ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
УХВАЛА

"06" лютого 2024 р. м. ХарківСправа № 922/4989/23

Господарський суд Харківської області у складі:

суддя Сальнікова Г.І.

при секретарі судового засідання Гула Д.В.

розглянувши справу

за позовом Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради (61003, м. Харків, м-н. Конституції, буд. 16)
до Фізичної особи-підприємця Серна Ярослава Володимировича ( АДРЕСА_1 )
про стягнення 41677,88 грн., розірвання договору та зобов`язання вчинити певні дії.
за участю представників:

позивача - не з`явився;

відповідача - не з`явився.

ВСТАНОВИВ:

Позивач, Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради звернувся до Господарського суду Харківської області з позовною заявою до відповідача - фізичної особи-підприємця Серна Ярослава Володимировича, в якій просить суд:

- розірвати договір оренди №4220 від 03.12.2019 року, укладений між Управлінням комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради та фізичною особою-підприємцем Серна Ярославом Володимировичем;

- зобов`язати фізичну особу-підприємця Серна Ярослава Володимировича звільнити та повернути Управлінню комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради нежитлові приміщення 1-го поверху №3-1-:-3-7 загальною площею 72,6 кв.м. в житловому будинку за адресою: м. Харків, вул. Двадцять Третього Серпня, буд. 11, літ. "А-2", протягом трьох робочих днів з дня набрання рішенням законної сили;

- стягнути з фізичної особи-підприємця Серна Ярослава Володимировича на користь Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради 41677,88 грн., з яких: заборгованість у розмірі 29772,24 грн. та пеня у розмірі 11905,64 грн. за договором оренди №4220 від 03.12.2019.

Також до стягнення заявлені судові витрати зі сплати судового збору.

Позов обґрунтовано неналежним виконанням відповідачем своїх зобов`язань за договором оренди №4220 від 03.12.2019 в частині здійснення повної та своєчасної сплати орендної плати у передбачені договором строки.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 29.11.2023 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, призначено справу до розгляду у порядку загального позовного провадження та підготовче засідання призначено на 19.12.2023 об 11:45.

11.12.2023 в системі діловодства Господарського суду Харківської області від представника відповідача зареєстровано заяву про ознайомлення з матеріалами справи в електронному вигляді (вх. №33956).

18.12.2023 в системі діловодства Господарського суду Харківської області від представника відповідача зареєстровано клопотання про відкладення (перенесення) розгляду справи (вх. №34655).

Протокольною ухвалою Господарського суду Харківської області від 19.12.2023 клопотання представника відповідача про відкладення розгляду справи задоволено та підготовче засідання відкладено на 23.01.2024 о 12:00 на підставі статті 183, 232-233 ГПК України.

23.01.2024 в системі діловодства Господарського суду Харківської області від представника відповідача зареєстровано додаткові пояснення (вх. №2032), в яких просить суд визнати поважними причини неподання доказів до справи у строк, встановлений законом, прийняти письмові пояснення разом із доданими до них документами та врахувати під час розгляду справи. Разом з тим, просить суд відмовити в задоволенні позову в повному обсязі.

23.01.2024 в системі діловодства Господарського суду Харківської області від представника відповідача зареєстровано заяву про закриття провадження у справі (вх. №2028), в якій просить суд закрити провадження у справі в частині стягнення з відповідача заборгованості у розмірі 4259,99 грн.

Протокольною ухвалою Господарського суду Харківської області від 23.01.2024 враховуючи поважність причин пропуску відповідачем строку для подання доказів, з метою надання можливості учасникам справи скористатися своїми процесуальними правами та обов`язками, продовжено строк для подання додаткових письмових пояснень (вх. №2023 від 23.01.2024) та долучено їх до матеріалів справи на підставі статті 119, 177, 183, 232-233 ГПК України. Разом з тим, враховуючи необхідність надання додаткового часу для реалізації сторонами своїх процесуальних прав, повного та всебічного з`ясування усіх обставин справи, вирішено продовжити строк підготовчого засідання на тридцять днів та відкладено підготовче засідання на 06.02.2024 об 13:00.

06.02.2024 в системі діловодства Господарського суду Харківської області від представника позивача зареєстровано заяву про залишення позову без розгляду (вх. №3358, №3333), в якій зазначає, що на даний час у позивача відсутня вимога щодо стягнення заборгованості та пені, розірвання договору та зобов`язання вчинити певні дії до ФОП Серна Ярослава Володимировича. Відтак, позивач просить суд залишити позовну заяву Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради до фізичної особи-підприємця Серна Ярослава Володимировича про стягнення заборгованості та пені, розірвання договору та зобов`язання вчинити певні дії без розгляду.

Позивач та відповідач у призначене судове засідання не з`явилися. Про дату, час та місце проведення судового засідання повідомлені судом належним чином.

Розглянувши заяву позивача про залишення позовної заяви без розгляду, дослідивши матеріали справи, суд зазначає наступне.

Пунктом 3 частини 1 статті 42 ГПК України передбачено, що учасники справи мають право подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

Загальні вимоги до форми та змісту письмової заяви, клопотання врегульовані Господарським процесуальним кодексом України.

Так, вимоги до форми та змісту письмової заяви, клопотання, заперечення визначено в частині 2 статті 170 ГПК України, згідно якої письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником.

Відповідно до частини 3 статті 56 ГПК України юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

В частині 1 статті 58 ГПК України передбачено, що представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Положеннями частини 1 статті 26 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" визначено, що адвокатська діяльність здійснюється на підставі договору про надання правової допомоги. Документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правової допомоги, можуть бути: 1) договір про надання правової допомоги; 2) довіреність; 3) ордер; 4) доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

Судом встановлено, що заяву про залишення позову без розгляду подано та підписано від імені та в інтересах Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради адвокатом Меркуловою Н.А., яка діє на підставі договору про надання правової допомоги №27 від 22.09.2023, ордеру на надання правничої (правової) допомоги серія АХ №1152428 від 09.10.2023. При цьому в ордері серія АХ №1152428 від 09.10.2023 вказано, що договором про надання правової (правничої) допомоги повноваження адвоката не обмежуються.

Відповідно до пункту 5 частини 3 статті 2 ГПК України однією з основних засад (принципів) господарського судочинства є диспозитивність.

Згідно з положеннями статті 14 ГПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Відповідно до пункту 5 частини 1 статті 226 ГПК України суд залишає позов без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Таким чином, враховуючи, що вказане право позивача є абсолютним, тобто не залежить від мотивів позивача чи волі сторін у справі, заява про залишення позову без розгляду подана позивачем до початку проведення судового засідання з розгляду справи по суті, особа, яка підписала заяву, має належні повноваження для подання такого роду заяв, беручи до уваги, що вказана заява є формою реалізації прав позивача, суд вважає за необхідне задовольнити подану заяву, а позовну заяву залишити без розгляду на підставі пункту 5 частини 1 статті 226 ГПК України.

Водночас суд роз`яснює позивачу, що відповідно до частини 4 статті 226 ГПК Україна, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення обставин, що були підставою для залишення позову без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

У зв`язку із вирішенням заяви представника позивача про залишення позову без розгляду, заява представника відповідача про закриття провадження у справі (вх. 2028 від 23.01.2024) судом не розглядається.

Згідно з частиною 2 статті 226 ГПК України про залишення позову без розгляду постановляється ухвала, в якій вирішуються питання про розподіл між сторонами судових витрат, про повернення судового збору з бюджету.

При цьому процесуальна норма частини 2 статті 226 ГПК України є бланкетною та відсилає до окремого закону, зокрема Закону України "Про судовий збір", в якому визначені правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору.

Згідно з пунктом 4 частини 1 статті 7 Закону України "Про судовий збір" сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням).

Отже, статтею 7 Закону України "Про судовий збір" визначено вичерпний перелік виняткових випадків, за наявності яких не допускається повернення судом сплаченої суми судового збору особі, яка його сплатила, у разі залишення позовної заяви без розгляду.

В даному випадку, позовну заяву залишено без розгляду за заявою позивача. З огляду на те, що статтею 130 ГПК України не передбачено повернення судового збору у разі, якщо надійшла заява позивача про залишення позову без розгляду, а пунктом 4 частини 1 статі 7 Закону України "Про судовий збір" таку заяву віднесено до випадків, у яких сплачена сума судового збору не повертається, суд дійшов висновку, що сплачена позивачем сума судового збору поверненню не підлягає.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом у постанові від 14.09.2021 по справі №925/1208/18.

Керуючись статтями 42, 130, статтею 226, статтями 232-236 Господарського процесуального кодексу України, статтею 7 Закону України "Про судовий збір", суд -

УХВАЛИВ:

1. Заяву Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради про залишення позову без розгляду (вх. №3358, №3333 від 06.02.2024) - задовольнити.

2. Позовну заяву Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради до фізичної особи-підприємця Серна Ярослава Володимировича про стягнення 41677,88 грн., розірвання договору та зобов`язання вчинити певні дії - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та може бути оскаржена відповідно до статей 255-257 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст ухвали підписано 08.02.2024 р.

Суддя Г.І. Сальнікова