ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
УХВАЛА

про повернення позовної заяви

"06" лютого 2024 р.м. ХарківСправа № 522/5280/22

Господарський суд Харківської області у складі

судді Чистякової І.О.

розглянувши матеріали

позовної заяви ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 )
до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Олексіївські хмарочоси-1" в особі Голови правління Грачова Сергія Миколайовича (вул. Целиноградська, 58Б, м. Харків, 61051, ідентифікаційний код НОМЕР_2 )
про скасування наказу про звільнення, поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу

ВСТАНОВИВ:

22.08.2022 ОСОБА_1 (позивач) звернувся до Київського районного суду м. Полтави із позовною заявою до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Олексіївські Хмарочоси-1" в особі Голови правління Грачова Сергія Миколайовича (відповідач), в якій позивач просив суд:

1. Скасувати наказ про звільнення від 15.02.2022 №1К-22 та поновити позивача на посаді заступника голови правління Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Олексіївські Хмарочоси-1" з 15.02.2022.

2. Стягнути з Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Олексіївські Хмарочоси-1" на користь позивача середній заробіток за час вимушеного прогулу з розрахунку середньоденного заробітку 341,46 грн.

3. Допустити негайне виконання судового рішення в частині поновлення позивача на посаді.

4. Стягнути суму вимушеного прогулу в повному обсязі з Голови правління Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Олексіївські Хмарочоси-1" ОСОБА_2 на користь Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Олексіївські Хмарочоси-1".

Позивачем у позовній заяві заявлено клопотання про витребування у відповідача довідки про середню заробітну плату позивача.

Позовні вимоги обгрунтовані зокрема тим, що 05.12.2019 на засіданні правління Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Олексіївські Хмарочоси-1" позивача було обрано заступником голови правління. Наказом №7 від 30.06.2020 позивача було прийнято на посаду заступника директора. В порушення ч. 1 ст. 29 КЗпП України Головою правління не було ознайомлено позивача з посадовою інструкцією та з правилами внутрішнього трудового розпорядку, не визначено робочого місця та не забезпечено необхідними для роботи засобами. 09.02.2022 на засіданні правління Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Олексіївські Хмарочоси-1", на яке не було запрошено позивача, було обрано заступником голови правління Суліму О.В. 15.02.2022 відповідачем було винесено два накази за №1К-22 про звільнення 15.02.2022 позивача з займаної посади за згодою сторін згідно з п.1 ст. 36 КЗпП України та за прогул двох днів без поважних причин згідно з п. 4 ст. 40 КЗпП України. У позовній заяві зазначено, що позивач розписався у наказі №1К-22 від 15.02.2022 про звільнення з займаної посади за прогул двох днів без поважних причин згідно з п. 4 ст. 40 КЗпП України. Позивач наполягає на тому, що 10, 11, 14, 15 лютого 2022 року він знаходився на робочому місці, але не міг виконувати службові обов`язки в зв`язку з закінченням повноважень заступника голови правління. Вважає, що Головою правління ОСББ було грубо порушено порядок звільнення, не витребувано у позивача письмові пояснення, як це передбачено ч. 1 ст. 149 ЗКпП України, сфальсифіковано акти про відсутність на робочому місті від 10 та 14 лютого 2022 року з метою не виплачувати розрахункові відповідно до ст. 44 КЗпП України, які не є належними доказами, оскільки їх підписано черговим адміністратором ОСОБА_3 та слюсарем-сантехніком ОСОБА_4 , які згідно своїх посадових обов`язків не мали змоги з 08:00 по 18:00 слідкувати за наявністю будь-кого на роботі. На підставі викладеного, позивач вважає, що його було незаконно звільнено, що стало підставою для звернення до суду з цим позо23,3

Ухвалою Київського районного суду м. Полтави від 11.04.2023 провадження у справі №522/5280/22 (провадження № 2/552/230/23) за позовом ОСОБА_1 до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Олексіївські Хмарочоси-1" про поновлення на роботі було закрито. Роз`яснено ОСОБА_1 , що розгляд даної справи віднесено до юрисдикції господарського суду.

Постановою Полтавського апеляційного суду від 29.08.2023 ухвала Київського районного суду м. Полтави від 11.04.2023 у справі №522/5280/22 (провадження № 2/552/230/23) залишена без змін.

27.10.2023 до Київського районного суду м. Полтави від ОСОБА_1 надійшла заява про направлення справи за встановленою юрисдикцією (вх. 17517/23), в якій позивач просив передати справу № 552/5280/22 (провадження № 2/552/230/23) до Господарського суду Харківської області як до суду першої інстанції, до юрисдикції якого віднесено розгляд даної справи.

Ухвалою Київського районного суду м. Полтави від 06.11.2023 у справі №522/5280/22 (провадження № 2/552/230/23) заяву ОСОБА_1 про направлення справи за встановленою юрисдикцією задоволено. Справу за позовом ОСОБА_1 до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Олексіївські Хмарочоси-1" про поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку направлено до Господарського суду Харківської області як до суду першої інстанції, до юрисдикції якого віднесено розгляд даної справи.

16.01.2024 до Господарського суду Харківської області надійшли матеріали справи №522/5280/22.

Згідно протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 16.01.2024 для розгляду справи №522/5280/22 визначено суддю (суддю - доповідача) Чистякову І.О.

Згідно з абз. 3 ч. 1 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України у разі надходження до суду справи, що підлягає вирішенню в порядку господарського судочинства, після закриття провадження Верховним Судом чи судом апеляційної інстанції в порядку цивільного чи адміністративного судочинства, суд перевіряє наявність підстав для залишення позовної заяви без руху відповідно до вимог господарського процесуального закону, чинного на дату подання позовної заяви.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 22.01.2024 залишено позовну заяву ОСОБА_1 без руху. Встановлено позивачу для усунення недоліків позовної заяви 10-денний строк з дня вручення даної ухвали. Позивачу у встановлений строк запропоновано подати до Господарського суду Харківської області:

- заяву про зазначення ціни позову;

- заяву про зазначення суми середнього заробітку за час вимушеного прогулу, заявленої до стягнення з Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Олексіївські Хмарочоси-1" на користь позивача; суми вимушеного прогулу, заявленої до стягнення з Голови правління Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Олексіївські Хмарочоси-1" ОСОБА_2 на користь Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Олексіївські Хмарочоси-1";

- обгрунтований розрахунок середньомісячного заробітку за час вимушеного прогулу з розрахунку середньоденного заробітку 341,16 грн за спірний період;

- документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі за дві вимоги майнового характеру, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону;

- оригінал або належним чином засвідчену копію письмової заяви позивача та доказів її подання відповідачу з вимогою надати копії наказів, актів та провести повний розрахунок або клопотання про їх витребування в порядку ст. 81 ГПК України;

- оригінали або належним чином засвідчені копії звернень позивача до відповідача з вимогою про надання посадової інструкції та довідки про середню заробітну плату позивача.

05.10.2022 офіційно розпочали функціонування три підсистеми (модулі) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи: "Електронний кабінет", "Електронний суд" підсистема відеоконференцзв`язку, у зв`язку з чим відповідно до ч. 6 ст. 6 ГПК України передбачено, що адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Пунктом 17 розділу ІІІ Положення про ЄСІТС визначено, що особам, які зареєстрували Електронний кабінет в ЄСІТС, суд вручає будь-які документи у справах, у яких такі особи беруть участь, виключно в електронній формі шляхом їх надсилання до Електронного кабінету таких осіб, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення в паперовій формі за окремою заявою.

Згідно з п. 37 наведеного розділу підсистема "Електронний суд" забезпечує можливість автоматичного надсилання матеріалів справ в електронному вигляді до Електронних кабінетів учасників справи та їхніх повірених. До Електронних кабінетів користувачів надсилаються у передбачених законодавством випадках документи у справах, які внесені до автоматизованої системи діловодства судів (далі - АСДС) та до автоматизованих систем діловодства, що функціонують в інших органах та установах у системі правосуддя. Документи у справах надсилаються до Електронних кабінетів користувачів у випадку, коли вони внесені до відповідних автоматизованих систем у вигляді електронного документа, підписаного кваліфікованим підписом підписувача (підписувачів), чи у вигляді електронної копії паперового документа, засвідченої кваліфікованим електронним підписом відповідального працівника суду, іншого органу чи установи правосуддя (далі - автоматизована система діловодства).

Як убачається з комп`ютерної програми "Діловодство спеціалізованого суду" позивач зареєстрував "Електронний кабінет" в Єдиній судовій інформаційно - телекомунікаційній системі.

З довідки про доставку документа в кабінет електронного суду, яка отримана з автоматизованої системи документообігу суду комп`ютерної програми "Діловодство спеціалізованого суду" вбачається, що "Ухвала про залишення позовної заяви без руху" від 22.01.2024 у справі №№522/5280/22 (суддя Чистякова І.О.) було надіслано одержувачу ОСОБА_1 в його Електронний кабінет. Документ доставлено до електронного кабінету: 22.01.2024 о 16:27.

Відповідно до п. 2 ч. 6 ст. 242 ГПК України днем вручення судового рішення є день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення до електронного кабінету особи.

Згідно з абз. 2 ч. 6 цієї статті, якщо судове рішення надіслано на офіційну електронну адресу пізніше 17 години, таке рішення вважається врученим у робочий день, наступний за днем його відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про його доставлення.

Отже, датою вручення позивачу ухвали суду від 22.01.2024 про залишення позовної заяви без руху у справі №522/5280/22 - є 22.01.2024, а тому позивач повинен був усунути недоліки позовної заяви не пізніше 01.02.2024.

Однак позивач не усунув зазначені недоліки позовної заяви у строк, встановлений в ухвалі Господарського суду Харківської області від 22.01.2024 про залишення позовної заяви без руху у цій справі.

Натомість, 01.02.2024 позивачем було скеровано до суду заяву на ухвалу від 22.01.2024 про залишення позовної заяви без руху та направлення справи за встановленою юрисдикцією (вх.№3094 від 02.02.2024), в якій просив відкрити провадження у справі або направити справу за належною юрисдикцією.

Також, суд зазначає, що 01.02.2024 позивачем було скеровано до суду заяву про відвід судді Чистякової І.О. у справі №522/5280/22 (вх.№3097 від 02.02.2024) обгрунтовуючи заяву про відвід судді зокрема тим, що суддею Чистяковою І.О. безпідставно постановлено ухвалу Господарського суду Харківської області від 22.01.2024 у справі №522/5280/22 про залишення позовної заяви без руху, оскільки на думку позивача позовна заява не містить недоліків, а даний спір №522/5280/22 не відноситься до юрисдикції цивільного та господарського судочинства, а є трудовим спором.

Тобто, позивач у заяві про відвід не згоден із процесуальним рішенням судді а саме: ухвалою Господарського суду Харківської області від 22.01.2024 у справі №522/5280/22 про залишення позовної заяви без руху, що в силу частини 4 статті 35 ГПК України не може бути підставою для відводу, у зв`язку з чим суддею Чистяковою І.О. було постановлено ухвалу Господарського суду Харківської області від 05.02.2024, якою визнано відвід судді необгрунтованим. Заяву Кремениці Руслана Миколайовича (вх.№3097 від 02.02.2024) про відвід судді Чистякової І.О. від розгляду справи №522/5280/22 передано на розгляд іншому судді, який не входить до складу суду, що розглядає справу, якого буде визначено у порядку, встановленому частиною першою статті 32 Господарського процесуального кодексу України.

При цьому, щодо доводів позивача у заяві про відвід судді про те, що спір не відноситься до юрисдикції господарського суду в ухвалі Господарського суду Харківської області від 05.02.2024 зазначено, що справу №522/5280/22 було направлено Київським районним судом м. Полтави за встановленою юрисдикцією до Господарського суду Харківської області саме за заявою ОСОБА_1 , яка міститься в матеріалах справи (вх. 317517/23 від 27.10.2023).

Крім того, в ухвалі суду від 05.02.2024 суд також зазначив, що спори між судами щодо юрисдикції не допускаються.

З аналізу ст. 174 ГПК України вбачається, що у разі надходження до суду справи, що підлягає вирішенню в порядку господарського судочинства, після закриття провадження Верховним Судом чи судом апеляційної інстанції в порядку цивільного чи адміністративного судочинства, суд перевіряє лише наявність підстав для залишення позовної заяви без руху відповідно до вимог господарського процесуального закону, чинного на дату подання позовної заяви.

Вказані вище судові рішення у справі № 552/5280/22 набрали законної сили та є обов`язковими для виконання.

Як неодноразово наголошував Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ, Суд), принцип правової визначеності, як складова верховенства права в державі, також полягає в тому, що у разі винесення судом остаточного рішення у справі таке рішення не може бути піддано сумніву.

Так, у рішенні від 22 листопада 2010 року у справі «Ющенко та інші проти України» ЄСПЛ зазначив таке. Право на справедливий судовий розгляд, яке передбачене пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) та розтлумачене в контексті принципів верховенства права та юридичної визначеності, містить вимогу непіддання сумніву рішення суду, коли він остаточно вирішив питання (див. рішення у справі «Брумареску проти Румунії» [GC], N 28342/95, п. 61, ECHR 1999-VII). За відсутності будь-яких ознак того, що в іншому судовому провадженні мали місце якісь вади, Суд вважає, що нове вирішення тих самих питань може звести нанівець завершене раніше провадження, а це несумісно з принципом юридичної визначеності.

Згідно протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 05.02.2024 для розгляду вказаної заяви про відвід судді Чистякової І.О. у справі №522/5280/22 визначено суддю (суддю - доповідача) Лавренюк Т.А.

Суддею Лавренюк Т.А. постановлено ухвалу Господарського суду Харківської області від 05.02.2024 у справі № 522/5280/22 про відмову в задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід судді Чистякової І.О. у справі № 522/5280/22.

Також, в ухвалі Господарського суду Харківської області від 05.02.2024 (суддя Лавренюк Т.А.) зазначено, що обставини, на які посилається позивач як на підставу відводу судді, свідчать лише про незгоду заявника з процесуальними рішеннями судді Чистякової І.О. у даній справі.

Втім, суд зазначає, що незгоду з процесуальними рішеннями суду учасники справи можуть виявляти шляхом подання апеляційної скарги на окремі процесуальні рішення (у разі можливості їх оскарження), або включення таких заперечень до апеляційної скарги на кінцеве рішення суду у справі.

Відповідно до статті 129 Конституції України основними засадами судочинства є, зокрема, законність, рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Доступ до правосуддя в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та прецедентної практики Європейського суду з прав людини не може бути абсолютним і підлягає державному регулюванню й обмеженню. Кожна держава встановлює правила судової процедури, зокрема й процесуальні заборони та обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. Доступ до правосуддя здійснюється шляхом точного, послідовного і неухильного дотримання процесуального алгоритму, що передбачений Господарським процесуальним кодексом України.

Статтею 2 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" визначено, що суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Згідно частини 3 статті 2 Господарського процесуального кодексу України основними засадами (принципами) господарського судочинства, зокрема, є верховенство права, рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом та змагальність сторін.

Відповідно до частини 3 статті 3 Господарського процесуального кодексу України, судочинство у господарських судах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

Згідно з частинами 1, 2 статті 18 ГПК України судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об`єднаннями на всій території України. Невиконання судового рішення є підставою для відповідальності, встановленої законом.

Згідно пункту 6 частини 2 статті 42 Господарського процесуального кодексу України учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Статтею 9 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" встановлено, що правосуддя в Україні здійснюється на засадах рівності всіх учасників судового процесу перед законом і судом незалежно від раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, мовних та інших ознак, - а отже прийняття до розгляду заяви, поданої без дотримання статей 162, 164, 172 Господарського процесуального кодексу України може бути витлумачено як надання переваги заявникові, що є неприпустимим.

З аналізу вищевикладених норм слідує, що ухвала Господарського суду Харківської області від 22.01.2024 у справі №522/5280/22 про залишення позовної заяви без руху, якою було встановлено позивачу спосіб та строк усунення недоліків позовної заяви у цій справі, є обов`язковою до виконання.

Проте позивачем проігноровано вимоги Господарського процесуального кодексу України щодо обов`язковості виконання ухвали Господарського суду Харківської області від 22.01.2024 у справі №522/5280/22 про залишення позовної заяви без руху, а отже прийняття до розгляду цієї позовної заяви, поданої без дотримання п. 3 ч. 3 ст. 162, п. 2 ч. 1 ст. 164, п. 5 ч. 3 ст. 162, п. 2 ч. 2 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України може бути витлумачено як надання переваги заявникові, що є неприпустимим.

Частиною 4 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України визначено, що якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви (заяви) у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою (заявою).

Оскільки позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява та додані до неї документи підлягають поверненню позивачу на підставі ч. 4 ст. 174 ГПК України.

При цьому, суд звертає увагу позивача, що відповідно до ч. 8 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею до господарського суду в загальному порядку після усунення недоліків.

Слід також зазначити, що поданням вказаної вище заяви про відкриття провадження у справі або направлення справи за належною юрисдикцією (вх.3094 від 02.02.2024) заявник намагається домогтися перегляду ухвали Господарського суду Харківської області від 22.01.2024 про залишення позовної заяви без руху.

Суд повторює, що право на справедливий розгляд судом, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися в контексті Преамбули Конвенції, яка, серед іншого, проголошує верховенство права як частину спільного спадку Договірних Держав. Одним із основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який, inter alia, вимагає, щоб, коли суди остаточно вирішили питання, їхнє рішення не ставилось під сумнів (див. рішення суду у справі «Брумареску проти Румунії» (Brumarescu v. Romania) [ВП], №28342/95, п. 61, ECHR1999-VII).

Цей принцип передбачає повагу до остаточності судових рішень та наполягає на тому, щоб жодна сторона не могла вимагати перегляду остаточного та обов`язкового судового рішення просто задля нового розгляду та постановлення нового рішення у справі. Відступи від цього принципу є виправданими лише тоді, коли вони обумовлюються обставинами суттєвого та неспростовного характеру (див. рішення у справі «Рябих проти Росії» (Ryabykh v. Russia), № 52854/99, п. 52, ECHR 2003-Х).

Керуючись ст. 129 Конституції України, ч. ч. 1, 2 ст. 18, ст. 42, п. 3 ч. 5 ст. 174, ст. 232-235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

Повернути позовну заяву та додані до позовної заяви документи ОСОБА_1 .

Ухвала набирає законної сили 06.02.2024 та може бути оскаржена до Східного апеляційного господарського суду відповідно до ст. 255-257 Господарського процесуального кодексу України та з урахуванням п.п. 17.5 п.17 Перехідних положень Кодексу.

Ухвалу складено (підписано) 06.02.2024.

Суддя Чистякова І.О.

Примітка: Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею до господарського суду в загальному порядку після усунення недоліків (ст.174 ГПК України).