ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
У Х В А Л А

"08" лютого 2024 р. Справа № 916/2492/23
За заявою боржника: Товариства з обмеженою відповідальністю ДП Державні лотереї (65016, м. Одеса, Фонтанська дорога, 71, офіс 217, )

про відкриття провадження у справі про банкрутство,

Представники сторін:

від ТОВ ДП Державні лотереї - Войтович М.О.

від ОСОБА_1 - Лєман М.Г.

арбітражний керуючий - Васюк М.М.

від ОСОБА_2 - Моценко О.В.

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю ДП Державні лотереї звернулось до Господарського суду Одеської області із заявою про відкриття провадження у справі про банкрутство.

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 08.01.2024 р. прийнято заяву товариства з обмеженою відповідальністю ДП Державні лотереї до розгляду та призначено судове засідання на 17.01.2024 р. об 11:00 та окрім іншого, запропоновано товариству з обмеженою відповідальністю ДП Державні лотереї надати правоустановчі документи (для огляду); письмові пояснення з урахуванням змісту постанови Південно-західного апеляційного господарського суду та постанови Верховного Суду у справі 916/107/22.

15.01.2024р. від ТОВ ДП Державні лотереї на виконання вимог ухвали суду від 08.01.2024р. надійшли додаткові пояснення.

Однак, у зв`язку із перебуванням судді Гута С.Ф. на лікарняному з 15.01.2024 р. по 17.01.2024 р., призначене судове засідання не відбулось.

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 18.01.2024р. розгляд заяви призначено на 30.01.2024р. об 11:00.

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 30.01.2024р. вікладено розгляд заяви у підготовчому засіданні на 08.02.2024р. о 14:30.

08.02.2024р. в зв`язку з оголошенням повітряної тривоги судом було перервано судове засідання та відкладено розгляд заяви.

02.03.2022р. на офіційному веб-сайті Ради суддів України оприлюднено рекомендації щодо роботи судів в умовах воєнного стану, згідно з пункту 5 яких судам рекомендовано:

- по можливості відкладати розгляд справ (за винятком невідкладних судових розглядів) та знімати їх з розгляду, зважати на те, що велика кількість учасників судових процесів не завжди мають змогу подати заяву про відкладення розгляду справи через задіяння до функціонування критичної інфраструктури, вступ до лав Збройних сил України, територіальної оборони, добровольчих воєнних формувань та інших форм протидії збройної агресії проти України, або не можуть прибути в суд у зв`язку з небезпекою для життя.

- справи, які не є невідкладними, розглядати лише за наявності письмової згоди на це усіх учасників судового провадження.

04.03.2022 р. Верховним Судом на офіційному веб-сайті опубліковано рекомендації щодо особливості здійснення правосуддя на території, на якій введено воєнний стан, за змістом яких учасникам справи, чиї справи, перебувають в провадженні судів, які не припинили здійснювати правосуддя, рекомендовано подати заяву про відкладення розгляду справ у зв`язку з воєнними діями та/або про розгляд справ у режимі відеоконференції за допомогою будь-яких технічних засобів, зокрема власних.

Частинами 1 та 2 статті 2 ГПК України встановлено, що завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

В свою чергу, частиною 3 статті 2 ГПК України встановлено, що одним із основних засад (принципів) господарського судочинства є розумність строків розгляду справи судом.

Статтею 7 ГПК України встановлено, що правосуддя в господарських судах здійснюється на засадах рівності всіх юридичних осіб незалежно від організаційно-правової форми, форми власності, підпорядкування, місцезнаходження, місця створення та реєстрації, законодавства, відповідно до якого створена юридична особа, та інших обставин; рівності всіх фізичних осіб незалежно від раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного і соціального походження, майнового стану, місця проживання, мовних або інших ознак; рівності фізичних та юридичних осіб незалежно від будь-яких ознак чи обставин.

Відповідно до положень статті 114 ГПК України суд має встановлювати розумні строки для вчинення процесуальних дій. Строк є розумним, якщо він передбачає час, достатній, з урахуванням обставин справи, для вчинення процесуальної дії, та відповідає завданню господарського судочинства.

Згідно із приписами статті 17 Закону України Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожній фізичній або юридичній особі гарантується право на розгляд судом упродовж розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, в якій вона є стороною.

Європейський суд з прав людини щодо критеріїв оцінки розумності строку розгляду справи визначився, що строк розгляду має формувати суд, який розглядає справу. Саме суддя має визначати тривалість вирішення спору, спираючись на здійснену ним оцінку розумності строку розгляду в кожній конкретній справі, враховуючи її складність, поведінку учасників процесу, можливість надання доказів тощо.

Поняття розумного строку не має чіткого визначення, проте розумним слід уважати строк, який необхідний для вирішення справи відповідно до вимог матеріального та процесуального законів.

Європейський суд щодо тлумачення положення розумний строк в рішенні у справі Броуган (Brogan) та інші проти Сполученого Королівства роз`яснив, що строк, який можна визначити розумним, не може бути однаковим для всіх справ, і було б неприродно встановлювати один строк в конкретному цифровому виразі для усіх випадків. Таким чином, у кожній справі виникає проблема оцінки розумності строку, яка залежить від певних обставин.

У справі Bellet v. France Суд зазначив, що „стаття 6 § 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права".

У своїй практиці Європейський суд неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у 6 § 1 Конвенції, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання. Держави-учасниці користуються у цьому питанні певною свободою розсуду. Однак Суд повинен прийняти в останній інстанції рішення щодо дотримання вимог Конвенції; він повинен переконатись у тому, що право доступу до суду не обмежується таким чином чи такою мірою, що сама суть права буде зведена нанівець. Крім того, подібне обмеження не буде відповідати ст. 6 § 1, якщо воно не переслідує легітимної мети та не існує розумної пропорційності між використаними засобами та поставленою метою (Prince Hans-Adam II of Liechtenstein v. Germany).

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі Кузнецов та інші проти Російської Федерації зазначено, що ще одним завданням вмотивованого рішення є продемонструвати сторонам, що вони були почуті, вмотивоване рішення дає можливість стороні апелювати проти нього нарівні з можливістю перегляду рішення судом апеляційної інстанції. Така позиція є усталеною практикою Європейського суду з прав людини (справи Серявін та інші проти України, Проніна проти України), з якої випливає, що ігнорування судом доречних аргументів сторони є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Враховуючи вищевикладене, суд призначає наступну дату для для розгляду заяви у підготовчому засіданні.

Керуючись ст.ст. 34, 35 Кодексу України з процедур банкрутства, ст. 197, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

У Х В А Л И В:

1. Відкласти розгляд заяви у підготовчому засіданні на "15" лютого 2024 р. о 14:00. Засідання відбудеться у приміщенні Господарського суду Одеської області за адресою: м. Одеса, пр-т Шевченка, 29, в залі судових засідань № 13 (5 поверх), тел. 0(482)307-970.

2. Клопотання представника товариства з обмеженою відповідальністю ДП Державні лотереї про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду - задовольнити.

3. Клопотання арбітражного керуючого Васюта Миколи Миколайовича про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду - задовольнити.

4. Клопотання представника ОСОБА_1 про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду - задовольнити.

5. Клопотання представника ОСОБА_2 про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду - задовольнити.

6. Роз`яснити представникам товариства з обмеженою відповідальністю ДП Державні лотереї, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та арбітражному керуючому Васюті Миколі Миколайовичу, що для участі у судовому засіданні в режимі відеоконференції вони зобов`язані зайти та авторизуватися в системі відеоконференцзв`язку за 10 хвилин до часу судового засідання; активувати технічні засоби (мікрофон, навушники та камеру) та перевірити їх працездатність шляхом тестування за допомогою системи відеоконференцзв`язку; очікувати запрошення секретаря судового засідання до участі в судовому засіданні.

Ухвала набирає законної сили в порядку ч.4 ст. 9 Кодексу України з процедур банкрутства, ст. 235 ГПК України та оскарженню не підлягає.

Суддя С.Ф. Гут