УХВАЛА

про повернення позовної заяви

м. Київ

12.02.2024Справа № 910/734/24
Господарський суд міста Києва у складі судді Васильченко Т.В., розглянувши матеріали позовної заяви Акціонерного товариства «Сенс Банк» (03150, м. Київ, вул. Велика Васильківська, буд. 100) до Товариства з обмеженою відповідальністю «Інфо-Тех-Сервіс Плюс» (03067, м. Київ, вул. Машинобудівна, буд. 50-Н) до ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) та ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ) про стягнення коштів

ВСТАНОВИВ:

Акціонерне товариство «Сенс Банк» (далі - позивач) звернулося до Господарського суду міста Києва з позовними вимогами до Товариства з обмеженою відповідальністю «Інфо-Тех-Сервіс Плюс» (далі - відповідач-1), ОСОБА_1 (далі - відповідач-2) та до ОСОБА_2 (далі - відповідач-3) про стягнення коштів.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що відповідач-1 неналежним чином виконує взяті на себе зобов`язання за кредитним договором №PSMB2022004/579 від 12.01.2022, зобов`язання за яким забезпечені договорами поруки №PSMB2022004/579/2 від 12.01.2022 з відповідачем-2 та №PSMB2022004/579/1 від 12.01.2022 з відповідачем-3, у зв`язку з чим позивачем заявлено до солідарного стягнення заборгованість за кредитом у розмірі 360914,85 грн та заборгованість за відсотками у розмірі 70031,79 грн.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 25.01.2024 вказану позовну заяву залишено без руху, надано позивачу строк для усунення недоліків протягом 10 днів з дня вручення даної ухвали та встановлено позивачу спосіб усунення недоліків позовної заяви.

Приписами статті 174 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У випадку усунення позивачем недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 176 цього Кодексу.

Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Залишаючи позовну заяву без руху, суд в ухвалі від 25.01.2024 зазначив, що способом усунення недоліків позовної заяви є подання до суду заяви із зазначенням належної ціни позову та всіх документів (доказів, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, зокрема доказів часткової сплати кредиту в сумі 225,15 грн) в оригіналах або в належним чином засвідчених копіях, згідно ст. 91 Господарського процесуального кодексу України.

При цьому, суд виходив з того, що позивач у позові вказує його ціну в сумі 499774,85 грн, тоді як в прохальній частині позову просить стягнути з відповідача заборгованість за кредитом у розмірі 360914,85 грн та заборгованість за відсотками у розмірі 70031,79 грн, що не відповідає визначеній позивачем ціні позову.

06.02.2024 року через відділ діловодства суду від позивача надійшла заява про усунення недоліків разом із «Уточнюючою позовною заявою про стягнення заборгованості» із визначеною ціною позову 578703,45 грн.

Згідно уточнюючої позовної заяви ціна позову становить 578703,45 грн, а у прохальній частині позову позивач просить стягнути з відповідача двічі заборгованість за відсотками у розмірі 499774,85 грн та у розмірі 78928,60 грн.

Таким чином, на підтвердження усунення недоліків, позивачем надано нову позовну заяву.

Частиною 1 статті 46 Господарського процесуального кодексу України унормовано, що сторони користуються рівними процесуальними правами.

Відповідно до ч. 2 ст. 46 Господарського процесуального кодексу України, крім прав та обов`язків, визначених у статті 42 цього Кодексу: 1) позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) - на будь-якій стадії судового процесу; 2) позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог - до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження; 3) відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.

Згідно з частиною 3 ст. 46 Господарського процесуального кодексу України, до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

З приписів ч. 1 ст. 46 Господарського процесуального кодексу України вбачається, що позивач може подати або заяву про зміну предмету позову, або про зміну підстав позову, одночасна зміну предмета і підстав позову процесуальним кодексом не передбачено.

У свою чергу, під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Відтак, зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається.

При цьому, право позивача на збільшення/зменшення розміру позовних вимог, зміну предмету, відмову від позовних вимог в частині може бути реалізовано лише після відкриття провадження у справі, а не на стадії залишення позовної заяви без руху.

З урахуванням викладеного, суд дійшов висновку, що позивачем не усунуто недоліки, зазначені судом в ухвалі від 25.01.2024, а здійснено подання нової позовної заяви у межах вже поданої позовної заяви, що суперечить приписам процесуального закону.

Статтею 129 Конституції України, як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Згідно із ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Пункт 1 ст. 6 Конвенції гарантує кожному право на звернення до суду позовом щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

В рішеннях Європейського суду з прав людини від 20.05.2010 у справі "Пелевін проти України", від 30.05.2013 у справі "Наталія Михайленко проти України", зазначено, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема щодо умов прийнятності скарг; оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

Враховуючи, що позивач не виконав вимог ухвали Господарського суду міста Києва від 25.01.2024, а надав «Уточнюючу позовну заяву про стягнення заборгованості» із новою збільшеною ціною позову 578703,45 грн в межах вже поданої позовної заяви, що суперечить нормам Господарського процесуального кодексу України, позовна заява Акціонерного товариства «Сенс Банк» підлягає поверненню.

Відповідно до ч. 4 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

У відповідності до ч. 8 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею до господарського суду в загальному порядку після усунення недоліків.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 174, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Повернути Акціонерному товариству «Сенс Банк» позовну заяву та додані до неї документи.

2. Ухвала набирає законної сили 12.02.2024 та може бути оскаржена в апеляційному порядку до Північного апеляційного господарського суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 10 днів з дня набрання нею законної сили.

СуддяТ.В. Васильченко