ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ДОНЕЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
_____________________________________________________________________________
У Х В А Л А

ПРО ВІДКЛАДЕННЯ ПІДГОТОВЧОГО ЗАСІДАННЯ

05.02.2024 Справа № 905/1743/23

Господарський суд Донецької області у складі судді Зекунова Е.В., за участю секретаря судового засідання Кухтик С.Ю., розглянувши у відкритому судовому засіданні справу

за позовом ПРИВАТНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА "НАЦІОНАЛЬНА ЕНЕРГЕТИЧНА КОМПАНІЯ "УКРЕНЕРГО" ()

до відповідача АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА "ДТЕК ДОНЕЦЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ" (; 85302, Донецька область, місто Покровськ, вулиця Шосейна, буд.32)

про стягнення 50 595 808,06 грн, -

Представники сторін:

від позивача: Тищенко А.І. (в режимі відеоконференції)

від відповідача: Дем`яненко О.І. (в режимі відеоконференції)

ВСТАНОВИВ:

ПРИВАТНЕ АКЦІОНЕРНЕ ТОВАРИСТВО "НАЦІОНАЛЬНА ЕНЕРГЕТИЧНА КОМПАНІЯ "УКРЕНЕРГО" звернулось до Господарського суду Донецької області з позовом до АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА "ДТЕК ДОНЕЦЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ" про стягнення заборгованості за Договором №0518-02041 від 03.06.2019 в розмірі 50 214 225,28 грн. та нарахованих 3% річних в розмірі 331 447,32 грн. та інфляційних в розмірі 414 135,46 грн.

Основний борг становить 50 214 225,28 грн. заборгованість складається з суми заборгованостей по періодам з липня 2023 по жовтень 2023 включно, з врахуванням актів коригувань за квітень 2023 липень 2023 з яких: липень 2023 12 563 851,72 грн.; серпень 2023 9 787 673,70 грн.; вересень 2023 9 957 949,04 грн.; жовтень 2023 15 081 698,84 грн.

Ухвалою Господарського суду Донецької області від 03.01.2024 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі №905/1743/23, справу вирішено розглядати за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 05.02.24 року о 12:00 год.

29.01.2024 до суду, через підсистему «Електронний суд», надійшов відзив відповідача з додатками.

Ухвалою Господарського суду Донецької області від 02.02.2024 задоволені заяви позивача та відповідача про проведення судового засідання 05.02.2024, в режимі відеоконференції.

05.02.2024 до суду, через підсистему «Електронний суд», надійшло клопотання ПрАТ "НАЦІОНАЛЬНА ЕНЕРГЕТИЧНА КОМПАНІЯ "УКРЕНЕРГО" про відкладення підготовчого судового засідання у справі №905/1743/23 та продовження ПрАТ «Національна енергетична компанія «Укренерго» строку для надання Відповіді на відзив на п`ять робочих днів, до 16.02.2024 року.

Згідно ч.ч. 2 та 3 статті 119 ГПК України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Враховуючи зазначене, суд вважає за можливе клопотання ПрАТ "НАЦІОНАЛЬНА ЕНЕРГЕТИЧНА КОМПАНІЯ "УКРЕНЕРГО" задовольнити, продовжити ПрАТ «Національна енергетична компанія «Укренерго» строк для надання відповіді на відзив до 11.02.2024 року (включно).

Представники сторін брали участь у судовому засіданні 05.02.2024 в режимі відеоконференції, поза межами приміщення суду.

За результатами розгляду у судовому засіданні матеріалів справи, суд зазначає наступне:

Обґрунтовуючи доводи позовної заяви НЕК "УКРЕНЕРГО" зазначає, що на виконання умов договору за період з липня 2023 року по жовтень 2023 року Позивач за Договором №0518-02041 надав Відповідачу послуги з передачі електричної енергії на відповідні суми та було скориговано сторонами фактичний обсяг електроенергії, що підтверджується актами приймання - передачі послуги та актами коригування до актів приймання - передачі послуги.

Станом на 27.11.2023 відповідно до таблиці нарахувань основний борг становить 50 214 225,28 грн з ПДВ. Відповідна заборгованість складається з суми заборгованостей по періодам з липня 2023 по жовтень 2023 включно, з врахуванням актів коригувань за квітень 2023 - липень 2023: липень 2023 - 12 563 851,72 грн; серпень 2023 - 9 787 673,70 грн; вересень 2023 - 9 957 949,04 грн; жовтень 2023 - 15 0т1 698,84 грн.

Відповідач проти позову заперечує, стверджує, що Територія ліцензійної діяльності АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» є Донецька область (постанова НКРЕКП № 1532 від 27.11.2018 року).

У зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 № 2102-ІХ, введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24.02.2022 строком на 30 діб. Надалі строк дії воєнного стану в України продовжувався та наразі ще діє.

Відповідно до «Переліку територіальних громад, які розташовані в районі проведення воєнних (бойових) дій або які перебувають в тимчасовій окупації, оточенні (блокуванні)», який затверджується наказом Міністерства реінтеграції тимчасово окупованих територій України, частина Донецької області є окупованою, в частині йдуть активні бойові дії.

Через активні бойові дії енергоінфраструктура в більшості містах і селах Донецької області була знищена вщент, і ремонтні бригади АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» роблять все необхідне для відновлення електропостачання після бойових дій та постійно проводять відновлювальні роботи.

У квітні 2023 року, після отримання звітів від співробітників, які працюють в зоні бойових дій, з точною локалізацією та маршрутами аварійних схем живлення знеструмлених споживачів, технічних характеристик ліній та даних показників по вузлах обліку та після проведеного аналізу було виявлено, що розподіл мережами АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» фактично зменшився, але в той же час надходження (транзит, передача) електричної енергії мережами Відповідача збільшилося. Це сталося в наслідок того, що Позивач (НЕК «Укренерго») не виконує зобов`язання щодо ремонту (відновлення пошкоджених) своїх мереж: з 9 магістральних ЛЕП Позивача, якими до початку ведення бойових дій забезпечувалась передача та транзит електричної енергії в Донецьку область, та суміжну Харківську область, наразі в роботі перебуває тільки 2. Внаслідок чого, Відповідачу довелося створювати транзитні ліній 110 кВ у тому числі своїми мережами, задля відновлення живлення споживачів Донецького регіону. Після створення таких ліній, саме мережами Відповідача НЕК "УКРЕНЕРГО" продовжував і продовжує передавати електричну енергію в суміжні області, не здійснюючи жодних заходів з ремонту своїх мереж.

Відповідач пояснює, що НЕК "УКРЕНЕРГО" здійснює передачу та транспортування електричної енергії (власну господарську діяльність) використовуючи мережі АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» та покладаючи всі витрати, які виникають під час передачі електричної енергії на Відповідача.

АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» наводить факти вимушеного створено аварійні схеми живлення споживачів

Відповідач стверджує, що НЕК «УКРЕНЕРГО», порушуючи Ліцензійні умови провадження господарської діяльності з передачі електричної енергії (далі - Ліцензійні умови), затверджених Постановою НКРЕКП від 09.11.2017 №1388 (із змінами), здійснює комерційні нарахування Відповідачу вартості ТВЕ за цінами балансуючого ринку, в тому числі вартість втрат в транзитних ЛЕП, що складають в сумі за періоди з червня 2022 року до лютого 2023 року близько 6,1 кВт*год.

Окремо на ці самі обсяги НЕК «УКРЕНЕРГО» виставляє рахунки по тарифам на послуги з передачі електричної енергії, на послуги з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління та інш. У зв`язку з вищевикладеним Відповідач направляв листи на адресу Регулятора - НКРЕКП та Позивача, в яких описав ситуація яка склалася на сьогодні у взаємовідносинах між учасниками ринку: НЕК «Укренерго» (як ОСП) та АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» (як ОСР) (копії листів з доказами їх направлення містяться в матеріалах справи) та впливає на обсяги наданих Позивачем Відповідачу послуг, а як наслідок на нараховані 3% річних та інфляційні.

Відповідач вважає, що саме ПрАТ «НЕК «УКРЕНЕРГО» має утримувати належне йому майно, зокрема ЛЕП-330кВ та ПС-330 на підконтрольній території України, та нести всі витрати, пов`язані з його утриманням.

Положеннями підпункту 3 пункту 2.3. Ліцензійних умов, встановлено що при провадженні ліцензійної діяльності ліцензіат повинен провадити ліцензовану діяльність виключно за місцем провадження господарської діяльності ліцензіата та із застосуванням заявлених засобів провадження господарської діяльності, зазначених у документах, що додаються до заяви про отримання ліцензії (з урахуванням змін до документів, поданих ліцензіатом до НКРЕКП).

Нормами підпункту 36 пункту 2.3. Ліцензійних умов встановлено, що НЕК «УКРЕНЕРГО» має провадити діяльність з купівлі-продажу електричної енергії виключно для купівлі-продажу електричної енергії з метою компенсації технологічних витрат електричної енергії на її передачу електричними мережами, балансування, у тому числі з метою надання/отримання аварійної допомоги операторам системи передачі суміжних держав, та врегулювання небалансів.

Таким чином з метою компенсації технологічних витрат електричної енергії (надалі - ТВЕ) на її передачу для НЕК «УКРЕНЕРГО» транзитними ЛЕП-110кВ АТ «ДТЕК Донецькі електромережі», ТВЕ мають бути віднесені на баланс НЕК «УКРЕНЕРГО», про що було повідомлено Позивача листами № 74/10379-вих від 18.07.2023 та № 74/12348-вих від 22.08.2023.

Крім того, Відповідач не погоджується із діями Позивача щодо покладення обсягів споживання електроенергії споживачами ДПЗД «Укрінтеренерго» на втрати АТ «ДТЕК Донецькі електромережі». Вважає, що НЕК «УКРЕНЕРГО» безпідставно зменшила значення агрегованих даних комерційного обліку площадок вимірювання споживачів ДПЗД «Укрінтеренерго», самовільно, в порушення норм чинного законодавства, змінивши дані на платформі MMS (програма у якій відображаються дані комерційного обліку споживачів - об`єми розподіленої електричної енергії) поклавши ці обсяги споживання на втрати АТ «ДТЕК Донецькі електромережі».

Не погодившись з наданими актами коригування Відповідач направив на адресу ПрАТ «НЕК «Укренерго» листи № 74/16095-вих від 23.10.2023 та № 74/17559-вих від 20.11.2023 з запереченнями та коректні акти корегування. Але, всі звернення Позивач проігнорував та не надав жодної відповіді.

Відповідач не погоджується з вимогами ПрАТ «НЕК Укренерго», вважає їх необґрунтованими та передчасними, а також вважає, що позивачем не взято до уваги істотні обставини, що мали місце у спірний період та недоведена належними доказами наявність заборгованості АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» у спірний період.

За змістом частини 1 статті 177 ГПК України завданнями підготовчого провадження є: 1) остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; 2) з`ясування заперечень проти позовних вимог; 3) визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; 4) вирішення відводів; 5) визначення порядку розгляду справи; 6) вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Під час розгляду справ у порядку господарського судочинства обов`язок доказування покладається як на позивача, так і на відповідача. При цьому доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Господарським процесуальним кодексом України закріплені основні засади господарського судочинства, зокрема у силу принципів рівності, змагальності та диспозитивності (статті 7, 13, 14 ГПК України) обов`язок з доведення обставин, на які посилається сторона, покладається на таку сторону.

Основні положення про докази та доказування, наведені у главі 5 ГПК України, передбачають, що докази мають бути досліджені та оцінені судом з точки зору їх належності, допустимості, достовірності та вірогідності.

При цьому відповідно до статті 73 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Згідно зі статтею 76 ГПК України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Належність доказів - це спроможність фактичних даних містити інформацію щодо обставин, що входять до предмета доказування, слугувати аргументами (посилками) у процесі встановлення об`єктивної істини. При цьому питання про належність доказів остаточно вирішується судом (близька за змістом правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 19.06.2019 зі справи №910/4055/18, від 16.04.2019 зі справи 925/2301/14).

Тобто, з усіх наявних у справі доказів суд повинен відібрати для подальшого дослідження та обґрунтування мотивів рішення лише ті з них, які мають зв`язок із фактами, що підлягають установленню при вирішенні спору. Отже, належність доказів нерозривно пов`язана з предметом доказування у справі, який, в свою чергу, визначається предметом позову.

Належність, як змістовна характеристика та допустимість, як характеристика форми, є властивостями доказів, оскільки вони притаманні кожному доказу окремо і без їх одночасної наявності жодний доказ не може бути прийнятий судом.

Згідно зі статтею 77 ГПК України допустимість доказів полягає у тому, що обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Докази, одержані з порушенням закону, судом не приймаються.

Допустимість доказів означає, що у випадках, передбачених нормами матеріального права, певні обставини повинні або не можуть підтверджуватися певними засобами доказування.

Достовірними є докази, створені (отримані) за відсутності впливу, спрямованого на формування хибного уявлення про обставини справи, які мають значення для справи (стаття 78 ГПК України).

Відповідно до статті 79 ГПК України наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Тлумачення змісту статті 79 ГПК України свідчить, що нею покладено на суд обов`язок оцінювати докази, обставини справи з огляду на їх вірогідність, яка дозволяє дійти висновку, що факти, які розглядаються, скоріше були (мали місце), аніж не були.

Одночасно статтею 86 ГПК України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Таким чином, з`ясування фактичних обставин справи має здійснюватися судом із застосуванням критеріїв оцінки доказів, передбачених статтею 86 ГПК України щодо відсутності у доказів заздалегідь встановленої сили та оцінки кожного доказу окремо та їх сукупності в цілому.

Верховний Суд в ході касаційного перегляду судових рішень, неодноразово наголошував щодо необхідності застосування категорій стандартів доказування та зазначав, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Зазначений принцип передбачає покладання тягаря доказування на сторони. Одночасно цей принцип не передбачає обов`язку суду вважати доведеною та встановленою обставину, про яку сторона стверджує. Така обставина підлягає доказуванню таким чином, аби задовольнити, як правило, стандарт переваги більш вагомих доказів, тобто коли висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається більш вірогідним, ніж протилежний.

Близький за змістом висновок викладений у постановах Верховного Суду від 02.10.2018 у справі № 910/18036/17, від 23.10.2019 у справі № 917/1307/18, від 18.11.2019 у справі №902/761/18; та від 04.12.2019 у справі № 917/2101/17, від 08.07.2021 у справі 915/1889/19, від 15.07.2021 у справі №916/2586/20 (на не врахування яких посилається скаржник у касаційній скарзі).

У пунктах 1 - 3 частини першої статті 237 ГПК України передбачено, що при ухваленні рішення суд вирішує, зокрема питання чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; яку правову норму належить застосувати до цих правовідносин.

За приписами п.1 ч.1 ст.99 Господарського процесуального кодексу України суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо.

Судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

При призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. З урахуванням обставин справи суд має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза).

Відповідно до ч.4 ст.99 Господарського процесуального кодексу України питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом.

Згідно ч.1 ст.100 Господарського процесуального кодексу України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Щодо питань, які підлягатимуть дослідженню, суд виходить з тих обставин, що згідно із ст.69 Господарського процесуального кодексу України експертові надане право ознайомлюватися з матеріалами справи; заявляти клопотання про надання йому додаткових матеріалів і зразків, якщо експертиза призначена судом; викладати у висновку експертизи виявлені в ході її проведення факти, які мають значення для справи і з приводу яких йому не були поставлені питання; бути присутнім під час вчинення процесуальних дій, що стосуються предмета і об`єктів дослідження; для цілей проведення експертизи заявляти клопотання про опитування учасників справи та свідків; користуватися іншими правами, що надані Законом України "Про судову експертизу". Призначений судом експерт може відмовитися від надання висновку, якщо надані на його запит матеріали недостатні для виконання покладених на нього обов`язків. Заява про відмову повинна бути вмотивованою.

Таким чином, необхідність надання уточнень, поставлення додаткових питань, витребування доказів тощо, буде вирішуватись безпосередньо експертом у разі виникнення в нього такої необхідності під час проведення дослідження.

Приймаючи до уваги, що для з`ясування обставин, що мають значення для вирішення спору у цій справі, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо, господарський суд пропонує НЕК "УКРЕНЕРГО" та АТ "ДТЕК ДОНЕЦЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ" вирішити питання щодо призначення судової експертизи у справі №905/1743/23, надати питання які можуть бути поставлені судовому експерту та підлягатимуть дослідженню, обрати експертну установу.

Пунктом 3 ч. 2 ст. 183 Господарського процесуального кодексу України визначено, що суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим Кодексом строку підготовчого провадження в інших випадках, коли питання, визначені частиною другою статті 182 цього Кодексу, не можуть бути розглянуті у даному підготовчому засіданні.

Також, згідно з ч. 7 ст. 183 Господарського процесуального кодексу України у разі відкладення підготовчого засідання або оголошення перерви підготовче засідання продовжується зі стадії, на якій засідання було відкладене або у ньому була оголошена перерва.

З метою повного, всебічного, об`єктивного розгляду справи, у зв`язку із необхідністю забезпечення сторонам можливості реалізувати свої права та наявністю клопотання позивача про відкладення, суд дійшов висновку відкласти підготовче засідання.

Керуючись ст.ст. 182, 183, 197, 234 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд , -

УХВАЛИВ:

1.Клопотання ПрАТ "НАЦІОНАЛЬНА ЕНЕРГЕТИЧНА КОМПАНІЯ "УКРЕНЕРГО" задовольнити. Продовжити ПрАТ «Національна енергетична компанія «Укренерго» строк для надання відповіді на відзив до 11.02.2024 року (включно).

2.Відкласти розгляд справи на 12.02.2024 року о 12:00 год. зал судового засідання № 104а Явка учасників справи у судове засідання не є обов`язковою.

3.НЕК "УКРЕНЕРГО" та АТ "ДТЕК ДОНЕЦЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ" вирішити питання щодо призначення судової експертизи у справі №905/1743/23, надати питання які можуть бути поставлені судовому експерту та підлягатимуть дослідженню, обрати експертну установу.

4.Провести судове засідання 12.02.2024 в режимі відеоконференції за участю: представника АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» Дем`яненко Олени Ігорівни (електронна пошта - ІНФОРМАЦІЯ_1 ; тел.: НОМЕР_1 ) та представника ПрАТ «Національна енергетична компанія «Укренерго» Тищенко Аліни Ігорівни (електронна пошта - ІНФОРМАЦІЯ_2 ; тел..: НОМЕР_2 ).

5.Повідомити, що участь у засіданні в режимі відеоконференції відбудеться лише за умови наявності об`єктивних обставин, які забезпечать можливість та безпеку проведення підготовчого засідання у приміщенні Господарського суду Донецької області.

6.З урахуванням положень статті 3 Конституції України про те, що людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканість і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю - рекомендувати у випадку загрози життю, здоров`ю та безпеці представників учасників справи подавати до суду заяви про розгляд справи в їхній відсутності за наявними матеріалами в порядку частини третьої статті 196 ГПК України.

7.Повідомити сторони, що у зв`язку із реальною загрозою життю, здоров`ю та безпеці відвідувачів суду, Господарський суд Донецької області Розпорядженням суду № 6-р від 25.05.2023 продовжив особливий режим роботи в умовах воєнного стану з урахуванням Рішення зборів суддів від 13.06.2022р. №1, рекомендовано учасникам судових засідань утриматись від відвідування приміщення суду, свої процесуальні права та обов`язки реалізовувати з використанням альтернативних способів подачі документів та участі в судових засіданнях.

8.Повідомити учасників справи, що заяви по суті справи, заяви з процесуальних питань, клопотання, пояснення, додаткові письмові докази, висновки експертів, можуть бути ними подані в електронному вигляді лише через особистий кабінет в системі «Електронний суд».

Інформацію по справі, що розглядається можна отримати на сторінці суду на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: http://dn.arbitr.gov.ua.

Ухвала набирає чинності з дати підписання та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя Е.В. Зекунов