ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"29" січня 2024 р. Справа№ 910/10408/19

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Корсака В.А.

суддів: Євсікова О.О.

Алданової С.О.

за участю секретаря судового засідання: Заборовської А.О.

за участю представників учасників справи:

від позивача: Якубов Я.Е.

від відповідача: Безштанько В.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали апеляційної скарги Фізичної особи-підприємця Гаджієва Сакіта Муту огли

на рішення Господарського суду Київської області від 20.03.2023, повний текст якого складено та підписано 19.05.2023

у справі № 910/10408/19 (суддя Карпечкін Т.П.)

за позовом Фізичної особи-підприємця Гаджієва Сакіта Муту огли

до Приватного акціонерного товариства «Київобленерго»

про скасування вимоги

В С Т А Н О В И В :

Короткий зміст позовних вимог

У серпні 2019 року Фізична особа-підприємець Гаджієв Сакіт Муту огли звернувся до Господарського суду міста Києва із позовом до Приватного акціонерного товариства «Київобленерго» про скасування рішення комісії Приватного акціонерного товариства «Київобленерго», оформлене протколом №050 від 29.05.2019 року за результатом розгляду Акту №К-036135 від 17.05.2019 про порушення Правил користування електроенергією позивачем.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що викладені в Акті про порушення Правил користування електроенергією обставини щодо позаоблікового використання позивачем електроенергії не відповідають дійсності, оскільки прилад з антеною у Кафе на час складання Акту не міг впливати на роботу приладу обліку електричної енергії, був встановлений виключно з метою позбавлення від гризунів.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 06.08.2019 позовну заяву Фізичної особи-підприємця Гаджієв Сакіт Муту огли до Приватного акціонерного товариства "Київобленерго" про оскарження рішення комісії та додані до неї документи передати за підсудністю до Господарського суду Київської області.

Доводи та заперечення відповідача

У відзиві на позовну заяву відповідач проти позову заперечив, посилаючись на те, що під час перевірки було виявлено та вилучено радіоелектронний прилад - імпульсний генератора, за допомогою якого здійснювався вплив на прилад обліку електроенергії в сторону зменшення показань, у зв`язку з чим, позивачу нараховано обсяг необлікованої електроенергії.

Короткий зміст рішення місцевого господарського суду та мотиви його прийняття

Рішенням Господарського суду Київської області від 06.08.2020 у справі №910/10408/19 у задоволенні позову відмовлено.

Рішення мотивовано наступним:

- враховуючи, що призначена у справі № 910/10408/19 судова електротехнічна експертиза, яка мала встановити обставини, які мають значення для обґрунтування позиції позивача, не була проведена з вини самого позивача, обставини, на які посилається позивач, зокрема що вилучений в ході перевірки пристрій не є імпульсним генератором і не чинив вплив на прилад обліку електроенергії, має інше призначення (відлякування гризунів), в порядку ч. 4 ст. 102 ГПК України не визнаються судом, тому викладені у позові твердження є не доведеними та безпідставними;

- суд зауважує на суперечливості та безпідставності позиції позивача через той факт, що пристрій для відлякування гризунів не мав жодних спеціальних технічних характеристик і був встановлений під оздоблювальною обшивкою саме біля лічильника електроенергії;

- наведені позивачем у позові обставини ґрунтуються на безпідставних та недоведених твердженнях і спростовані в ході розгляду спору, даними проведеної перевірки встановлено порушення ПРРЕЕ, які мають ознаки втручання в роботу приладу обліку, відповідальність за який покладається на позивача;

- враховуючи, що відповідальність за експлуатацію засобу обліку та дотримання порядку електроспоживання покладається на споживача за Договором, яким є позивач, викладені в позовній заяві обставини не доведені позивачем і спростовані відповідачем, відсутні підстави для висновків про незаконність рішення комісії Приватного акціонерного товариства «Київобленерго», оформленого протоколом № 50 від 29.05.2019 року за результатами розгляду Акту №К-036135 від 17.05.2019 року про порушення Правил користування електроенергією Фізичною особою-підприємцем Гаджієв Сакіт Муту огли, на підставі якого позивачу нараховано до сплати вартість необлікованої електроенергії на суму 965 854,93 грн.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги та узагальнення її доводів

Не погоджуючись з цим рішенням, позивач звернувся з апеляційною скаргою, в якій просить його скасувати повністю та ухвалити нове рішення про задоволення позовних вимог в повному обсязі. Викладено клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку на подання апеляційної скарги.

Обґрунтовуючи доводи апеляційної скарги скаржник зазначає, що:

- судом першої інстанції не було з`ясовано обставин, що мають значення для справи, а саме те, що вилучений під час перевірки прилад є імпульсним генератором, за допомогою якого начебто здійснювався вплив на прилад обліку електроенергії в сторону зменшення показань;

- оскаржуване рішення прийнято на підставі недоведених обставин, що мають значення для справи, які суд визнав встановленими, зокрема, щодо впливу вилученого у позивача пристрою на прилад обліку електроенергії в сторону зменшення його показань;

- саме відповідач повинен доводити належними і допустимими доказами обґрунтованість свого висновку про порушення позивачем Правил користування електроенергією та нарахування відповідних сум позаоблікової електроенергії згідно рішення комісії Приватного акціонерного товариства «Київобленерго», оформлене протоколом №050 від 29.05.2019 року;

- судом було проігноровано доречні аргументи позивача про те, що відповідач в порушення абз. 9 п. 2.1 Методики застосував її положення щодо доведеності факту втручання в прилад обліку без проведення експертного дослідження, хоча незгода споживача із складеним актом була прямо відображена у протоколі комісії.

Доводи та заперечення інших учасників справи

У своєму відзиві на апеляційну скаргу відповідач з апеляційною скаргою не погодився, посилаючись на те, що:

- Методикою не передбачено обов`язковість проведення експертизи в разі виявлення дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку (в даному випадку - встановлення антени імпульсного генератора на корпус лічильника, що не спричиняє пошкоджень приладу обліку але призводить до змін його показників);

- позивач був запрошений на засідання комісії по розгляду Акта про порушення, де він відмовився від проведення експертного дослідження, про що власноруч зробив запис на протоколі комісії. Крім того в поясненнях позивач підтвердив факт, що вилучений під час перевірки прилад зупиняв лічильник електроенергії, тобто визнав факт порушення Правил користування електроенергією;

- позивач є особою, яка несе відповідальність за технічний стан та експлуатацію приладу обліку, а тому повинен нести відповідальність за його збереження, цілісність та експлуатацію;

- докази надані відповідачем є більш вірогідними, аніж доводи позивача, які не підтверджені жодними належними і допустимими доказами.

Дії суду апеляційної інстанції щодо розгляду апеляційної скарги по суті

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 03.07.2023 апеляційну скаргу передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючий суддя - Корсак В.А., судді: Євсіков О.О., Алданова С.О.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 10.07.2023 постановлено витребувати у Господарського суду Київської області матеріали справи №910/10408/19 та відкладено вирішення питань, пов`язаних з рухом апеляційної скарги до надходження матеріалів справи №910/10408/19. Копію ухвали надіслано до суду першої інстанції.

26.09.2023 матеріали справи надійшли до апеляційного суду.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 02.10.2023 апеляційну скаргу залишено без руху на підставі ч.2 ст. 260 ГПК України у зв`язку з відсутністю документів, які підтверджують повноваження представника скаржника, який подав апеляційну скаргу. Роз`яснено скаржнику, що протягом п`яти днів з дня вручення даної ухвали останній має право усунути недоліки зазначені у її мотивувальній частині, надавши суду відповідні докази.

12.10.2023, через відділ документального забезпечення апеляційного господарського суду від скаржника надійшла заява про усунення недоліків, до якої додано докази повноваження представника скаржника.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 16.10.2023 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Фізичної особи-підприємця Гаджієва Сакіта Муту огли на рішення Господарського суду Київської області від 20.03.2023 на рішення Господарського суду Київської області від 20.03.2023 у справі № 910/10408/19. Закінчено проведення підготовчих дій. Повідомлено учасників справи про призначення апеляційної скарги до розгляду на 20.11.2023. Роз`яснено учасникам справи право подати до суду апеляційної інстанції відзив на апеляційну скаргу в письмовій формі до 08.11.2023. Встановлено учасникам справи строк для подачі всіх заяв та клопотань в письмовій формі до 08.11.2023. Явка учасників справи не визнана обов`язковою.

Розгляд справи неодноразово відкладався.

Розгляд клопотань та заяв учасників справи

Від позивача надійшло клопотання про забезпечення проведення експертизи, яке обґрунтовано тим, що на вирішення призначеної судом першої інстанції експертизи було поставлено ряд важливих для роз`яснення цього спору питань. Однак, у подальшому суд відмовився від її проведення та визнав її проведення недоцільним. Заявник вважає, що у суду не було ніяких перешкод для її проведення з питань, які наведені в клопотанні. У зв`язку з цим, апелянт просить матеріали даної справи направити до експертної установи для проведення експертного дослідження.

Колегія суддів, розглянувши заявлене клопотання, заслухавши думку присутніх представників сторін, протокольною ухвалою від 29.01.2024 відмовила в його задоволенні на підставі ч. 3 ст. 269 ГПК України.

Додатково апеляційна інстанція звертає увагу на те, що під час проведення експертом відповідного дослідження позивачем заперечувався факт, що наявний в пакеті UA 00063135 разом з електролічильником пристрій є тим, що був вилученим у позивача під час проведеної відповідачем перевірки. Заявником не доведено доцільності проведення експертного дослідження приладу, який за його доводами не належить до предмету доказування у даній справі суду не доведено.

Явка представників сторін

Представник позивача в судовому засіданні 29.01.2024 підтримав вимоги апеляційної скарги та просив її задовольнити, оскаржуване рішення в частині задоволення позову скасувати та ухвалити нове рішення про задоволення позовних вимог в повному обсязі.

Представник відповідача в судовому засіданні 29.01.2024 заперечив проти доводів апелянта з підстав, викладених у відзиві та просив відмовити в задоволенні апеляційної скарги відповідача.

Межі перегляду справи судом апеляційної інстанції

Згідно із ст. 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права. У суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.

Статтею 129 Конституції України та ч. 1 ст. 74 ГПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Суд, беручи до уваги межі перегляду справи в апеляційній інстанції, заслухавши пояснення присутніх учасників справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, проаналізувавши на підставі фактичних обставин справи застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права при прийнятті оскаржуваного судового рішення, дійшов висновку апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а оскаржене рішення без змін.

Обставини справи, встановлені судом першої інстанції та перевірені судом апеляційної інстанції

Між відповідачем та позивачем укладено Договір «Про постачання електричної енергії» № 220056816 від 14.03.2014 року (далі по тексту - Договір), згідно п.1.1. якого Постачальник продає електричну енергію Споживачу для забезпечення потреб електроустановок Споживача, а Споживач оплачує Постачальнику вартість використаної (купленої) ним електричної енергії та здійснює інші платежі за умовами цього Договору.

17.05.2019 року уповноваженими працівниками відповідача у відповідності до п. 5.2 ПРРЕЕ проводилась перевірка об`єкту позивача за адресою: Київська область, м. Бровари, вул. Еагаріна, 2.

Під час проведення даної перевірки за вказаною адресою позивачем було виявлено факт порушення позивачем, п. 5.5.5 п.п 5, ПРРЕЕ, а саме: «встановлення антени імпульсного генератора на корпус лічильника електроенергії з метою зміни його показів, а саме зменшення. Електроенергія, що споживається, не обліковується. Імпульсний генератор був встановлений прихованим шляхом, а саме зашитий в стіну біля приладу обліку оздоблювальним матеріалом. Для вилучення імпульсного генератора було демонтовано частину оздоблювального матеріалу в середині приміщення.».

На підставі виявленого порушення ПРРЕЕ під час проведення перевірки уповноваженими представниками відповідача, за участю позивача складено Акт про порушення Правил № К036135 від 17.05.2019 року. Позивач з актом ознайомився та підписав його. З боку відповідача вказаний Акт про порушення підписаний шістьма представниками.

Радіоелектронний прилад - імпульсний генератор та прилад обліку електричної енергії були вилучені в ході перевірки та упаковані в сейф пакет № UA00063135, про що зазначено в акті № К036135.

29.05.2019 відбулось засідання комісії з розгляду акта № К036135 від 17.05.2019 про порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії споживачем - Фізичною особою-підприємцем Гаджієва Сакіта Муту огли. Акт розглядався за участі представника споживача - Гаджієва Сакіта Муту огли.

За результатами розгляду вказаного акта комісією складено протокол №050 (а.с. 8), на підставі якого за виявлене порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії споживачем, кваліфіковане як вчинене з вини споживача, вирішено, згідно п.п. 5.5.5 ПРРЕЕ, п. 2.1.3 Методики, здійснити нарахування не облікованої електричної енергії за період 1095 дні з 18.05.2016 по 17.05.2019.

Відповідачем на підставі рішення комісії по розгляду акта № К036135 від 17.05.2019 про порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії, оформленого протоколом № 050 від 29.05.2019, проведено розрахунок не облікованої електричної енергії на загальну суму 965 854,93 грн та складено відповідні повідомлення про оплату за липень 2019 від 11.07.2019 на суму 830 113,10 грн та повідомлення про оплату за липень 2019 від 11.07.2019 на суму 135 741,83 грн.

Предметом позову у даній справі є вимога Фізичної особи-підприємця Гаджієва Сакіта Муту огли про скасування рішення засідання комісії Приватного акціонерного товариства «Київобленерго», оформлене протколом №050 від 29.05.2019, по розгляду акту № К-036135 від 17.05.2019 про порушення споживачем Правил роздрібного ринку електричної енергії.

Мотиви і джерела права, з яких виходить апеляційний суд при прийнятті судового рішення

Відповідно до ч. 2 ст. 275 ГК України відпуск енергії без оформлення договору енергопостачання не допускається.

Правові, економічні та організаційні засади функціонування ринку електричної енергії, регулювання відносин, пов`язаних з виробництвом, передачею, розподілом, купівлею-продажем, постачанням електричної енергії для забезпечення надійного та безпечного постачання електричної енергії споживачам з урахуванням інтересів споживачів, розвитку ринкових відносин, мінімізації витрат на постачання електричної енергії та мінімізації негативного впливу на навколишнє природне середовище визначає Закон України «Про ринок електричної енергії».

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону України «Про ринок електричної енергії» учасники ринку електричної енергії провадять свою діяльність на ринку електричної енергії на договірних засадах.

За змістом ч. 1 ст. 77 названого Закону учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом.

В п. 4 ч. 2 ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» зазначено, що правопорушеннями на ринку електричної енергії є крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку.

Постачання електричної енергії електропостачальниками здійснюється з дотриманням правил роздрібного ринку (ч. 6 ст. 56 Закону України «Про ринок електричної енергії»).

Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 №312 затверджено Правила роздрібного ринку електричної енергії (далі - ПРРЕЕ), які набрали чинності 19 квітня 2018 року, крім пунктів 1 та 12, які набирають чинності з 11 червня 2018 року.

Так, ПРРЕЕ урегульовано взаємовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником (електропостачальниками) та споживачем (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії, визначеними цими Правилами. Ці Правила є обов`язковими для виконання усіма учасниками роздрібного ринку (п. 1.1.1).

Згідно п. 2.3.4 ПРРЕЕ відповідальність за збереження і цілісність засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування покладається на власника (користувача) електроустановки або організацію, на території (у приміщенні) якої вони встановлені. Відповідальним за експлуатацію та технічний стан засобів (вузлів) вимірювальної техніки є їх власник.

Пунктом 5.5 Правил та умовами Договору передбачено, що споживачі електричної енергії зобов`язані: дотримуватись вимог нормативно-технічних документів та договору, забезпечувати технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів, забезпечувати збереження приладів обліку і пломб на них у разі розміщення приладу обліку в квартирі або на іншому об`єкті споживача, оплачувати спожиту електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та ПРРЕЕ, надавати розрахункові документи на вимогу представників енергопостачальника для перевірки правильності оплати та відповідності записів у них показанням приладу обліку та інше.

Відповідно до п. 8.2.5 ПРРЕЕ у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення. Акт складається в двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. У разі відмови споживача або представника споживача підписати акт про порушення в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт про порушення вважається дійсним, якщо він підписаний уповноваженим представником оператора системи та двома незаінтересованими особами (представник житлово-експлуатаційної організації, балансоутримувача або управителя будинку, виборна особа будинкового, вуличного, квартального чи іншого органу самоорганізації населення або представник органу місцевого самоврядування, інший споживач тощо) за умови посвідчення їх осіб. Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта, які зазначаються в акті, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання.

Як вже зазначалось у цій постанові, за результатами проведеної працівниками відповідача перевірки об`єкта споживача встановлено, що на корпус лічильника електроенергії з метою зміни показів приладу обліку електроенергії встановлено антени імпульсного генератора. Імпульсний генератор був встановлений прихованим шляхом, а саме в стіну біля приладу обліку під оздоблювальним матеріалом, для вилучення імпульсного генератора було демонтовано частину оздоблювального матеріалу всередині приміщення. Електроенергія не обліковувалась.

В підтвердження обставин знаходження на лічильнику позивача антен імпульсного генератора до матеріалів справи відповідачем представлено фотоматеріали.

Заперечуючи проти висновків про порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених Постановою НКРЕКП від 14.03.2018 року № 312, та обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач стверджує, що прилад з антеною у Кафе на час складання Акта про порушення не міг впливати на роботу приладу обліку електричної енергії, був встановлений виключно з метою позбавлення від гризунів.

Відповідач у відзиві на позов зазначив, що під час перевірки було виявлено та вилучено радіоелектронний прилад - імпульсний генератора, за допомогою якого здійснювався вплив на прилад обліку електроенергії в сторону зменшення показань, у зв`язку з чим, позивачу нараховано обсяг необлікованої електроенергії. При цьому, відповідач повідомив, що прилад та лічильник вилучені, зазначив, що експертиза не проводилась і в проведенні експертизи не було необхідності, оскільки споживач на засіданні комісії вказував не відсутність необхідності в проведенні експертного дослідження.

З урахуванням вищенаведених предмета і підстави позову та заперечень відповідача, у справі № 910/10408/19 призначалась судова електротехнічна експертиза лічильника та встановленого біля нього пристрою, вилучених в ході перевірки за Актом перевірки № К-036135 від 17.05.2019 року про порушення правил користування електроенергією та упакованих в сейф-пакет № UA00063135. Проведення експертизи доручалось експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз.

Згідно листа Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України № 16073/20-46 від 02.09.2020 року матеріали даної справи повернуті до суду, а ухвала залишена без виконання, у зв`язку з тим, що станом на 02.09.2020 року попередня оплата на підставі рахунку № 1308 від 30.06.2020 року від позивача не надійшла.

Позивач просив повторно направити матеріали справи № 910/10408/19 до Київського науково-дослідного інституту судових експертиз для проведення електротехнічної експертизи у відповідності до ухвали від 10.02.2020 року, а також гарантував оплату за проведення експертного дослідження.

Матеріали справи № 910/10408/19 повторно було надіслано до Київського науково-дослідного інституту судових експертиз для подальшого проведення судової електротехнічної експертизи, призначеної ухвалою Господарського суду Київської області від 10.02.2020 року у справі 910/10408/19.

Через канцелярію Господарського суду Київської області надійшов лист № 787/21-46 від 18.01.2021 року Київського науково-дослідного інституту судових експертиз, яким серед іншого, експерт повідомив про необхідність здійснення попередньої оплати експертизи в порядку, передбаченому чинним законодавством, відповідно до рахунку № 172 від 16.01.2021 року, який направлений позивачу у справі - Фізичній особі-підприємцю Гаджієв Сакіт Муту огли .

Окрім того, у відповідному клопотанні № 787/21-46 від 18.01.2021 року про надання додаткових матеріалів, необхідних для проведення експертизи, судовий експерт КНДІСЕ Шмерего О. просив надати:

- вилучений представниками Приватного акціонерного товариства «Київобленерго» об`єкт, де здійснював господарську діяльність Гаджієв Сакіт Муту огли електролічильник;

- вилучений представниками Приватного акціонерного товариства «Київобленерго», з об`єкту, де здійснював господарську діяльність Гаджієв Сакіт Муту огли, прилад, який на думку відповідача у справі надавав можливість йому здійснювати поза облікове споживання електроенергії;

- технічну документацію на прилад, який Гаджієв Сакіт Муту огли використовував задля позбавлення від гризунів об`єкту, де він здійснював господарську діяльність, як про це він зазначив у позовній заяві (у порядку усунення недоліків позовної заяви), (мають бути наведені характеристики, які вказують на процес щодо впливу на гризунів застосованого позивачем приладу).

- вилучений представниками Приватного акціонерного товариства «Київобленерго» об`єкт, де здійснював господарську діяльність Гаджієва Сакіта Муту огли електролічильник;

Окрім того, вищезазначеним клопотанням судовий експерт з метою повного та всебічного проведення дослідження просив надати можливість оглянути місце, де вилучені були: прилад обліку спожитої електроенергії та прилад, який, на думку відповідача у справі надавав можливість йому ( Гаджієв Сакіт Муту огли ) здійснювати позаоблікове споживання електроенергії.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 29.01.2021 року сторін було зобов`язано виконати клопотання експерта та надати до Київського науково-дослідного інституту судових експертиз витребувані докази та виконати інші вимог, необхідні для проведення експертизи. Попереджено Фізичну особу-підприємця Гаджієва Сакіта Муту огли, що у разі нездійснення попередньої оплати вартості експертного висновку, ухвала суду від 10.02.2020 року у справі № 910/10408/19 буде залишена без виконання.

На адресу Господарського суду Київської області надійшов лист Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України б/н та б/д з доданими до нього клопотанням експерта про надання додаткових матеріалів, а саме технічної документації на прилад, який Гаджієв Сакіт Муту огли використовував задля позбавлення від гризунів об`єкту, де він здійснював господарську діяльність, як про це він зазначив у позовній заяві (у порядку усунення недоліків позовної заяви), (мають бути наведені характеристики, які вказують на процес щодо впливу на гризунів застосованого позивачем приладу).

Також вищевказаним клопотанням Київський науково-дослідний інститут судових експертиз просив суд надати роз`яснення щодо доцільності подальшого проведення досліджень, оскільки при розпакуванні об`єкта дослідження представник позивача зазначив, що у пакунку знаходиться інший предмет, а не той, що був вилучений представниками відповідача. Про що був складений Акт б/н від 11.08.2022 року.

При цьому, в мотивувальній частині оскаржуваного рішення суд критично оцінив заперечення позивача про знаходження в пакеті іншого предмета, аніж того що був вилучений під час перевірки, оскільки ані Акт б/н від 11.08.2022 року, ані інші докази чи пояснення сторін не містять відомостей про дослідження факту пломбування вилучених під час перевірки пристроїв, та стану таких пломб при розпакуванні.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 31.08.2022 року поновлено провадження у справі та витребувано у позивача необхідні для проведення експертизи докази та пояснення, у сторін витребувано письмові пояснення щодо доцільності подальшого проведення експертних досліджень.

Через канцелярію суду представником позивача подано пояснення, яким останній повідомив суд про неможливість виконання частини вимог ухвали від 31.08.2022 року, а саме надання технічної документації на прилад, який ОСОБА_1 використовував задля позбавлення від гризунів об`єкту, де він здійснював господарську діяльність, як про це він зазначив у позовній заяві. Також представник позивача зазначив, що не вбачає доцільним продовження проведення експертних досліджень. Окрім того, просив витребувати з Київського науково-дослідного інституту судових експертиз матеріали справи № 910/10408/19 для подальшого розгляду справи.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 22.12.2022 року залишено ухвалу Господарського суду Київської області від 10.02.2020 року у справі № 910/10408/19 без виконання, оскільки проведення експертного дослідження, призначеного за клопотанням позивача, за його ж твердженням, не є доцільним.

Отже, забезпечуючи реалізацію основних засад господарського судочинства, закріплених у частині третій статті 2 ГПК України, зокрема, ураховуючи принцип рівності всіх учасників судового процесу перед законом і судом, змагальності сторін, та дотримуючись принципу верховенства права, місцевим господарським судом при вирішенні цього спору було створено усі необхідні умови для реалізації, зокрема, позивачем права на доведення своїх доводів і аргументів щодо обставин, якими обґрунтовано позов. Відтак, порушення права позивача на проведення експертного дослідження з метою доведення своїх доречних стверджень у даному випадку не вбачається.

Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст. 13 ГПК України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Обов`язок із доказування слід розуміти як закріплену в процесуальному та матеріальному законодавстві міру належної поведінки особи, що бере участь у судовому процесі, із збирання та надання доказів для підтвердження свого суб`єктивного права, що має за мету усунення невизначеності, яка виникає в правовідносинах у разі неможливості достовірно з`ясувати обставини, які мають значення для справи. Важливим елементом змагальності процесу є стандарти доказування - спеціальні правила, якими суд має керуватися при вирішення справи. Ці правила дозволяють оцінити, наскільки вдало сторони виконали вимоги щодо тягаря доказування і наскільки вони змогли переконати суд у своїй позиції, що робить оцінку доказів більш алгоритмізованою та обґрунтованою (постанова Верховного Суду від 22 квітня 2021 року у справі № 904/1017/20).

Так, відповідно до ст. 76 ГПК України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять у предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

За статтею 79 ГПК України наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Велика Палата Верховного Суду неодноразово наголошувала на необхідності застосування передбачених процесуальним законом стандартів доказування та зазначала, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Зокрема, цей принцип передбачає покладення тягаря доказування на сторони. Водночас цей принцип не створює для суду обов`язку вважати доведеною та встановленою обставину, про яку стверджує сторона. Таку обставину треба доказувати таким чином, аби реалізувати стандарт більшої переконливості, за яким висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається вірогіднішим, ніж протилежний (пункт 81 постанови Великої Палати Верховного Суду від 18 березня 2020 року у справі № 129/1033/13-ц, провадження № 14-400цс19; пункт 9.58 постанови Великої Палати Верховного Суду від 16 листопада 2021 року у справі № 904/2104/19, провадження № 12-57гс21).

Кожна із сторін судового спору самостійно визначає докази, які, на її думку, належним чином підтверджують або спростовують заявлені позовні вимоги. Суд з дотриманням вимог щодо всебічного, повного, об`єктивного та безпосереднього дослідження наявних у справі доказів визначає певну сукупність доказів, з урахуванням їх вірогідності та взаємного зв`язку, які, за його внутрішнім переконанням, дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, що входять до предмета доказування. Сторона судового спору, яка не погоджується з доводами опонента, має їх спростовувати шляхом подання відповідних доказів, наведення аргументів, надання пояснень тощо. Інакше принцип змагальності, задекларований у статті 13 ГПК України, втрачає сенс.

У цьому контексті Суд звертається сталого та послідовного висновку Верховного Суду щодо неможливості застосування учасником справи концепції "негативного доказу" для обґрунтування власної позиції.

Зокрема, Верховний Суд неодноразово наголошував на тому, що принцип змагальності полягає в обов`язку кожної сторони довести ті обставини, на які вона посилається на підтвердження або заперечення власних вимог у спорі. Мається на увазі, що позивач стверджує про існування певної обставини та подає відповідні докази, а відповідач може спростувати цю обставину, подавши власні докази, які вважає більш переконливими. У свою чергу суд, дослідивши надані сторонами докази, та з урахуванням переваги однієї позиції над іншою виносить власне рішення. При цьому сторони не можуть будувати власну позицію на тому, що їх позиція є доведеною, доки інша сторона її не спростує (концепція негативного доказу), оскільки за такого підходу втрачає сенс уся концепція принципу змагальності.

Так, позивач вказуючи на те, що вилучений під час перевірки прилад не мав впливу на засіб обліку електроенергії, в порядку ст. 74 ГПК України жодними належними, допустимими і достовірними доказами не доводить цих обставин. Зокрема, не надає будь-якої документації, яка б вказувала на технічні характеристики такого приладу, або інструкцію на прилад, або будь-яке документальне обґрунтування виконання вилученим приплодом функцій боротьби з гризунами. Крім того, відсутність таких документів станом на час вирішення спору не позбавляло позивача надати суду аналогічний пристрій, з відповідною технічною документацію, для його порівняння з вилученим в т.ч. із залученням спеціальних знань експерта.

Доведення цих обставин не було забезпечено і в результаті призначення судової експертизи, яка з вини самого позивача не була проведена, що стало підставою для цілком обґрунтованого висновку суду про відмову у визнанні обставини, якою обґрунтовано підстави позову у цій справі з огляду на приписи ч. 4 ст. 102 ГПК України.

Також з метою доведення обставин облікового споживання позивачем електричної енергії, він не був позбавлений можливості надати докази обсягів споживання електричної енергії за певний період, які б підтверджували відмінність між звичайними показниками споживання останнього та після, орієнтовного початку використання ним приладу за допомогою якого, за твердженням відповідача, здійснювалось безоблікове споживання. Втім, такі докази позивачем також не були надані.

В свою чергу, відповідач заперечуючи проти пред`явленого позову, зазначає, що згідно з Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою Постановою НКРЕКП 04.05.2006 року № 562, не передбачено обов`язковість проведення експертизи в разі виявлення дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку. А згідно протоколу засідання комісії з розгляду акта про порушення споживач (позивач) вказував на відсутності необхідності призначення експертного дослідження. Крім того, до матеріалів справи відповідачем надано фотоматеріали, з яких вбачається розміщення стороннього предмета (коробочки чорного кольору) в стіні біля приладу обліку під оздоблювальним матеріалом.

У цьому зв`язку, суд першої інстанції слушно звернув увагу на суперечливість та безпідставності позиції позивача про те, що пристрій «для відлякування гризунів» не мав жодних спеціальних технічних характеристик, проте був встановлений шляхом приховування під оздоблювальною обшивкою саме біля лічильника електроенергії.

Відповідно до п. 2.1.3 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, що затверджена Постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України № 562 від 04.05.2006 року (далі - Методика), Методика застосовується на підставі акта про порушення, складеного в порядку, встановленому цією Методикою, з урахуванням вимог ПКЕЕ (ПРРЕЕ) та в разі виявлення фактів пошкодження приладів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу тощо), інших дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку (фіксація індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів (у разі підтвердження факту встановлення та передачі на збереження споживачу цього індикатора), використання фазозсувного трансформатора тощо).

У разі незгоди споживача із зафіксованим в акті про порушення фактом пошкодження пломб та/або приладів обліку факт пошкодження установлюється експертизою, проведеною відповідно до законодавства (далі - експертиза). До отримання енергопостачальною компанією результатів експертизи Методика не застосовується (абз. 9 п. 2.1 Методики).

Колегією суддів встановлено, що Акт про порушення був підписаний позивачем без будь-яких зауважень і заперечень. В рядку «зауваження споживача (уповноваженої особи) до складеного акта» значиться, що споживач від надання зауважень відмовився.

Розгляд комісією відповідача Акта про порушення здійснювався в присутності позивач, що зафіксовано протоколом № 050 від 29.05.2019. Також в цьому документі в п. 4 міститься власноручно написані пояснення позивача: «Експертного дослідження не потребує. Підтверджую, що мені показано прибор, що зупиняв лічильник».

Отже під час проведення працівниками відповідача перевірки та складання Акта про порушення з фіксацією відповідного факту втручання сторонніх предметів в роботу обчислювального пристрою обліку позивач не заперечував щодо цих обставин. При розгляді акта комісією взагалі зазначав про відсутність необхідності проведення відповідної експертизи.

Оскільки позивач під час засідання комісії ПрАТ «Київобленерго» не спростував зафіксованого в акті порушення ним Правил роздрібного ринку електричної, а також відмовлявся від призначення експертизи, колегія суддів вважає, що комісією відповідача правомірно було встановлено доведеними обставини втручання споживача в показники облікового пристрою на підставі акта про порушення № К036135 від 17.05.2019 без застосування процедури експертного дослідження, що узгоджується з приписами абз. 9 п. 2.1 Методики.

За таких обставин, колегія суддів відхиляє як необґрунтовані доводи апелянта про те, що без висновку експертизи факт втручання споживача в роботу приладу обліку є недоведеним, оскільки у відповідності до п. 2.1 Методики саме у разі незгоди споживача із зафіксованим в акті порушеннями призначається експертиза. Тоді як, у даній справі, споживач (позивач) на час складання акта та його розгляду комісією своєї незгоди із зафіксованим порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії не висловлював. Тож у відповідача, як ним зазначається в заявах по суті спору, не було необхідності в проведенні експертизи, витрати на проведення якої у випадку підтвердження факту порушення ПРРЕЕ будуть покладені на споживача.

Резюмуючи, апеляційна інстанція приходить до висновку, що доводи апеляційної скарги про те, що оскаржуване рішення в частині висновків про доведеність обставин порушення позивачем ПРРЕЕ ґрунтується на недоведених обставин, що мають значення для справи, які суд визнав встановленими, - не знайшли свого підтвердження під час перегляду справи в апеляційному порядку.

Надана відповідачем сукупність доказів в підтвердження обставин порушення позивачем Правил роздрібного ринку електричної енергії видаються більш вірогідними, аніж протилежні бездоказові ствердження апелянта.

Водночас, колегія суддів враховує поведінку позивача (апелянта) під час виявлення порушення та під час розгляду справи в суді першої інстанції. А саме те, що акт про порушення був підписаний ним без зауважень і заперечень, позивач власноручно написав, що прибор «експертного дослідження не потребує», не зазначив про те, що виявлений прибор є прибором для позбавлення від гризунів, а також не надав на вимогу суду технічної документації на цей пристрій. Під час розгляду справи в суді першої інстанції апелянт зазначив про недоцільність проведення експертизи, фактично відмовившись від її проведення.

Суд першої інстанції врахував зазначені обставини в контексті вірогідності обставин здійсненого позивачем порушення.

Верховний Суд неодноразово наголошував на необхідності застосування категорій стандартів доказування та зазначав, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Зазначений принцип передбачає покладання тягаря доказування на сторони. Одночасно цей принцип не передбачає обов`язку суду вважати доведеною та встановленою обставину, про яку сторона стверджує. Така обставина підлягає доказуванню таким чином, аби задовольнити, як правило, стандарт переваги більш вагомих доказів, тобто коли висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається більш вірогідним, ніж протилежний.

Близький за змістом висновок викладений у постановах Верховного Суду від 02.10.2018 у справі № 910/18036/17, від 23.10.2019 у справі № 917/1307/18, від 18.11.2019 у справі № 902/761/18, від 04.12.2019 у справі № 917/2101/17.

Такий підхід узгоджується з судовою практикою Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ), який у рішенні від 23.08.2016 у справі "Дж. К. та інші проти Швеції" зазначив, що "у країнах загального права у кримінальних справах діє стандарт доказування "поза розумним сумнівом" ("beyond reasonable doubt"). Натомість у цивільних справах закон не вимагає такого високого стандарту; скоріше цивільна справа повинна бути вирішена з урахуванням "балансу вірогідностей". … Суд повинен вирішити, чи є вірогідність того, що на підставі наданих доказів, а також правдивості тверджень заявника, вимога цього заявника заслуговує довіри".

Колегія суддів погоджується з висновком місцевого господарського суду про те, що комісія відповідача правомірно кваліфікувала порушення як таке, що сталося з вини позивача прихованим способом, та враховуючи положення п. 5.5.5. ПРРЕЕ, прийняла рішення про можливість застосування положень Методики для проведення донарахування обсягу та вартості не облікованої електроенергії згідно вимог п. 2.5 Методики за відповідною формулою, яка застосовується у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1-3 пункту 2.1 цієї Методики.

Згідно з п. 2.3.4. ПРРЕЕ відповідальність за збереження і цілісність засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування покладається на власника (користувача) електроустановки або організацію, на території (у приміщенні) якої вони встановлені.

Пунктом 3.4 ПРРЕЕ встановлено, що відповідальним за експлуатацію та технічний стан засобів (вузлів) вимірювальної техніки є їх власник.

Враховуючи, що відповідальність за експлуатацію засобу обліку та дотримання порядку електроспоживання покладається на споживача за Договором, яким є позивач, а викладені в позовній заяві обставини не доведені позивачем і спростовані відповідачем, вірним є висновок суду про відсутність підстав для визнання незаконним рішення комісії Приватного акціонерного товариства «Київобленерго», оформленого протоколом № 50 від 29.05.2019 року за результатами розгляду Акту №К-036135 від 17.05.2019 року про порушення Правил користування електроенергією Фізичною особою-підприємцем Гаджієва Сакіта Муту огли, на підставі якого позивачу нараховано до сплати вартість необлікованої електроенергії на суму 965 854,93 грн.

Висновки суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги

Згідно до статті 236 ГПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Нормою ст. 276 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

За результатами апеляційного перегляду справи колегія суддів встановила, що оскаржене рішення суду першої інстанції прийнято у відповідності до вимог чинного законодавства, при повному з`ясуванні обставин, що мають значення для справи, підстави для його зміни чи скасування в розумінні приписів статті 277 ГПК України відсутні. Натомість викладені в апеляційні скарзі доводи не спростовують вірних висновків суду першої інстанції в оскаржуваній апелянтом частині, а тому в її задоволенні слід відмовити.

Судові витрати

Відповідно до вимог статті 129 ГПК України, у зв`язку із відмовою у задоволенні апеляційної скарги судові витрати покладаються на апелянта.

Керуючись Главою 1 Розділу IV Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд

ПОСТАНОВА:

Апеляційну скаргу залишити без задоволення.

Рішення Господарського суду Київської області від 20.03.2023 у справі №910/10408/19 залишити без змін.

Матеріали справи повернути до господарського суду першої інстанції.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена до Верховного Суду у порядку та строк, передбачений ст.ст.287-289 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст постанови складено та підписано, - 08.02.2024.

Головуючий суддя В.А. Корсак

Судді О.О. Євсіков

С.О. Алданова