УХВАЛА

м. Київ

07.02.2024Справа № 910/1793/23

Суддя Господарського суду міста Києва Князьков В. В., за участю секретаря судового засідання Жалоби С.Р., розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Наш дім" про заміну сторони у виконавчому документі по справі

за позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Наш дім", м.Луцьк

до відповідача: Фонду соціального страхування України, м.Київ

про стягнення 3 828 377,27 грн, -

За участю представників сторін:

від заявника: не з`явився

від позивача: не з`явився

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Наш дім" звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до Фонду соціального страхування України про стягнення 3 828 377,27 грн, з яких заборгованість по сплаті внесків на утримання будинку в розмірі 180 517,47 грн, заборгованість по сплаті відрахування до ремонтного фонду будинку в розмірі 2 380 581,04 грн, інфляційні втрати в розмірі 1 026 365,34 грн та 3% річних в сумі 240 913,43 грн.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилався на те, що згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та його архівної частини щодо об`єкта нерухомого майна нежитлового приміщення загальною площею 993 кв.м за адресою: м.Луцьк, майдан Київський, 6, останнє перебуває у власності Фонду соціального страхування України. Проте, за твердженнями позивача, останнім не здійснювалась оплата внесків та платежів по управлінню будинком та відрахування до ремонтного фонду з 2017 року.

Ухвалою від 07.02.2023 позов залишено без руху; надано позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви. Копію вказаної ухвали було вручено адресату 21.02.2023, що підтверджується поштовим повідомленням №780.

Ухвалою від 08.03.2023 відкрито провадження у справі; постановлено розгляд справи здійснювати за правилами загального позовного провадження; призначено підготовче засідання на 05.04.2023.

Відповідач у відзиві проти задоволення позовних вимог надав заперечення посилаючись на те, що Фонд соціального страхування України є власником нежитлових приміщень №№1-76 на І, ІІ та ІІІ поверхах будинку №6 на Київсьому майдані в місті Луцьку, проте, незважаючи на вказані обставини, останнього не було запрошено на установчі збори Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Наш дім", а отже, відповідач, на його думку, не є членом вказаного об`єднання співвласників багатоквартирного будинку, не взалучений до до розгляду питань управління будинку, формування розміру внесків та його утримання.

05.04.2023 судом відкладено підготовче засідання на 26.04.2023.

26.04.2023 судом було закрито підготовче провадження та призначено розгляд справи по суті на 17.05.2023.

Представниками позивача у судовому засіданні 17.05.2023 було надано усні пояснення по суті справи, згідно яких позовні вимоги підтримано в повному обсязі.

Представником відповідача проти задоволення позовних вимог було надано заперечення.

В судовому засіданні 17.05.2023 на підставі ст. 240 Господарського процесуального кодексу України проголошено вступну та резолютивну частини рішення суду, згідно з яким позовні вимоги задоволено частково; стягнуто з Фонду соціального страхування України на користь Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Наш дім" заборгованість по сплаті внесків на утримання будинку в розмірі 180 517,47 грн, заборгованість по сплаті відрахування до ремонтного фонду будинку в розмірі 1 165 821,72 грн, 3% річних в сумі 885,26 грн, судовий збір в сумі 20 208,37 грн.

23.05.2023 до суду надійшла заява позивача про стягнення витрат на професійну правничу допомогу.

25.05.2023 судом було складено та підписано повний текст рішення.

Ухвалою від 25.05.2023 судом було призначено розгляд заяви позивача на 07.06.2023.

Додатковим рішенням від 07.06.2023 стягнуто з Фонду соціального страхування України на користь Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Наш дім" витрати на професійну правничу допомогу в сумі 87976,21 грн.

Постановою від 06.11.2023 Північного апеляційного господарського суду апеляційну скаргу Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Наш дім" на рішення Господарського суду міста Києва від 25.05.2023 у справі №910/1793/23 залишено без задоволення; рішення Господарського суду міста Києва від 25.05.2023 у справі №910/1793/23 залишено без змін.

01.12.2023 на виконання рішення від 25.05.2023 та додаткового рішення від 07.06.2023 у справі №910/1793/23 будо видано накази.

26.01.2024 до Господарського суду міста Києва надійшла заява Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Наш дім" про заміну сторони виконавчого провадження по справі шляхом заміни боржника його правонаступником.

Ухвалою від 29.01.2024 призначено розгляд заяви на 07.02.2024.

Учасники судового процесу у судове засідання 07.02.2024 не з`явились, проте, були належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду заяви.

Одночасно, до суду надійшли заяви представників заявника та позивача про розгляд справи без їх участі.

Відповідно до ч. 3 ст. 334 Господарського процесуального кодексу України неявка учасників справи та інших осіб не є перешкодою для вирішення питання про заміну сторони виконавчого провадження.

Розглянувши у судовому засіданні заяву Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Наш дім" про заміну правонаступником сторони по справі, суд дійшов висновку щодо наявності підстав для її задоволення з урахуванням того.

Згідно зі статтею 129-1 Конституції України судове рішення є обов`язковим до виконання. Держава забезпечує виконання судового рішення у визначеному законом порядку. Контроль за виконанням судового рішення здійснює суд.

Пунктом 2 частини 1 статті 2 Закону України "Про виконавче провадження" визначено, що обов`язковість виконання рішення є однією із засад виконання виконавчого провадження.

Частиною 3 статті 2 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що основними засадами (принципами) господарського судочинства є, зокрема: верховенство права; обов`язковість судового рішення.

За змістом статті 326 Господарського процесуального кодексу України судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, - і за її межами. Невиконання судового рішення є підставою для відповідальності, встановленої законом.

Виконання судового рішення є невід`ємною складовою права кожного на судовий захист і охоплює, зокрема, законодавчо визначений комплекс дій, спрямованих на захист і відновлення порушених прав, свобод, законних інтересів фізичних та юридичних осіб, суспільства, держави (пункт 2 мотивувальної частини рішення Конституційного Суду України від 13.12.2012 № 18-рп/2012). Невиконання судового рішення загрожує сутності права на справедливий розгляд судом (пункт 3 мотивувальної частини рішення Конституційного Суду України від 25.04.2012 № 11-рп/2012).

У рішенні у справі "Янголенко проти України" від 10.12.2009 Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) зазначив, що провадження у суді та виконавче провадження є відповідно першою і другою стадією загального провадження. Таким чином, виконавче провадження не має бути відокремлене від судового, і ці обидва провадження мають розглядатись як цілісний процес.

Таким чином, оскільки виконання рішення суду є невід`ємною стадією процесу правосуддя, то і заміна сторони на цій стадії може відбуватися не інакше, як на підставах та у порядку, визначеному Господарським процесуальним кодексом України України та Законом України "Про виконавче провадження", який регулює умови і порядок виконання рішень судів, що відповідно до закону підлягають примусовому виконанню у разі невиконання їх у добровільному порядку.

За приписами ст. 334 Господарського процесуального кодексу України у разі вибуття однієї із сторін виконавчого провадження суд замінює таку сторону її правонаступником. Заяву про заміну сторони її правонаступником може подати сторона (заінтересована особа), державний або приватний виконавець. Суд розглядає заяву про заміну сторони її правонаступником у десятиденний строк з дня її надходження до суду у судовому засіданні з повідомленням учасників справи та заінтересованих осіб. Неявка учасників справи та інших осіб не є перешкодою для вирішення питання про заміну сторони виконавчого провадження.

Положення цієї статті застосовуються також у випадку необхідності заміни боржника або стягувача у виконавчому листі до відкриття виконавчого провадження (ч.5 ст.334 Господарського процесуального кодексу України).

Відповідно до частини першої статті 52 Господарського процесуального кодексу України у разі смерті або оголошення фізичної особи померлою, припинення юридичної особи шляхом реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення), заміни кредитора чи боржника в зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідного учасника справи на будь-якій стадії судового процесу.

Правонаступництво як інститут процесуального права нерозривно пов`язане з правонаступництвом як інститутом цивільного права, адже зміни у матеріально-правових відносинах зумовлюють необхідність привести процесуальний стан осіб як учасників таких матеріально-правових відносин у відповідність з їх дійсною юридичною зацікавленістю у перебігу та результаті судового провадження, в тому числі у виконанні рішення суду.

Правонаступництво як інститут цивільного процесуального права має універсальний характер. У разі вибуття правопопередника з виконавчого провадження до правонаступника переходить весь комплекс процесуальних прав та обов`язків, притаманних для сторони виконавчого провадження, і, відповідно, комплекс процесуальних прав та обов`язків, притаманних стороні судового провадження, враховуючи стадію, на якій відбулося правонаступництво.

У постанові від 3 листопада 2020 року у справі № 916/16/17 Велика Палата Верховного Суду, розглядаючи питання заміни сторони виконавчого провадження, також зазначила про те, що як до відкриття виконавчого провадження, так і після його закінчення заміна учасника справи правонаступником здійснюється виключно на підставі статті 52 Господарського процесуального кодексу України. У такому випадку з огляду на відсутність відкритого виконавчого провадження заміна відповідної сторони виконавчого провадження правонаступником є неможливою. Єдиним винятком є заміна боржника або стягувача у виконавчому документі до відкриття виконавчого провадження, що окремо обумовлено у частині п`ятій статті 334 Господарського процесуального кодексу України (пункти 74 та 75 зазначеної вище постанови).

Основою процесуального правонаступництва є правонаступництво у матеріальному праві, яке настало після відкриття провадження у справі. Виходячи з цього, особливості здійснення процесуального правонаступництва визначаються особливостями норм матеріального права, що регулюють перехід прав та обов`язків у матеріальних правовідносинах від особи до її правонаступника, або в інших випадках зміни сторони у правовідносинах, з яких виник спір (постанова Верховного Суду від 14.07.2021 у справі №5010/2403/2011-14/120).

Зазначеною статтею Господарського процесуального кодексу України передбачено процесуальне правонаступництво у зв`язку не лише зі смертю (оголошенням померлою) фізичної особи та реорганізацією суб`єкта господарювання, а й в інших передбачених законом випадках, у тому числі, заміни кредитора або боржника у зобов`язанні (статті відповідно 512 і 520 Цивільного кодексу України).

Отже, припинення юридичної особи шляхом реорганізації є підставою для її заміни правонаступником, в тому числі й на стадії до відкриття виконавчого провадження.

Відповідно до частин 1, 5 статті 104 Цивільного кодексу України юридична особа припиняється в результаті реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення) або ліквідації. У разі реорганізації юридичних осіб майно, права та обов`язки переходять до правонаступників. Юридична особа є такою, що припинилася, з дня внесення до ЄДР запису про її припинення. Згідно з частиною 8 статті 4 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань» у разі приєднання юридичних осіб здійснюється державна реєстрація припинення юридичних осіб, що припиняються у результаті приєднання, та державна реєстрація змін до відомостей, що містяться в ЄДР, щодо правонаступництва юридичної особи, до якої приєднуються. Приєднання вважається завершеним з дати державної реєстрації змін до відомостей, що містяться в ЄДР, щодо правонаступництва юридичної особи, до якої приєднуються.

Статтею 106 Цивільного кодексу України передбачено, що злиття, приєднання, поділ та перетворення юридичної особи здійснюються за рішенням його учасників або органу юридичної особи, уповноваженого на це установчими документами, а у випадках, передбачених законом, - за рішенням суду або відповідних органів державної влади. Законом може бути передбачено одержання згоди відповідних органів державної влади на припинення юридичної особи шляхом злиття або приєднання.

Статтями 104, 107 Цивільного кодексу України не визначений момент переходу прав та обов`язків від юридичної особи, яка припиняється у зв`язку з реорганізацією, до правонаступника.

У постанові від 16.06.2020 у справі №910/5953/17 Велика Палата Верховного Суду вказала, що такий момент не може пов`язуватися з внесенням запису до ЄДР про припинення реорганізованої юридичної особи. Велика Палата Верховного Суду зазначила, що якщо припустити, що правонаступництво настає лише з моменту державної реєстрації припинення юридичної особи, то це призведе до можливостей порушення прав кредиторів, які протягом значного періоду часу не зможуть звернутися з вимогами до юридичної особи, яка отримає все майно правопопередника, але не буде нести відповідальність за його зобов`язаннями. При цьому Велика Палата Верховного Суду в зазначеній постанові визнала помилковим висновок попередніх судових інстанцій про те, що правонаступництво не відбулося за відсутності в ЄДР запису про припинення юридичної особи, яка реорганізовувалася.

Суд зазначає, що при реорганізації юридичної особи відбувається універсальне правонаступництво. При універсальному правонаступництві все майно особи як сукупність прав та обов`язків, які їй належать, переходить до правонаступника чи правонаступників, при цьому в цій сукупності переходять усі окремі права та обов`язки, які належали на момент правонаступництва правопопереднику незалежно від їх виявлення на той момент. Ухвалюючи рішення про реорганізацію, уповноважений орган юридичної особи спрямовує свою волю на передачу не окремого майна, прав або обов`язків, а усієї їх сукупності.

Аналогічні висновки викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 16.06.2020 у справі №910/5953/17, постановах Верховного Суду від 13.01.2023 у справі №909/760/17 та від 01.12.2022 у справі №917/436/21.

Відповідно до частин 2, 3 статті 107 Цивільного кодексу України після закінчення строку для пред`явлення вимог кредиторами та задоволення чи відхилення цих вимог комісія з припинення юридичної особи складає передавальний акт (у разі злиття, приєднання або перетворення) або розподільчий баланс (у разі поділу), який має містити положення про правонаступництво щодо майна, прав та обов`язків юридичної особи, що припиняється шляхом поділу, стосовно всіх її кредиторів та боржників, включаючи зобов`язання, які оспорюються сторонами.

Втім, при реорганізації юридичної особи в формі приєднання немає значення, чи вказано в передавальному акті про правонаступництво щодо певного майна, прав чи обов`язків. Адже правонаступник лише один, що унеможливлює виникнення будь-яких спорів щодо переходу майна, прав чи обов`язків.

27.12.2022 Кабінетом міністрів України було ухвалено постанову №1442 «Питання припинення Фонду соціального страхування України та управлінь виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України», згідно якої постановлено припинити з 1 січня 2023 р., реорганізувавши шляхом приєднання до Пенсійного фонду України, в тому числі, Фонд соціального страхування України.

Як вбачається зі змісту витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань 20.06.2023 до реєстру було внесено запис про припинення юридичної особи - Фонду соціального страхування України. Вказано, що правонаступником Фонду соціального страхування України є Пенсійний Фонд України (00035323).

Одночасно, відомості стосовно вказаного вище правонаступництва також наведено у витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань стосовно Пенсійного Фонду України.

За таких обставин, враховуючи наведене вище у сукупності, суд дійшов висновку щодо наявності достатніх підстав вважати Пенсійний Фонд України правонастуником Фонду соціального страхування України, в тому числі, за рішеннями у справі №910/1793/23.

Таким чином, заява Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Наш дім" про заміну сторони у виконавчому документі є обґрунтованою та підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 52, 234-237, 334 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

1. Заяву Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Наш дім" про заміну сторони у виконавчому документі - задовольнити.

2. Замінити боржника - Фонд соціального страхування України (04070, місто Київ, вулиця Боричів Тік, будинок 28, ) його правонаступником - Пенсійним Фондом України (01014, м.Київ, вул.Бастіонна, буд.9, ) у:

- наказі від 01.12.2023 Господарського суду міста Києва, виданому на виконання рішення від 25.05.2023 у справі №910/1793/23 про стягнення з Фонду соціального страхування України (04070, місто Київ, вулиця Боричів Тік, будинок 28, ) на користь Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Наш дім" (43010, Волинська обл., місто Луцьк, Майдан Київський, будинок 6, ) заборгованість по сплаті внесків на утримання будинку в розмірі 180 517,47 грн, заборгованість по сплаті відрахування до ремонтного фонду будинку в розмірі 1 165 821,72 грн, 3% річних в сумі 885,26 грн, судовий збір в сумі 20 208,37 грн;

- наказі від 01.12.2023 Господарського суду міста Києва, виданому на виконання додаткового рішення Господарського суду міста Києва від 07.06.2023 у справі № 910/1793/23 про стягнення з Фонду соціального страхування України (04070, місто Київ, вулиця Боричів Тік, будинок 28, ) на користь Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Наш дім" (43010, Волинська обл., місто Луцьк, Майдан Київський, будинок 6, ) витрати на професійну правничу допомогу в сумі 87976,21 грн.

У судовому засіданні підписано вступну та резолютивну частини ухвали.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до апеляційного господарського суду протягом десяти днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали складено та підписано 07.02.2024.

Суддя В. В. Князьков