн. основного боргу та 96211,93 грн. пені.

Згідно Протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 24.01.2024 справу № 908/186/24 за вищевказаною позовною заявою розподілено судді Зінченко Н.Г.

Ухвалою господарського суду Запорізької області від 29.01.2024 позовну заяву залишено без руху, позивачу надано строк для усунення недоліків позовної заяви.

09.02.2024 через підсистему «Електронний суд» ЄСІТС до господарського суду Запорізької області надійшла клопотання вих. № б/н, сформоване в підсистемі «Електронний суд» ЄСІТС 08.02.2024, (вх. № 3140/08-08/24 від 09.02.2024) від Товариства з обмеженою відповідальністю «Запорізький ДБК», м. Запоріжжя про продовження строку дії ухвали від 29.01.2024 для надання можливості усунути недоліки позовної заяви.

Розглянувши клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю «Запорізький ДБК» про продовження строку дії ухвали від 29.01.2024 для надання можливості усунути недоліки позовної заяви, суд не вбачає підстав для його задоволення, виходячи з наступного.

Згідно із ст. 129 Конституції України однією з засад судочинства є змагальність.

Статтею 13 ГПК України встановлений такий принцип господарського судочинства як змагальність сторін, згідно з яким судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Відповідно до ст.74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Статтею 76 ГПК України встановлено, що предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Тобто, змагальність полягає в тому, що сторони у процесуальній формі доводять перед судом свою правоту, за допомогою доказів переконують суд у правильності своєї правової позиції.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод від 04.11.1950 року кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

У пункті 26 рішення Європейського суду з прав людини у справі Надточій проти України (далі - ЄСПЛ) та пункті 23 рішення ЄСПЛ Гурепка проти України № 2 наголошено, що принцип рівності сторін - один зі складників ширшої концепції справедливого судового розгляду, за змістом якого кожна сторона повинна мати розумну можливість обстоювати свою позицію у справі в умовах, які не ставлять її у суттєво менш сприятливе становище порівняно з опонентом.

Процесуальна рівність (засада рівності всіх учасників судового процесу перед законом і судом) забезпечує гарантії доступності до правосуддя та реалізації права на судовий захист, закріпленого в частині першій статті 55 Конституції України. Ця засада є похідною від загального принципу рівності громадян перед законом, визначеного частиною першою статті 24 Основного Закону України, і стосується, зокрема, сфери судочинства. Рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом передбачає єдиний правовий режим, який забезпечує реалізацію їхніх процесуальних прав.

У відповідності до ч. 2 ст. 174 ГПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З наявної в матеріалах справи № 908/186/24 Довідки про доставку електронного листа вбачається, що ухвала суду від 29.01.2024 про залишення позовної заяви без руху в електронному вигляді доставлена до електронних кабінетів Товариства з обмеженою відповідальністю «Запорізький ДБК» та представника позивача адвоката Калініної-Заєць Ю.М. 29.01.2024 о 22:49 годині.

Таким чином, недоліки позовної заяви згідно ухвали суду від 29.01.2024 у справі № 908/186/24 позивач мав усунути у строк до 08.02.2024 включно.

Відповідно до ч. 2 ст. 119 ГПК України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

За загальним змістом ст. 119 ГПК України для поновлення або продовження процесуального строку суд має визнати причину пропуску такого строку поважною, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Частиною 5 цієї ж статті закріплено, що пропуск строку, встановленого законом або судом учаснику справи для подання доказів, інших матеріалів чи вчинення певних дій, не звільняє такого учасника від обов`язку вчинити відповідну процесуальну дію.

Таким чином, процесуальним законом взагалі не передбачено такої юридичної конструкції, як «продовження строку дії ухвали суду».

Отже, клопотання позивача про продовження строку дії ухвали від 29.01.2024 для надання можливості усунути недоліки позовної заяви розцінюється судом як клопотання про продовження строку для усунення недоліків позовної заяви.

Позивачем в обґрунтування клопотання про продовження строку для усунення недоліків позовної заяви не зазначено жодної обґрунтованої причини неможливості виконання ухвали суду від 29.01.2024 у справі № 908/186/24 у строк, зазначений в ній.

Враховуючи викладене, суд відмовляє в задоволенні клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю «Запорізький ДБК» про продовження строку для усунення недоліків позовної заяви.

Враховуючи викладене, керуючись ст., ст. 119, 174, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ

Відмовити в задоволенні клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю «Запорізький ДБК», м. Запоріжжя про продовження строку для усунення недоліків позовної заяви у справі № 908/186/24.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала підписана 14.02.2024.

Копію даної ухвали направити позивачу шляхом направлення до електронного кабінету в підписи темі «Електронний суд» ЄСІТС.

Суддя Н.Г. Зінченко

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена в апеляційному порядку до Центрального апеляційного господарського суду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом десяти днів з дня складання повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не були вручені у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: якщо апеляційна скарга подана протягом десяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч.2 ст. 261 цього Кодексу.