УХВАЛА

м. Київ

07.02.2024Справа № 910/19917/23

Суддя Привалов А.І., розглянувши матеріали

заяви Міністерства оборони України

про продовження строку для подання Міністерством оборони відзиву на позовну заяву та про відкладення розгляду справи

у справі 910/19917/23

за позовом Акціонерного товариства "Українська залізниця"

до Міністерства оборони України

про стягнення 105 166 102,25 грн

Без виклику представників сторін,

УСТАНОВИВ:

До Господарського суду міста Києва звернулося Акціонерне товариство "Українська залізниця" з позовною заявою до Міністерства оборони України про стягнення 105 166 102,25 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням відповідачем зобов`язань за договорами про надання послуг з організації перевезень залізничним транспортом військових вантажів і проведення розрахунків за них №370/1/5/6-ВС/14/2022-ЦЮ від 18.04.2022 та № 370/1/5/20/ВС/125/2022-ЦЮ від 21.12.2022, внаслідок чого виникла заборгованість у загальному розмірі 105 166 102,25 грн.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 17.01.2023 відкрито провадження у справі та ухвалено розгляд справи здійснювати за правилами загального позовного провадження.

31.01.2024 через систему «Електронний суд» від представника відповідача надійшла заява про продовження строку для подання Міністерством оборони відзиву на позовну заяву та про відкладення розгляду справи.

Дослідивши вказану заяву, суд відзначає наступне.

Відповідно до ст. 170 Господарського процесуального кодексу України, будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити: 1) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву, клопотання або заперечення, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), вказівку на статус фізичної особи - підприємця (для такої фізичної особи), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України; 2) найменування суду, до якого вона подається; 3) номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів), якщо заява (клопотання, заперечення) подається після постановлення ухвали про відкриття провадження у справі; 4) зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника; 5) підстави заяви (клопотання, заперечення); 6) перелік документів та інших доказів (за наявності), що додаються до заяви (клопотання, заперечення); 7) інші відомості, які вимагаються цим Кодексом.

Письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником.

Як вбачається з поданої 31.01.2024 заяви про продовження строку для подання Міністерством оборони відзиву на позовну заяву та відкладення розгляду справи, остання підписана представником Заведій В.І.

Відповідно до ч. 5 ст. 12 Господарського процесуального кодексу України для цілей цього Кодексу малозначними справами є: справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 3 ст. 247 Господарського процесуального кодексу України при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) ціну позову; 2) значення справи для сторін; 3) обраний позивачем спосіб захисту; 4) категорію та складність справи; 5) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; 6) кількість сторін та інших учасників справи; 7) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 8) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Враховуючи, що ціною позову у даній справі є вимога про стягнення 105 166 102,25 грн, судом ухвалено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

Отже, представником у даній справі може бути адвокат або особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи (в порядку самопредставництва).

Відповідно до ч. 9 ст. 60 ГПК України у разі подання представником до суду заяви, скарги, клопотання він додає довіреність або інший документ, що посвідчує його повноваження, якщо в справі немає підтвердження такого повноваження на момент подання відповідної заяви, скарги, клопотання.

Як вбачається з поданих матеріалів справи, заяву у даній справі підписано представником відповідача Заведій Владиславом Ігоровичем. На підтвердження повноважень підписанта надано довіреність у порядку передоручення від 07.11.2023, яка видана керівником Міністерства оборони України на ім`я Вельма Ігоря Олександровича, а Вельм І.О. видам у порядку передоручення довіреність від 08.11.2023 на ім`я Заведій Владислав Ігорович.

При цьому, з урахуванням положень частин першої і третьої статті 56 ГПК України сторони, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та/або через свого представника; юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Згідно з частиною першою статті 58 цього Кодексу представником може бути адвокат або законний представник. За приписом підпункту 11 пункту 161 розділу ХV "Перехідні положення" Конституції України з дня набрання чинності Законом України "Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)" представництво відповідно до пункту 3 частини першої статті 1311 цієї Конституції виключно прокурорами або адвокатами у Верховному Суді та судах касаційної інстанції здійснюється з 1 січня 2017 року; у судах апеляційної інстанції - з 1 січня 2018 року; у судах першої інстанції - з 1 січня 2019 року. Представництво органів державної влади та органів місцевого самоврядування в судах виключно прокурорами або адвокатами здійснюється з 1 січня 2020 року.

Для визнання юридичної особи такою, що діє у порядку самопредставництва, необхідно, щоб у відповідному законі, статуті, положенні чи трудовому договорі (контракті) було чітко визначене її право діяти від імені такої юридичної особи (суб`єкта владних повноважень без права юридичної особи) без додаткового уповноваження (довіреності).

Вказана позиція висловлена в постанові Верховного Суду від 16.08.2021 № 917/106/20.

Разом з тим, у матеріалах справи відсутні докази, які свідчать про наявність у Заведія В.І. повноважень представляти інтереси Міністерства оборони України в порядку самопредставництва у розумінні положень статей 56, 58 Господарського процесуального кодексу України.

Отже, у матеріалах справи відсутні належні докази, що підтверджують обставини того, що Заведій В.І. є особою, уповноваженою діяти від імені відповідача відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи).

За приписами ч. 4 ст. 170 Господарського процесуального кодексу України, суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Враховуючи викладене та керуючись ст. 56, 58, 60, 170, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Заяву Міністерства оборони України про продовження строку для подання відзиву на позовну заяву та відкладення розгляду справи залишити без розгляду.

2. Згідно ч. 2 ст.235 Господарського процесуального кодексу України дана ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя А.І. Привалов