РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

12.02.2024Справа № 910/18569/23

Господарський суд міста Києва у складі судді Пукаса А.Ю., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження матеріали справи

за позовом Державного підприємства «Український державний центр радіочастот» (просп. Перемоги (Берестейський проспект), буд.151 м. Київ, 03179; ідентифікаційний код 01181765)

до Товариства з обмеженою відповідальністю «Просат» (просп. Перемоги (Берестейський проспект), буд. 89-А, м. Київ, 03115; ідентифікаційний код 33689783)

про стягнення 84 567,12 грн,

Представник сторін: не викликались

РОЗГЛЯД СПРАВИ СУДОМ

1. Стислий виклад позиції Позивача

До Господарського суду міста Києва звернулося Державне підприємство «Український державний центр радіочастот» (далі за текстом - ДП «УДЦР», Позивач, Виконавець) з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Просат» (далі за текстом - ТОВ «Просат», Відповідач, Замовник) про стягнення 84 567,12 грн заборгованості за договором № 3368/405м-13 на виконання робіт, пов`язаних з розглядом заявочних документів, присвоєнням радіочастот, підготовкою висновків щодо ЕМС РЕЗ, оформленням дозволів на експлуатацію РЕЗ та проведення робіт, пов`язаних з радіочастотним моніторингом та забезпеченням електромагнітної сумісності (ЕМС) радіоелектронних засобів (РЕЗ), згідно з виданими дозволами, а також виявлення та усунення дії джерел радіозавад роботі РЕЗ Замовника від 01.08.2013 (далі за текстом - Договір).

В обґрунтування заявлених вимог Позивач зазначає, що ним на виконання умов Договору виконано роботи за період квітень-вересень 2023 на суму 84 567, 12 грн, однак Відповідачем акти виконаних робіт за вказаний період не підписані, а вказані кошти станом на дату звернення до суду з позовом не сплачені Позивачу.

2. Процесуальні дії у справі

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 11.12.2023 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі, яку вирішено розглядати за правилами спрощеного позовного провадження.

Суд зазначає, що ухвала суду 11.12.2023 надсилалась Відповідачу поштовим повідомленням № 320, однак конверт повернувся на адресу суду не врученим із зазначенням причин: «адресат відсутній за вказаною адресою».

Приписами статті 10 України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань» закріплено, що якщо документи та відомості, що підлягають внесенню до Єдиного державного реєстру, внесені до нього, такі документи та відомості вважаються достовірними і можуть бути використані у спорі з третьою особою.

Приписами пункту 5 частини 6 статті 242 Господарського процесуального кодексу України (далі за текстом - ГПК України) закріплено, що днем вручення судового рішення є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, яка зареєстрована у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

За приписами частини 8 статті 165 ГПК України відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. Суд має встановити такий строк подання відзиву, який дозволить відповідачу підготувати його та відповідні докази, а іншим учасникам справи - отримати відзив не пізніше першого підготовчого засідання у справі.

Пунктом 3 резолютивної частини ухвали Господарського суду міста Києва від 11.12.2023 у справі № 910/18569/23 встановлено Відповідачу п`ятнадцятиденний строк на подання відзиву на позовну заяву, однак станом на дату ухвалення даного рішення суду відзив на позовну заяву не надійшов.

Таким чином, приймаючи до уваги, що Відповідач повідомлявся про відкриття провадження у справі належним чином, а матеріали справи містять достатньо документів для розгляду справи, відповідно до частини 5 статті 252 ГПК України суд розглядає справу у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої сторони про інше. При розгляді справи у порядку спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ, ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ

01.08.2023 між Позивачем та Відповідачем укладено Договір, відповідно до пункту 1.1 якого предметом останнього є проведення Виконавцем робіт, пов`язаних з розглядом заявочних документів, присвоєння радіочастот, підготовкою висновків, оформлення дозволів на експлуатацію РЕЗ Замовника.

Додатком № 1 до Договору закріплено перелік РЕЗ (РО), що підлягають радіочастотному моніторингу із визначеністю періодичності радіочастотного моніторингу та оплати за місяць.

Згідно пункту 3.8 та 3.11 Договору виконання всіх робіт, які вказані у Договорі підтверджуються відповідними Актами виконаних робіт, підписаними обома Сторонами, які Виконавець надсилає Замовнику після надання висновку щодо ЕМС та / або дозволу на експлуатацію.

Виконавець після закінчення проведення робіт оформлює рахунок за проведену роботу та разом з актами виконаних робіт надсилає на адресу Замовника ( пункт 3.12 Договору).

Пунктом 3.13 Договору визначено, що розрахунки між Виконавцем та Замовником за роботи, пов`язані з радіочастотним моніторингом та забезпечення ЕМС РЕЗ проводяться шляхом перерахування суми, що виставлена в платіжному документі на розрахунковий рахунок Виконавця протягом 3-ох банківських днів з моменту отримання рахунку.

Пунктом 6.1 Договору визначено, що Договір укладений на період в 1 календарний рік, набирає чинності з 01.08.2013.

Пунктом 6.2 Договору передбачено його автоматичну пролонгацію.

У якості доказів на підтвердження заявлених позовних вимог Позивачем до позовної заяви додано Акти про виконання робіт, пов`язаних з радіочастотним моніторингом та забезпечення електромагнітної сумісності (ЕМС) РЕЗ (РО): за квітень 2023 № 23-5062 від 28.04.2023; за травень 2023 № 23-6784 від 31.05.2023; за червень 2023 № 23-8217 від 30.06.2023; за липень 2023 № 23-9342 від 31.07.2023; за серпень 2023 № 23-10867 від 31.08.2023; за вересень 2023 № 23-12136 від 29.09.2023.

Також Позивачем до матеріалів справи надано відповідні рахунки на оплату № 5062 від 27.04.2023, № 6784 від 30.05.2023, № 8217 від 29.06.2023, № 9342 від 31.07.2023, № 10867 від 30.08.2023, № 12136 від 29.09.2023.

З матеріалів справи вбачається, що акт та рахунок за квітень, травень направлено Відповідачу поштовим повідомленням № 560; акт та рахунок за червень направлено Відповідачу поштовим повідомленням № 389; акт та рахунок за липень направлено Відповідачу поштовим повідомленням № 327; акт та рахунок за серпень направлено Відповідачу поштовим повідомленням № 510; акт та рахунок за вересень направлено Відповідачу поштовим повідомленням № 891.

Судом встановлено, що всі вказані вище поштові повідомлення, окрім № 327, не отримані Відповідачем.

При цьому суд вказує, що Позивачем виконано свій обов`язок з надіслання актів та рахунків за спірний період на адресу Замовника, а неотримання останнім поштового повідомлення є виключно суб`єктивною поведінкою сторони.

Матеріали справи не містять доказів на спростування заявлених позовних вимог, а також доказів на належне виконання умов Договору.

ДЖЕРЕЛА ПРАВА ТА МОТИВИ, З ЯКИХ ВИХОДИТЬ СУД

Проаналізувавши зміст укладеного між сторонами Договору, суд дійшов висновку, що за своєю правовою природою він є змішаним договором виконання робіт (підряду).

Відповідно до частини 1 та 2 статті 837 ЦК України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу. Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові.

Згідно з частиною 1 статті 853 ЦК України замовник зобов`язаний прийняти роботу, виконану підрядником відповідно до договору підряду, оглянути її і в разі виявлення допущених у роботі відступів від умов договору або інших недоліків негайно заявити про них підрядникові.

Частиною 1 статті 854 ЦК України якщо договором підряду не передбачена попередня оплата виконаної роботи або окремих її етапів, замовник зобов`язаний сплатити підрядникові обумовлену ціну після остаточної здачі роботи за умови, що роботу виконано належним чином і в погоджений строк або, за згодою замовника, - достроково.

На підставі встановлених судом вище обставин, враховуючи те, що Позивачем направлялися на адресу Відповідача акти та рахунки за Договором, а також з огляду на відсутність вмотивованої відмови від підписання Актів та підстав для не оплати виконаної Позивачем роботи суд дійшов висновку, що роботи за Договором надані Позивачем належним чином, що відповідно свідчить про виникнення у Відповідача обов`язку з їх оплати.

Згідно зі частинами 1, 4 статті 19 Закону України «Про радіочастотний ресурс України» радіочастотний моніторинг здійснюється з метою захисту присвоєнь радіочастот, визначення наявного для використання радіочастотного ресурсу України, ефективності використання розподілених смуг радіочастот та розроблення науково обґрунтованих рекомендацій для прийняття відповідних рішень щодо підвищення ефективності використання та задоволення потреб користувачів радіочастотного ресурсу України. Радіочастотний моніторинг у смугах радіочастот загального та спеціального користування здійснюється за рахунок користувачів радіочастотного ресурсу.

Відповідно до Положення про радіочастотний моніторинг у смугах радіочастот загального користування, затвердженого рішенням Національної комісії з питань регулювання зв`язку України (НКРЗ) від 16.07.2009 № 1599, радіочастотний моніторинг у смугах радіочастот загального користування здійснюється за рахунок користувачів РЧР (пункт 1.6).

Частинами 1 та 2 статті 193 ГК України встановлено, що суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться.

До виконання господарських договорів застосовуються відповідні положення Цивільного кодексу України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом.

Кожна сторона повинна вжити усіх заходів, необхідних для належного виконання нею зобов`язання, враховуючи інтереси другої сторони та забезпечення загальногосподарського інтересу. Порушення зобов`язань є підставою для застосування господарських санкцій, передбачених цим Кодексом, іншими законами або договором.

Положеннями статті 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання повинні виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом (стаття 525 ЦК України).

Згідно зі статтею 530 ЦК України якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Якщо строк (термін) виконання боржником обов`язку не встановлений або визначений моментом пред`явлення вимоги, кредитор має право вимагати його виконання у будь-який час. Боржник повинен виконати такий обов`язок у семиденний строк від дня пред`явлення вимоги, якщо обов`язок негайного виконання не випливає із договору або актів цивільного законодавства.

Відповідно до позиції Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду, викладеної у постанові від 18.03.2019 по справі № 911/3142/19, якою визначено, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника.

Так, відповідно до статті 610 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Частиною 1 статті 614 ЦК України визначено, що особа, яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом. Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов`язання. При цьому відсутність своєї вини відповідно до частини 2 статті 614 Цивільного кодексу України доводить особа, яка порушила зобов`язання.

Із урахуванням викладеного вище, враховуючи відсутність доказів на спростування заявлених вимог суд дійшов висновку щодо порушення Відповідачем умов Договору в частині оплати виконаних Позивачем робіт, а відтак і необхідності стягнення з Відповідача існуючої заборгованості та наявності підстав для задоволення позову.

Частинами 1-2 статті 74 ГПК України закріплено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. У разі посилання учасника справи на невчинення іншим учасником справи певних дій або відсутність певної події, суд може зобов`язати такого іншого учасника справи надати відповідні докази вчинення цих дій або наявності певної події. У разі ненадання таких доказів суд може визнати обставину невчинення відповідних дій або відсутності події встановленою.

Відповідно до статті 76 ГПК України, належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Відповідно до частин 1-3 статті 86 ГПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Статтею 13 ГПК України встановлено, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

ВИСНОВКИ СУДУ ЗА РЕЗУЛЬТАТАМИ РОЗГЛЯДУ СПРАВИ

З огляду на встановлені судом обставини на підставі наданих сторонами доказів, суд дійшов висновку, що Відповідачем порушено умови Договору в частині здійснення оплати за виконані роботи у зв`язку з чим позов підлягає задоволенню.

Витрати по сплаті судового збору відповідно до статті 129 ГПК України покладаються на Відповідача.

Kеруючись статтею 74, статтями 76-79, статтею 86, 123, 129, статтями 236-238, статтями 240 та 241 ГПК України, Господарський суд міста Києва

ВИРІШИВ:

1. Позов Державного підприємства «Український державний центр радіочастот» - задовольнити.

2. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Просат» (просп. Перемоги (Берестейський проспект), буд. 89-А, м. Київ, 03115; ідентифікаційний код 33689783) на користь Державного підприємства «Український державний центр радіочастот» (просп. Перемоги (Берестейський проспект), буд.151 м. Київ, 03179; ідентифікаційний код 01181765) заборгованість в розмірі 84 567 (вісімдесят чотири тисячі п`ятсот шістдесят сім) грн 12 коп та судовий збір в розмірі 2 684 (дві тисячі шістсот вісімдесят чотири) грн.

3. Видати наказ після набрання рішенням законної сили.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Північного апеляційного господарського суду протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення підписано: 12.02.2024

Суддя Антон ПУКАС