Господарський суд міста Києва у складі судді Селівона А.М., розглянувши матеріали господарської справи
треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідачів:
про визнання недійсним договору
без виклику представників учасників справи
Товариство з обмеженою відповідальністю "Київський домобудівний комбінат" звернулося до Господарського суду міста Києва з позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю "Навара - К" та Товариства з обмеженою відповідальністю "Смерековий гай" про визнання недійсним укладеного між відповідачами Договору купівлі - продажу нерухомого майна, посвідченого 12.01.2022 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Пелех Зоряною Богданівною, за реєстровим номером 39.
В обґрунтування позовних вимог в позовній заяві позивач посилається на порушення оспорюваним договором його прав та законних інтересів, оскільки останній унеможливлює виконання умов укладеного відповідачем 1 з позивачем Договору № 12-05/15 про забудову земельної ділянки по вул. Бориспільська, 67 в м. Києві від 12.05.2015 року, у зв`язку з чим позивач розцінює правочин як односторонню відмову відповідача 1 від виконання своїх зобов`язань за договором про спільну діяльність та таким, що нівелює можливість отримання позивачем житлових площ, передбачених п. 11 Акту розподілу площ від 20.06.2019 року, отже, на переконання позивача, вказаний договір має бути визнаний недійсним в судовому порядку як фраудаторний.
Ухвалою Господарського суду міста Києва від 11.10.2023 року у зв`язку з залученням судом з власної ініціативи третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - Київську міську раду та приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Пелех Зоряну Богданівну, а також для надання можливості останній подати пояснення щодо суті спору, а також зважаючи на задоволення клопотання уповноваженого представника позивача про витребування доказів та ненаданням відповідачем 2 відзиву на позовну заяву, відкладено підготовче засідання на 08.11.2023 року.
Ухвалою Господарського суду міста Києва від 08.11.2023 року у зв`язку з залученням судом з власної ініціативи третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - Товариство з обмеженою відповідальністю "Арт Парк", а також для надання можливості останньому подати пояснення щодо суті спору, а також зважаючи на невиконання приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Пелех З.Б. вимог ухвали суду від 11.10.2023 року в частині витребування доказів та ненадання пояснень щодо суті спору, неподанням відповідачем 2 відзиву на позовну заяву, відкладено підготовче засідання на 20.12.2023 року.
Проте, у зв`язку із перебування судді Селівона А.М. на лікарняному судове засідання 20.12.2023 року не відбулося.
Ухвалою Господарського суду міста Києва від 01.01.2024 року призначено підготовче засідання на 18.01.2024 року та повторно зобов`язано учасників справи виконати вимоги ухвали Господарського суду міста Києва від 08.11.2023 року (якщо такі не виконано).
В підготовчі судові засідання 08.11.2023 року та 18.01.2024 третя особа 2, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідачів - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Пелех Зоряна Богданівна не з`явилася.
В свою чергу особою не повідомлено суд про причини неподання зазначених витребуваних доказів, не надано пояснень/клопотань щодо неможливості такого надання та/або необхідності додаткового часу тощо у відповідність до ч. 8 ст. 81 ГПК України.
Відповідно до частин 1 статті 43 ГПК України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами.
Згідно ч. 2 ст. 42 ГПК України учасники справи зобов`язані: 1) виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; 2) сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; 3) з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою; 4) подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази; 5) надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні; 6) виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; 7) виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.
Суд наголошує, що обов`язковість рішень суду (до яких належать і ухвали) визначена частиною третьою ст. 129 Конституції України як одна з основних засад судочинства.
За приписами статті 68 Конституції України кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції та законів України.
Відповідно до ст. 13 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими до виконання усіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами та їх об`єднаннями на всій території України.
Виконання судових рішень є складовою права на справедливий суд та однією з процесуальних гарантій доступу до суду та ефективного захисту сторони у справі, що передбачено статтями 6, 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
У статті 326 ГПК також зазначено, що судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими на всій території України. Невиконання судового рішення є підставою для відповідальності, встановленої законом.
Згідно із частинами першою та другою статті 18 Господарського процесуального кодексу України судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об`єднаннями на всій території України.
Невиконання судового рішення є підставою для відповідальності, встановленої законом.
Як визначено частиною 8 статті 8 Закону України "Про нотаріат" довідки про вчинені нотаріальні дії та інші документи надаються нотаріусом протягом десяти робочих днів на обґрунтовану письмову вимогу суду, прокуратури, органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування у зв`язку з кримінальним провадженням, цивільними, господарськими, адміністративними справами, справами про адміністративні правопорушення, що знаходяться у провадженні цих органів, з обов`язковим зазначенням номера справи та прикладенням гербової печатки відповідного органу, а також на обґрунтовану письмову вимогу державного виконавця, приватного виконавця за виконавчим провадженням з обов`язковим зазначенням номера виконавчого провадження та реквізитів виконавчого документа, на підставі якого здійснюється виконавче провадження, Національному агентству з питань запобігання корупції - на його письмовий запит, здійснений з метою виконання повноважень, визначених Законом України "Про запобігання корупції", Антимонопольному комітету України, його територіальному відділенню - на їхню обґрунтовану письмову вимогу, направлену у зв`язку з розглядом справи про порушення законодавства про захист економічної конкуренції, у встановлений органом Антимонопольного комітету України, головою його територіального відділення строк.
Відповідно до частин шостої - восьмої статті 81 Господарського процесуального кодексу України будь-яка особа, в якої знаходиться доказ, повинна видати його на вимогу суду.
Особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.
У разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, або неподання таких доказів без поважних причин, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом.
Суд констатує той факт, що в ухвалах суду про відкладення підготовчого засідання від 11.10.2023 року та від 08.11.2023 року третій особі неодноразово зазначався зміст ч. 9 ст. 81 ГПК України, щодо застосування заходів процесуального примусу у разі неподання витребуваних доказів без поважних причин.
Конституційний Суд України вкотре зазначав, що виконання судового рішення є невід`ємною складовою права кожного на судовий захист і охоплює, зокрема, законодавчо визначений комплекс дій, спрямованих на захист і відновлення порушених прав, свобод, законних інтересів фізичних та юридичних осіб, суспільства, держави (пункт 2 мотивувальної частини Рішення від 13 грудня 2012 року № 18-рп/2012); невиконання судового рішення загрожує сутності права на справедливий розгляд судом (пункт 3 мотивувальної частини Рішення від 25 квітня 2012 року № 11-рп/2012), а також Рішення від 26.червня 2013 року, № 5-рп/2013.
Водночас суд враховує практику Європейського суду з прав людини, який, зокрема, в рішенні у справі "Шмалько проти України" від 20 липня 2004 року вказав, що право на виконання судового рішення є складовою права на судовий захист, передбаченого статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, для цілей якої виконання рішення, ухваленого будь-яким судом, має розцінюватися як складова частина судового розгляду (пункт 43).
В свою чергу суд наголошує, що в даному випадку ухилення від вчинення дій, покладених господарським судом на особу, в якої знаходиться доказ, перешкоджає вирішенню спору по суті, призводить до затримання процесу судового провадження та, відповідно, ухвалення остаточного рішення по справі.
Зокрема, невиконання вимог вимог ухвал суду від 11.10.2023 року, від 08.11.2023 року та від 01.01.2024 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Пелех Зоряною Богданівною в частині надання витребуваних документів зумовило неодноразове відкладення підготовчих судових засідань та оголошення перерви.
Враховуючи вищевикладене суд доходить висновку, що Приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Пелех Зоряною Богданівною, всупереч вимогам ч. 1, 2 ст. 129-1 Конституції України, ч. 2 ст. 13 Закону України "Про судоустрій і статус суддів", ч.ч. 1-2 ст. 18, ч.ч. 6-8 ст. 81 Господарського процесуального кодексу України та ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, маючи необхідний час для реалізації вимог суду, не виконано вимоги ухвали суду, які є обов`язковим, та без наявності поважних причин не надано у визначений судом строк витребувані судом документи.
За приписам ч. 3 ст. 42 ГПК України у випадку невиконання учасником справи його обов`язків суд застосовує до такого учасника справи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом.
Ухилення від вчинення дій, покладених господарським судом на учасника справи, перешкоджає вирішенню спору по суті та призводить до затримання процесу судового провадження.
Частинами 1, 2 статті 246 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд, виявивши при вирішенні спору порушення законодавства або недоліки в діяльності юридичної особи, державних чи інших органів, інших осіб, постановляє окрему ухвалу, незалежно від того, чи є вони учасниками судового процесу.
Суд може постановити окрему ухвалу у випадку зловживання процесуальними правами, порушення процесуальних обов`язків, неналежного виконання професійних обов`язків (в тому числі якщо підписана адвокатом чи прокурором позовна заява містить суттєві недоліки) або іншого порушення законодавства адвокатом або прокурором.
Відповідно до частин п`ятої - сьомої статті 246 Господарського процесуального кодексу України в окремій ухвалі суд має зазначити закон чи інший нормативно-правовий акт (у тому числі його статтю, пункт тощо), вимоги яких порушено, і в чому саме полягає порушення.
При цьому, притягнення певної фізичної та/або юридичної особи до встановленої законом відповідальності не звільняє підприємство чи організацію від обов`язку виконати ухвалу господарського суду, в тому числі про витребування необхідних документів і матеріалів.
За таких обставин суд вважає за необхідне постановити окрему ухвалу для усунення вказаних порушень та з`ясування причин невиконання вимог ухвал суду.
Згідно ч. 6 ст. 246 Господарського процесуального кодексу України окрема ухвала надсилається відповідним юридичним та фізичним особам, державним та іншим органам, посадовим особам, які за своїми повноваженнями повинні усунути виявлені судом недоліки чи порушення чи запобігти їх повторенню.
Так, згідно ч. 2 ст. 2-1 Закону України "Про нотаріат" контроль за організацією нотаріату, перевірка організації нотаріальної діяльності нотаріусів, дотримання ними порядку вчинення нотаріальних дій та виконання правил нотаріального діловодства здійснюються Міністерством юстиції України та його територіальними органами.
З метою забезпечення виконання вказівок, що містяться в окремій ухвалі, суд встановлює у ній строк для надання відповіді залежно від змісту вказівок та терміну, необхідного для їх виконання (ч. 7 ст. 246 Господарського процесуального кодексу України).
Керуючись статтями 234, 235, 246 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва,
3. Встановити Центральному міжрегіональному управлінню Міністерства юстиції (м. Київ) строк для надання відповіді щодо обставин, з яких постановлено окрему ухвалу - п`ятнадцять днів з моменту отримання даної окремої ухвали.
5. Копії даної ухвали направити Міністерству юстиції України та Приватному нотаріусу Київського міського нотаріального округу Пелех Зоряні Богданівні до відома.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею у відповідності до ч.2 ст.235 Господарського процесуального кодексу України .

Згідно ч.9 ст.246 ГПК України окрема ухвала може бути оскаржена особами, яких вона стосується в порядку, передбаченому ч. 1, 2 ст. 255 Господарським процесуальним кодексом України

Суддя А.М. Селівон