УХВАЛА

м. Київ

07.02.2024Справа № 910/228/24

Суддя Господарського суду міста Києва Морозов С.М. розглянувши без повідомлення учасників справи матеріали справи

За позовом Запорізького обласного центру зайнятості, м. Запоріжжя

до Державного підприємства "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом"", м. Київ

про стягнення 104 086,31 грн, -

ВСТАНОВИВ:

04.01.2024 року Запорізький обласний центр зайнятості (позивач) звернувся до Господарського суду міста Києва з позовом про стягнення з Державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом»» (відповідач) суми виплаченого забезпечення та вартості наданих соціальних послуг в розмірі 104 086,31 грн безробітному Момоту В.В., у зв`язку з його поновленням на роботі у відповідача за рішенням суду №316/1563/20.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 04.01.2024 року, матеріали справи №910/228/24 передано на розгляд судді Морозову С.М.

Ухвалою від 24.01.2024 року прийнято до розгляду позовну заяву та відкрито провадження у справі, розгляд ухвалено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у ній матеріалами.

05.02.2024 року від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, заява про розгляд справи в порядку загального позовного провадження, заява про заміну найменування відповідача та заява про витребування доказів.

Дослідивши матеріали справи, обставини, викладені відповідачем у клопотанні, враховуючи посилання останнього на характер відносин, суд дійшов висновку про здійснення подальшого розгляду справи за правилами загального позовного провадження, оскільки для встановлення правомірності заявлених позовних вимог є потреба у визначенні обставин справи, які підлягають встановленню та зібранні відповідних доказів.

Тоді як, згідно з ч. ч. 3, 8 ст. 252 ГПК України підготовче засідання при розгляді справи у порядку спрощеного провадження не проводиться. При розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення.

Разом з тим, відповідно до ч. 6 ст. 250 Господарського процесуального кодексу України якщо суд вирішив розглянути справу в порядку спрощеного позовного провадження, але в подальшому за власною ініціативою або за клопотанням учасника справи постановив ухвалу про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, розгляд справи починається зі стадії відкриття провадження у справі.

Згідно зі ст. 181 Господарського процесуального кодексу України для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання.

З огляду на характер спору, подані відповідачем заперечення, з метою дотримання основних засад господарського судочинства, справедливого, неупередженого та своєчасного вирішення спору, маючи на меті забезпечення дійсного вирішення правового спору між сторонами, суд дійшов висновку щодо необхідності призначення справи №910/228/24 до розгляду за правилами загального позовного провадження, починаючи зі стадії відкриття провадження.

Розглянувши клопотання позивача про заміну відповідача його правонаступником суд дійшов такого висновку.

Відповідно до частини першої статті 52 Господарського процесуального кодексу України у разі смерті або оголошення фізичної особи померлою, припинення юридичної особи шляхом реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення), заміни кредитора чи боржника в зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідного учасника справи на будь-якій стадії судового процесу.

Правонаступництво як інститут процесуального права нерозривно пов`язане з правонаступництвом як інститутом цивільного права, адже зміни у матеріально-правових відносинах зумовлюють необхідність привести процесуальний стан осіб як учасників таких матеріально-правових відносин у відповідність з їх дійсною юридичною зацікавленістю у перебігу та результаті судового провадження, в тому числі у виконанні рішення суду.

Правонаступництво як інститут цивільного процесуального права має універсальний характер. У разі вибуття правопопередника з виконавчого провадження до правонаступника переходить весь комплекс процесуальних прав та обов`язків, притаманних для сторони виконавчого провадження, і, відповідно, комплекс процесуальних прав та обов`язків, притаманних стороні судового провадження, враховуючи стадію, на якій відбулося правонаступництво.

Для процесуального правонаступництва юридичної особи, яка є стороною чи третьою особою у судовому процесі, необхідне встановлення або правонаступника такої юридичної особи внаслідок її припинення шляхом реорганізації, або правонаступника окремих її прав чи обов`язків внаслідок заміни сторони у відповідному зобов`язанні. В обох випадках для встановлення процесуального правонаступництва юридичної особи суд має визначити підстави такого правонаступництва, а також обсяг прав та обов`язків, який перейшов до правонаступника у спірних правовідносинах (постанова Великої Палати Верховного Суду від 30.06.2020 у справі №264/5957/17).

Відповідно до частини першої статті 104 Цивільного кодексу України юридична особа припиняється в результаті реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення) або ліквідації. У разі реорганізації юридичних осіб майно, права та обов`язки переходять до правонаступників.

Статтею 106 Цивільного кодексу України передбачено, що злиття, приєднання, поділ та перетворення юридичної особи здійснюються за рішенням його учасників або органу юридичної особи, уповноваженого на це установчими документами, а у випадках, передбачених законом, - за рішенням суду або відповідних органів державної влади. Законом може бути передбачено одержання згоди відповідних органів державної влади на припинення юридичної особи шляхом злиття або приєднання.

У статті 108 Цивільного кодексу України вказано, що перетворенням юридичної особи є зміна її організаційно-правової форми. У разі перетворення до нової юридичної особи переходять усе майно, усі права та обов`язки попередньої юридичної особи.

У частині 6 статті 4 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань» передбачено, що у разі перетворення юридичних осіб здійснюється державна реєстрація припинення юридичної особи, що припиняється у результаті перетворення, та державна реєстрація новоутвореної юридичної особи. Перетворення вважається завершеним з дати державної реєстрації новоутвореної юридичної особи.

Постановою Кабінету Міністрів України №1420 від 29.12.2023 «Про утворення акціонерного товариства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» було утворено акціонерне товариство «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» (далі - товариство), 100 відсотків акцій якого належать державі, шляхом перетворення державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» (код згідно з ). Установлено, що товариство є правонаступником усіх майнових і немайнових прав та обов`язків державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» із дня державної реєстрації товариства, а відокремлені підрозділи державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» із дня державної реєстрації товариства продовжують функціонувати як відокремлені підрозділи товариства (філії, представництва).

Отже, вказаною постановою унормовано, що товариство є правонаступником усіх майнових і немайнових прав та обов`язків державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» із дня державної реєстрації товариства.

Згідно витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань 11.01.2024 здійснено державну реєстрацію Акціонерного товариства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом».

За таких обставин, суд вважає обґрунтованими твердження відповідача щодо наявності підстав здійснення процесуального правонаступництва у справі, а саме заміни відповідача Державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» його правонаступником - Акціонерним товариством «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом».

Відтак, враховуючи наведене вище у сукупності, суд дійшов висновку щодо задоволення клопотання про заміну відповідача його правонаступником у справі №910/228/24.

Клопотання відповідача про витребування доказів буде розглянуте судом в підготовчому засіданні.

Керуючись ст. ст. 12, 181, 234, 247, 250 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва, -

УХВАЛИВ:

1. Замінити відповідача по справі №910/228/24 Державне підприємство "Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» (код згідно з ) на правонаступника Акціонерне товариство «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» (код згідно з ).

2. Розгляд справи №910/228/24 здійснювати за правилами загального позовного провадження.

3. Підготовче засідання у справі призначити на 19.03.24 о 12:30 год. Засідання відбудеться в приміщенні Господарського суду міста Києва за адресою: м. Київ, вул. Б. Хмельницького, 44-Б, зал судових засідань № 5.

4. Викликати у підготовче засідання представників сторін, повноваження яких оформити відповідно до ст. 60 Господарського процесуального кодексу України та надати суду документи, що підтверджують їх повноваження.

5. Запропонувати позивачу у строк до десяти днів з дня отримання даної ухвали подати до суду відповідь на відзив та надіслати її копію відповідачеві, докази чого надати суду.

6. Запропонувати відповідачу у строк до семи днів з дня отримання відповіді на відзив подати до суду заперечення, надіслати копію заперечень позивачеві, докази чого надати суду.

7. Попередити сторін, що за представництво в суді без повноважень, відповідно до ст. 400-1 Кримінального кодексу України, настає кримінальна відповідальність, у вигляді накладення штрафу до десяти тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, арешту на строк до трьох місяців або обмеження волі на строк до трьох років.

8. Довести до відома сторін, що відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 135 Господарського процесуального кодексу України суд має право стягувати в дохід Державного бюджету України з винної особи штраф у сумі від одного до десяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб за невиконання процесуальних обов`язків, зокрема ухилення від вчинення дій, покладених судом на учасника судового процесу.

9. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не оскарженню в частині заміни відповідача його правонаступником.

Суддя C. МОРОЗОВ