УХВАЛА

13 лютого 2024 року

м. Київ

cправа № 910/12495/22

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Бакуліна С.В. - головуючий, Баранець О.М., Кібенко О.Р.,

розглянувши заяву ОСОБА_1

про відвід суддів Бакуліної С.В., Баранця О.М., Студенця В.І.

у справі №910/12495/22

за позовом ОСОБА_1

до 1. Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Старонаводницька 6-Б",

2. Адвокатського бюро "Тарас Кулачко та Партнери"

про визнання договору недійсним,

ВСТАНОВИВ:

1. ОСОБА_1 звернувся до Господарського суду міста Києва з позовом до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Старонаводницька 6-Б" (далі - ОСББ "Старонаводницька 6-Б") та Адвокатського бюро "Тарас Кулачко та Партнери" (далі - АБ "Тарас Кулачко та Партнери") про визнання недійсним укладеного договору про надання правової допомоги від 22.08.2022 №22/08/2022.

2.Господарський суд міста Києва рішенням від 03.05.2023 у справі №910/12495/22, яке Північний апеляційний господарськи суд залишив без змін постановою від 01.11.2023, у задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСББ "Старонаводницька 6-Б", АБ "Тарас Кулачко та Партнери" про визнання договору недійсним відмовив в повному обсязі.

3. ОСОБА_1 звернувся до Верховного Суду з касаційною скаргою, в якій просить скасувати постанову Північного апеляційного господарського суду від 01.11.2023 та рішення Господарського суду міста Києва від 03.05.2023 у справі №910/12495/22 і направити цю справу на новий розгляд до суду першої інстанції.

4.Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи (касаційної скарги, апеляційної скарги, заяви) між суддями від 22.11.2023 для розгляду справи №910/12495/22 визначено склад колегії суддів: Бакуліна С.В. головуючий, Кондратова І.Д., Студенець В.І.

5.Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 11.01.2024 у зв`язку з відпусткою судді Кондратової І.Д для розгляду справи №910/12495/22 визначено склад колегії суддів: Бакуліна С.В. - головуючий, Баранець О.М., Студенець В.І.

6.Гритчин В.І. 26.01.2024 звернувся до Верховного Суду із заявою, в якій просив розглянути касаційну скаргу за його відсутності, підтримав свою касаційну скаргу та просив її задовольнити, а також навів обґрунтування з огляду на висновки судів попередніх інстанцій щодо відсутності порушеного права у позивача

7.ОСББ "Старонаводницька 6-Б" та АБ "Тарас Кулачко та Партнери" подали відзиви на касаційну скаргу, в яких просили залишити її без задоволення, оскаржувані судові рішення - без змін.

8.АБ "Тарас Кулачко та Партнери" у своєму відзиві зазначило, що попередній (орієнтовний) розрахунок судових витрат становить 5 000 грн (сума витрат, які відповідач 2 поніс за підготовку відзиву).

9.В судовому засіданні касаційної інстанції, яке відбулось 31.01.2024, Верховний Суд оголосив вступну та резолютивну частини постанови від 31.01.2024, якою касаційну скаргу ОСОБА_1 залишив без задоволення. Постанову Північного апеляційного господарського суду від 01.11.2023 та рішення Господарського суду міста Києва від 03.05.2023 у справі №910/12495/22 залишив без змін.

10.АБ "Тарас Кулачко та Партнери" 05.02.2024 через систему "Електронний суд" звернулось до Верховного Суду з клопотанням про стягнення з позивача витрат на професійну правничу допомогу, в якому просить стягнути з ОСОБА_1 на користь АБ "Тарас Кулачко та Партнери" витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 5 000 грн.

11.Верховний Суд ухвалою від 08.02.2024 призначив до розгляду вищезазначене клопотання АБ "Тарас Кулачко та Партнери" на 14.02.2024 об 11:15 у приміщенні Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду за адресою: м. Київ, вул. О.Копиленка, 6, зал судових засідань №328.

12.Розпорядженням В.о. заступника керівника апарату - керівника секретаріату Касаційного господарського суду від 12.02.2024 №32.2-01/264, у зв`язку з перебуванням судді Студенця В.І. у відпустці 14.02.2024, відповідно до приписів Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26.11.2010 №30 (зі змінами та доповненнями), призначено повторний автоматизований розподіл судової справи №910/12495/22, розгляд якої призначено на 14.02.2024

13.Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 12.02.2024 автоматизованою системою документообігу суду для розгляду справи №910/12495/22 за клопотанням АБ "Тарас Кулачко та Партнери" про стягнення з позивача витрат на професійну правничу допомогу визначено колегію суддів у складі: Бакуліна С.В. - головуючий, Баранець О.М., Кібенко О.Р.

14.12.02.2024 до Верховного Суду надійшла заява ОСОБА_1 про відвід суддів Бакуліної С.В., Баранця О.В., Студенця В.І. від розгляду справи №910/12495/22.

15.Вказана заява мотивована тим, що обставини та процесуальні дії, які вчиняються цими суддями, викликають у заявника сумніви щодо їх неупередженості, справедливості та об`єктивності, що потягне за собою прийняття неправомірного рішення. Зокрема, скаржник зазначає, що: (1) вказана колегії суддів не направила йому копію судового рішення від 31.01.2024, не розмістила його ні в ЄСІТС, ні в Єдиному державному реєстрі судових рішень, про наявність рішення, без будь-якого обґрунтування, заявнику стало відмово лише 08.02.2024 із клопотання відповідача та ухвали Верховного Суду від 08.02.2024; (2) колегія суддів ігнорує явні порушення зі сторони АБ "Тарас Кулачко та Партнери" та без будь-яких зауважень приймає клопотання і не гаючи часу, терміново призначає його до розгляду, не повідомляючи заявника про результат розгляду його касаційної скарги.

16.Відповідно до частин першої - третьої статті 39 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК) питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі. Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 32 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід. Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

17.Розглянувши заяву ОСОБА_1 про відвід суддів Бакуліної С.В., Баранця О.В., Студенця В.І., яка надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, яке призначене на 14.02.2024, Верховний Суд у складі колегії суддів: Бакуліна С.В. - головуючий, Баранець О.М., Кібенко О.Р., який в силу вищенаведеної норм є судом (складом суду), що розглядає справу, дійшов висновку, що вказана заява є необґрунтованою та в її задоволенні необхідно відмовити з огляду на таке.

18.Підстави для відводу (самовідводу) судді визначені статтями 35, 36 ГПК.

19.В силу положень частин 2 та 3 статті 38 ГПК з підстав, зазначених у статтях 35, 36 і 37 цього Кодексу, судді може бути заявлено відвід учасниками справи. Відвід повинен бути вмотивованим.

20.Відповідно до частини першої статті 35 ГПК суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

21.Наведеними нормами передбачено обов`язкові підстави для відводу (самовідводу) судді. Втім, посилання на відповідну обставину повинно бути обґрунтованим, а сама обставина - такою, що дійсно викликає сумнів в неупередженості або об`єктивності судді, колегії суддів.

22.Пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантовано, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

23.Головною метою відводу є гарантування безсторонності суду, зокрема, щоб запобігти упередженості судді (суддів) під час розгляду справи.

24.Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини обґрунтованість підстав для надання висновку щодо безсторонності суду для мети пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод має встановлюватися згідно з:

- "об`єктивним критерієм", який передбачає, що встановлення наявності упередженості суду (суддів) має бути визначено окремо від поведінки судді, тобто має бути з`ясовано, чи існують очевидні факти, що можуть поставити під сумнів його безсторонність; вирішальною є саме наявність відповідних обставин, підтверджених належними та допустимими доказами, які свідчать про обґрунтованість сумніву в неупередженості суду; позиція зацікавленої сторони є важливою, але не вирішальною;

- "суб`єктивним критерієм", який вимагає оцінки реальних дій, поведінки судді під час розгляду конкретної справи і тільки після встановлення фактів у поведінці судді, які можна кваліфікувати як прояв упередженості, можливо поставити під сумнів його безсторонність; особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів іншого.

25.У Коментарі до Бангалорських принципів поведінки суддів, зокрема, зазначено:

- справа може викликати суперечливі настрої в суспільстві та привернути надмірну увагу ЗМІ, і суддя може опинитися в ситуації, яку можна описати як "центр урагану". Іноді вага суспільної думки може схилятися в сторону конкретного бажаного результату. Однак, виконуючи суддівську функцію, суддя повинен бути стійким до впливу такого суспільного резонансу. Суддя не повинен брати до уваги те, наскільки застосовні закони чи сторони судового розгляду популярні чи непопулярні в суспільстві, серед ЗМІ, посадових осіб чи власної сім`ї або друзів судді. Суддя не може коливатися під впливом партійних інтересів, суспільного тиску чи страху критики. Незалежність суддів передбачає незалежність від усіх форм зовнішнього впливу (пункту 28);

- будь-які спроби впливу на суд мають відбуватися привселюдно у залі судового засідання, виключно сторонами чи їхніми адвокатами. У певних випадках сторонні особи можуть спробувати вплинути на рішення судді в питаннях, які розглядає суд. Такі спроби слід однозначно відхиляти, від кого б вони не надходили - міністрів, політиків, державних службовців, журналістів, сім`ї чи з інших джерел. Загроза незалежності суддів може іноді набирати форму непомітної спроби впливу на ставлення судді до певної справи або ж спроб якимось чином отримати прихильність судді. Слід однозначно відхиляти будь-які спроби такого стороннього впливу на суддю, прямого чи непрямого. У деяких випадках, особливо якщо після відмови здійснено повторні спроби, судді слід повідомити про такі спроби відповідні органи. Суддя не може дозволити будь-яким родинним, суспільним чи політичним зв`язкам впливати на будь-яке судове рішення (пункт 29);

- іноді може бути складно визначити, що саме становить неналежний вплив. Підтримуючи належну рівновагу між, наприклад, необхідністю захистити судовий процес від спотворення і тиску - політичного, медійного чи з інших джерел - та інтересами публічного обговорення питань, що становлять суспільний інтерес у публічному житті та у вільних ЗМІ, суддя повинен прийняти той факт, що він чи вона є публічною особою, і, відповідно, не може бути надто вразливим чи чутливим. Демократії притаманна критика осіб, які займають державні посади. Отож, у визначених законодавством межах, судді не можуть розраховувати на відсутність критики їхніх рішень, обґрунтування та мотивування та способу ведення справи (пункт 30);

- якщо суддю сприймають як упередженого, громадську довіру до судової влади буде підірвано. Відтак, суддя повинен утримуватися від будь-яких дій, які дають підстави вважати, що на його рішення можуть впливати зовнішні чинники на кшталт особистих відносин з тією чи іншою стороною чи зацікавленості у результатах розгляду справи (пункт 55);

- неупередженість пов`язана не лише з фактичною відсутністю ознак упередженості та наявності упереджених міркувань, але і з враженням відсутності таких ознак. Такий двоїстий аспект можна виразити за допомогою часто повторюваного вислову, що правосуддя має бути не лише здійсненим, але й однозначно сприйматися як здійснене. Критерій, який зазвичай застосовується, полягає в тому, чи виникли б у розумного спостерігача, який реалістично і практично дивиться на справу, побоювання щодо браку об`єктивності з боку судді. Питання в тому, чи існують побоювання щодо упередженості, має вирішуватися з точки зору розумного спостерігача (пункт 56);

- суддя має вести справу впорядковано та ефективно, не зловживаючи процесуальними правилами. Для цього потрібна певна твердість. Суддя, що має ефективно вести процес і водночас запобігати створенню у розумної, справедливої та поінформованої особи будь-якого враження про брак неупередженості, має зберігати чітку рівновагу. Слід уникати будь-яких дій, які, на думку розумного спостерігача, викликали б (або могли викликати) обґрунтовану підозру про те, що під час виконання своїх суддівських обов`язків суддя не виявляє належної об`єктивності. Якщо виникають такі враження, вони відбиваються не лише на сторонах судового провадження, але й на довірі громадськості до судової системи в цілому (пункт 61);

- суддя має бути готовим приймати рішення у справах, які предстають перед судом. Однак бувають ситуації, коли з метою захисту прав сторін і збереження громадської упевненості в чесності судової влади виникає необхідність відсторонення судді від участі у розгляді певної справи та винесення рішення в ній. З іншого боку, часті відводи суддів можуть викликати осуд суду та особисто судді з боку громадськості та призвести до необґрунтованого завантаження колег таких суддів. У сторін судового провадження може виникнути враження, що вони можуть знайти та обрати суддю для розгляду їхньої справи, а це небажано. Відтак, суддя повинен так облаштувати свої особисті й ділові справи, щоб звести до мінімуму можливість їх несумісності з суддівськими обов`язками (пункт 66);

- для судді не менш важливо забезпечити, щоб правосуддя сприймалося як здійснене, адже це є одним із головних принципів права й публічного порядку. Відтак, суддя повинен вести судовий розгляд таким чином, щоб відсутність упередженості, об`єктивність і справедливість були очевидними для всіх, кого цікавить процес і його результат, аж надто для особи, яка подала клопотання. Відповідно, суддя, щодо якого подали клопотання про відвід, має пам`ятати, що від нього вимагають очевидної об`єктивності, особливо під час розгляду клопотання про відвід (пункт 87).

26.У заяві про відвід суддів Бакуліної С.В., Баранця О.М., Студенця В.І. заявник (Гритчин В.І.) не наводить конкретної підстави, з кола визначених статтею 35 ГПК, для відводу цих суддів, а лише зазначає, що вказана колегія суддів на момент звернення з заявою не направила заявникові свого рішення від 31.01.2024, не розмістила його ні в ЄСІТС, ні в Єдиному реєстрі судових рішень; не проявляє принциповості, ігнорує явні порушення зі сторони АБ "Тарас Кулачко та Партнери", без будь-яких зауважень приймає клопотання про розподіл судових витрат на правничу допомогу і не гаючи часу терміново призначає її до розгляду, не повідомляючи заявника про результат розгляду його касаційної скарги. Також зі змісту заяви вбачається, що заявник наводить заперечення проти заяви про стягнення витрат на професійну правничу допомогу.

27.Проте, норми частини четвертої статті 35 ГПК імперативно визначають, що незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

28.Процесуальні рішення судді, рішення в іншій справі, висловлена публічно думка щодо юридичного питання (правова оцінка), висловлена зокрема і у судових рішеннях, не можуть бути підставою для відводу, оскільки тлумачення закону у поєднанні з обставинами справи є підґрунтям здійснення правосуддя, а в протилежному випадку судді позбавляються можливості на висловлення позиції при розгляді інших подібних справ у подальшому.

29.Відтак, обставини невиготовлення повного тексту постанови Верховного Суду від 31.01.2024 у цій справі на момент призначення до розгляду заяви АБ "Тарас Кулачко та Партнери" про стягнення витрат на професійну правничу допомогу, та незгода Гритчина В.І. з процесуальним рішенням суду про призначення до розгляду клопотання АБ "Тарас Кулачко та Партнери" про стягнення з позивача витрат на професійну правничу допомогу не свідчить про упередженість, необ`єктивність чи заінтересованість суддів та не є підставою для їх відводу відповідно до наведених норм ГПК від розгляду вказаного клопотання.

30.В контексті доводів заявника про ігнорування судом порушень зі сторони АБ "Тарас Кулачко та Партнери" при поданні клопотання про стягнення з позивача витрат на професійну правничу допомогу, Верховний Суд зауважує, що такі доводи фактично є запереченням проти задоволення клопотання і є предметом розгляду відповідного судового провадження.

31.Термінове, як стверджує заявник, призначення відповідного клопотання до розгляду на 14.02.2024 обумовлене обмеженими статтею 244 ГПК строками для ухвалення додаткового рішення у справі та не може свідчити про упередженість та необ`єктивність суддів, про що стверджує заявник.

32.З огляду на вищевикладене, Верховний Суд дійшов висновку, що наведені заявником доводи є такими, що не містять об`єктивно обґрунтованих посилань на обставини, які викликають сумнів у неупередженості судді та могли б бути підставою для їх відводу у розумінні статей 35, 36 ГПК, відтак у задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід суддів Бакуліної С.В., Баранця О.В., Студенця В.І. від розгляду справи №910/12495/22 за клопотанням АБ "Тарас Кулачко та Партнери" про стягнення з позивача витрат на професійну правничу допомогу необхідно відмовити.

Керуючись статтями 35, 36, 38, 39, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд

У Х В А Л И В:

1.Відмовити у задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід суддів Бакуліної С.В., Баранця О.В., Студенця В.І. від розгляду справи №910/12495/22 за клопотанням АБ "Тарас Кулачко та Партнери" про стягнення з позивача витрат на професійну правничу допомогу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Головуючий С.В. Бакуліна

Судді О.М. Баранець

О.Р. Кібенко