ПІВДЕННО-ЗАХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
_____________________________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 січня 2024 року м. ОдесаСправа № 916/3849/23
Південно-західний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючої судді Принцевської Н.М.;

суддів: Діброви Г.І., Ярош А.І.;

(Південно-західний апеляційний господарський суд, м. Одеса, пр-т Шевченка,29)

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Фізичної особи-підприємця Куля Олександра Миколайовича

на рішення Господарського суду Одеської області від 08.11.2023 (повний текст складено та підписано 22.11.2023)

по справі №916/3849/23

за позовом Акціонерного товариства "ДТЕК Одеські електромережі"

до Фізичної особи-підприємця Куля Олександра Миколайовича

про стягнення 196 902,06 грн.,

(суддя першої інстанції: Бездоля Ю.С., дата та місце ухвалення рішення: 08.11.2023 року, Господарський суд Одеської області, м. Одеса, пр-т Шевченка,29),

У вересні 2023 року Акціонерне товариство "ДТЕК Одеські електромережі" звернулось до Господарського суду Одеської області з позовом до Фізичної особи-підприємця Куля Олександра Миколайовича про стягнення 196902,06 грн. заборгованості за необліковану електричну енергію.

В обґрунтування заявлених позовних вимог позивач посилався на порушення відповідачем Правил роздрібного ринку електричної енергії, а саме: порушена схема підключення засобу обліку електричної енергії, шляхом встановлення перемички, внаслідок чого споживання електричної енергії недовраховується, про що складено акт про порушення та визначено обсяг та вартість необлікованої електричної енергії.

Рішенням Господарського суду Одеської області від 08.11.2023 позовні вимоги задоволено в повному обсязі; стягнуто з Фізичної особи-підприємця Куля Олександра Миколайовича на користь Акціонерного товариства "ДТЕК Одеські Електромережі" 196902,06 грн. заборгованості та 2953,53 грн. судового збору.

Так, проаналізувавши наявні матеріали справи, враховуючи встановлення факту порушення відповідачем ПРРЕЕ, приймаючи до уваги відсутність доказів оскарження рішень позивача, непогодження відповідачем з рішенням або діями позивача щодо проведеного розрахунку та вартості необлікованої електроенергії, встановивши вірність розрахунку матеріалами справи не спростовується, господарський суд дійшов висновку, що позовні вимоги Акціонерного товариства "ДТЕК Одеські Електромережі" про стягнення з відповідача 196902,06 грн. вартості необлікованої електричної енергії є правомірними, обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, відповідач звернувся до Південно-західного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, у якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове, яким у задоволенні позову відмовити.

Відповідач вважає рішення суду першої інстанції необґрунтованим, незаконним та таким, що підлягає скасуванню з огляду та неповноту встановлення обставин, які мають значення для справи, неправильність установлення обставин, які мають значення для справи.

Мотивуючи свою позицію щодо неправильного встановлення судом першої інстанції обставин, які мають значення для справи, що мало наслідком ухвалення необґрунтованого рішення, відповідач посилається на Акт розмежування балансової належності електромереж та експлуатаційної відповідальності сторін, який є Додатком № 7 до Договору про постачання електричної енергії від 14.07.2015 №185. Так, відповідно до п. 2 цього Акту, межа відповідальності за стан та обслуговування електромереж та установок встановлюється на: ввідних клемах дооблікового автоматичного вимикача в щиті обліку в напрямку готелю. Графічна схема електроустановок та точки розподілу мереж наведено в п. 4 зазначеного Акту, з якої вбачається, що від приладу обліку «Ел. Лічильник готеля «Південний» 25 кВт» наявний лише один автоматичний вимикач, ввідні клеми якого є межею відповідальності відповідача. Аналогічна схема зображена і в Додатку 7.1 до Договору.

Крім цього, відповідач заявляє, що з фотографічного зображення загального вигляду приладу обліку вбачається, що доступ до нього є опломбованим. Фотографічне зображення дооблікового автоматичного вимикача, ввідні клеми якого є межею балансової належності, та приладу обліку (який є опломбованим та цілісність пломб є непорушеною) містяться на фото, з якого вбачається відсутність будь-яких втручань відповідача в схему електропостачання. До розподільчих щитів, зображених на фото відповідач не має жодного відношення. Зазначене обладнання не належить йому, не перебуває у нього на балансі і доступу до нього відповідач не має.

Окремо відповідач зазначає, що і сам прилад обліку розташовано в приміщенні, яке не є власністю відповідача і доступ до якого відповідачем не контролюється.

На переконання апелянта, суд першої інстанції, нібито встановивши факт допущення ним порушень, не послався на конкретні норми (підпункти) Правил роздрібного ринку електричної енергії якими їх передбачено.

Отже, на думку відповідача рішення суду першої інстанції є необґрунтованим та таким, що підлягає скасуванню.

Ухвалою Південно-західного апеляційного господарського суду від 18.12.2023 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Фізичної особи-підприємця Куля Олександра Миколайовича на рішення Господарського суду Одеської області від 08.11.2023 по справі №916/3849/23; вирішено розглянути апеляційну скаргу Фізичної особи-підприємця Куля Олександра Миколайовича на рішення Господарського суду Одеської області від 08.11.2023 по справі №916/3849/23 у спрощеному позовному провадженні без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами в порядку письмового провадження; витребувано у Господарського суду Одеської області матеріали справи №916/3849/23.

21.12.2023 до Південно-західного апеляційного господарського суду надійшли матеріали справи №916/3849/23.

29.12.2023 до Південно-західного апеляційного господарського суду від Акціонерного товариства "ДТЕК Одеські електромережі" надійшов відзив на апеляційну скаргу, у якому позивач заперечує проти доводів апеляційної скарги, вважає її необґрунтованою та такою, що не підлягає задоволенню.

На переконання АТ "ДТЕК Одеські електромережі" суд першої інстанції дійшов правильних висновків, що позовні вимоги позивача про стягнення з відповідача 196902,06 грн. вартості необлікованої електричної енергії є правомірними, обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню. При цьому суд ухвалив зазначене рішення з додержанням норм матеріального права і порушення норм процесуального права не допустив.

У своєму відзиві, посилаючись на норми Господарськьго процесуального кодексу України та п.п. 1.1.2, 8.4.2, п.8.2.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії (далі - ПРРЕЕ або Правила), позивач зазначає, що законодавець не надає оператору системи розподілу інших засобів довести факт порушення ПРРЕЕ, окрім як шляхом оформлення акту про порушення. Таким чином, акт про порушення є єдиним достатнім, належним та допустимим доказом виявлення у відповідача факту порушення ПРРЕЕ та підставою для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. Відтак Акт про порушення № 8015171 від 06.12.2022 складено у відповідності до ПРРЕЕ та є дійсним у розумінні п. 8.2.5 цих Правил.

Також позивач зазначає, що відповідачем не спростовано, що зазначене підключення є самовільним, тобто несанкціоноване (непогоджене) оператором системи та виконано за схемою, не передбаченою проєктними рішеннями та договором з оператором системи.

Крім того, на переконання АТ "ДТЕК Одеські електромережі" твердження відповідача про те, що останній не має жодного відношення до розподільчих щитів, зазначене обладнання йому не належить та не перебуває у нього на балансі, не спростовує факту виявленого у відповідача порушення, зафіксованого у визначеному Правилами порядку. Зазначена відповідачем обставина щодо відсутності у нього доступу до обладнання не підтверджується жодними доказами.

Отже, на переконання позивача, апелянтом не спростовано вірних висновків суду першої інстанції, з огляду на що позивач просить апеляційну скаргу Фізичної особи-підприємця Куля Олександра Миколайовича на рішення Господарського суду Одеської області від 08.11.2023 по справі №916/3849/23 залишити без задоволення, а оскаржуване рішення без змін.

Відповідно до ст.269 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права. У суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.

Розглянувши матеріали справи, апеляційну скаргу та відзив на неї, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального права та дотримання норм процесуального права, судова колегія апеляційної інстанції встановила наступне.

Як вбачається з матеріалів справи, 14.07.2006 між Відкритим акціонерним товариством "Енергопостачальна компанія "Одесаобленерго" (наразі - АТ "ДТЕК Одеські Електромережі") (постачальник, позивач) та Фізичною особою-підприємцем Куля Олександром Миколайовичем (споживач, відповідач) укладений Договір №185 про постачання електричної енергії, відповідно до якого постачальник продає електричну енергію споживачу для забезпечення потреб електроустановок споживача потужністю 29,51 кВт, величини якої по площадках вимірювання та точках продажу визначені додатком "Графік знаття показів засобів обліку електричної енергії", а споживач оплачує постачальнику вартість використаної (купленої) електричної енергії та здійснює інші платежі згідно з умовами цього Договору.

Додаток №2 до Договору №185 визначає графік зняття показів засобів обліку електричної енергії. У вказаному додатку, зокрема, визначено найменування площадки вимірювання електричної енергії; адреси площадок вимірювання (м. Рені, вул. 28 Червня, 233-А, 134); номер лічильників (7656300; 62817898) (а.с.14).

Додаток №3 до Договору №185 визначає порядок розрахунку витрат електроенергії в мережі споживача (а.с.15).

Додаток №5 до Договору №185 визначає порядок розрахунків (а.с.16).

Додатком №7 до Договору №185 є Акт розмежування балансової належності електромереж та експлуатаційної відповідальності сторін (а.с.17).

Додатком №7.1 до Договору №185 є Однолінейна схема електропостачання ФОП Куля О.М. с.Рені, вул.28 Червня, 134 (а.с.18).

Додаток №10 до договору №185 визначає перелік об`єктів споживача: магазин - м. Рені, вул. 28 Червня, 233-А; готель "Південний" - м. Рені, вул. 28 Червня, 134 (а.с.19).

19.11.2018 споживачем - ФОП Куля О.М. підписано заяву-приєднання до умов Договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії за адресами: м. Рені, вул. 28 Червня, 233-А; готель "Південний" - м. Рені, вул. 28 Червня, 134 (а.с.22).

В матеріалах справи наявний Акт №3055771 від 31.01.2019 про пломбування та встановлення індикаторів за адресою споживача - ФОП Куля О.М. - готель "Південний" - м. Рені, вул. 28 Червня, 134 (а.с.23).

06.12.2022 під час проведення перевірки працівниками позивача на предмет дотримання відповідачем Правил роздрібного ринку за адресою: готель "Південний" - м. Рені, вул. 28 Червня, 134; договір (особистий рахунок) - 240185, за участю споживача - Куля О.М., складено Акт про порушення №8015171 від 06.12.2022 (а.с.24). У вказаному акті про порушення зафіксовано:

- порушення обліку електричної енергії: "п.5.5.5 ПРРЕЕ, що відповідає порушенню п.8.4.2 ПРРЕЕ порушена схема підключення засобу обліку електричної енергії, шляхом встановлення перемички, яка шунтує струмові кола засобу обліку з ввідного рубильника до післяоблікового автоматичного вимикача, проводом СІР 1х16 мм2 після відключення проводу з дооблікового рубильника по фазі "С", внаслідок чого споживання електричної енергії недовраховується. Порушення продемонстровано клієнту";

- комісія оператора з розгляду складеного акта буде проводити засідання 20.12.2022 з 13:00-16:00 за адресою: м. Татарбунари, вул. Горького, 21;

- акт підписаний з боку споживача з відміткою "не згоден", зауваження до складеного акта відсутні. До вказаного акту додані фотоматеріали, які наявні в матеріалах справи.

В матеріалах справи наявний протокол №139 від 20.12.2022 (а.с.33) засідання комісії по розгляду Акта про порушення №8015171 від 06.12.2022, за результатами чого встановлено порушення споживачем ПРРЕЕ та вирішено провести нарахування згідно з п.8.4.12 та за формулою №8;9 ПРРЕЕ; визначено, що всього підлягає до сплати за необліковану електричну енергію 196902,06 грн. за 32611 кВт*годин; період нарахування з 06.06.2022 по 06.12.2022; встановлено, що нарахована сума повинна бути сплачена протягом 30 календарних днів з дня отримання рахунку. Засідання комісії проводилось без участі представника споживача - ФОП Куля О.М., про що зроблено відповідну відмітку в протоколі. Додатком до протоколу є розрахунок до акта порушень №80115171 від 06.12.2022 та рахунок №8015171 на суму 196902,06 грн. (а.с.34-35).

У повідомленні від 26.12.2022 №280/03-1276 (а.с.36) позивач повідомив відповідача про рішення комісії, яке оформлено протоколом №139 від 20.12.2022 по розгляду акта про порушення №8015171 від 06.12.2022. До вказаного повідомлення були додані: копія протоколу, розрахунок та рахунок № НОМЕР_1 . В матеріалах справи наявне рекомендоване повідомлення про вручення відповідачу поштового відправлення (а.с.37).

Доказів сплати відповідачем нарахованих сум матеріали справи не містять.

Отже, дослідивши наявні в матеріалах справи докази, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції з огляду на наступне.

Відповідно до ч.1 ст. 175 Господарського кодексу України майново-господарськими визнаються цивільно-правові зобов`язання, що виникають між учасниками господарських відносин при здійсненні господарської діяльності, в силу яких зобов`язана сторона повинна вчинити певну господарську дію на користь другої сторони або утриматися від певної дії, а управнена сторона має право вимагати від зобов`язаної сторони виконання її обов`язку.

Підставою виникнення цивільних прав та обов`язків є, зокрема, договори та інші правочини (п.1 ч.2 ст. 11 Цивільного кодексу України).

Відповідно до ст. 629 Цивільного кодексу України договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Згідно з ч.1 ст. 631 Цивільного кодексу України строком договору є час, протягом якого сторони можуть здійснити свої права і виконати свої обов`язки відповідно до договору.

Відповідно до ст. 714 Цивільного кодексу України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. До договору постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, положення про договір поставки, якщо інше не встановлено законом або не випливає із суті відносин сторін. Законом можуть бути передбачені особливості укладення та виконання договору постачання енергетичними та іншими ресурсами.

Згідно з ч.1 ст. 216 Господарського кодексу України учасники господарських відносин несуть господарсько-правову відповідальність за правопорушення у сфері господарювання шляхом застосування до правопорушників господарських санкцій на підставах і в порядку, передбачених цим Кодексом, іншими законами та договором.

У відповідності до ч.ч. 1, 2 ст. 217 Господарського кодексу України господарськими санкціями визнаються заходи впливу на правопорушника у сфері господарювання, в результаті застосування яких для нього настають несприятливі економічні та/або правові наслідки. У сфері господарювання застосовуються такі види господарських санкцій: відшкодування збитків; штрафні санкції; оперативно-господарські санкції.

Відповідно до ст. 218 Господарського кодексу України підставою господарсько-правової відповідальності учасника господарських відносин є вчинене ним правопорушення у сфері господарювання. Учасник господарських відносин відповідає за невиконання або неналежне виконання господарського зобов`язання чи порушення правил здійснення господарської діяльності, якщо не доведе, що ним вжито усіх залежних від нього заходів для недопущення господарського правопорушення. У разі якщо інше не передбачено законом або договором, суб`єкт господарювання за порушення господарського зобов`язання несе господарсько-правову відповідальність, якщо не доведе, що належне виконання зобов`язання виявилося неможливим внаслідок дії непереборної сили, тобто надзвичайних і невідворотних обставин за даних умов здійснення господарської діяльності. Не вважаються такими обставинами, зокрема, порушення зобов`язань контрагентами правопорушника, відсутність на ринку потрібних для виконання зобов`язання товарів, відсутність у боржника необхідних коштів.

Відповідно до ч.1 ст. 237 Господарського кодексу України підставою для застосування оперативно-господарських санкцій є факт порушення господарського зобов`язання другою стороною. Оперативно-господарські санкції застосовуються стороною, яка потерпіла від правопорушення, у позасудовому порядку та без попереднього пред`явлення претензії порушнику зобов`язання.

Закон України "Про ринок електричної енергії" визначає правові, економічні та організаційні засади функціонування ринку електричної енергії, регулює відносини, пов`язані з виробництвом, передачею, розподілом, купівлею-продажем, постачанням електричної енергії для забезпечення надійного та безпечного постачання електричної енергії споживачам з урахуванням інтересів споживачів, розвитку ринкових відносин, мінімізації витрат на постачання електричної енергії та мінімізації негативного впливу на навколишнє природне середовище.

Відповідно до ч.1 ст. 77 Закону України "Про ринок електричної енергії" учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом.

Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 №311 (у редакції постанови НКРЕКП від 20.03.2020 №716) затверджено Кодекс комерційного обліку електричної енергії, який визначає основні положення щодо організації комерційного обліку електричної енергії на ринку електричної енергії, права та обов`язки учасників ринку, постачальників послуг комерційного обліку та адміністратора комерційного обліку щодо забезпечення комерційного обліку електричної енергії, отримання точних і достовірних даних комерційного обліку та їх агрегації (об`єднання), порядок проведення реєстрації постачальників послуг комерційного обліку, точок комерційного обліку та реєстрації автоматизованих систем, що використовуються для комерційного обліку електричної енергії.

Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 №312 затверджено Правила роздрібного ринку електричної енергії, які регулюють взаємовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником (електропостачальниками) та споживачем (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії, визначеними цими Правилами. (в редакції на час розгляду ату про порушення).

Згідно з п. 1.1.2 Правил акт про порушення - документ установленої форми, який складається для фіксації факту порушення на об`єкті споживача цих Правил та який є підставою для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії.

Необлікована електрична енергія - обсяг електричної енергії, використаний споживачем або переданий транзитом в електромережі, що належать іншим власникам електричних мереж, але не врахований розрахунковими засобами комерційного обліку або врахований неправильно.

Самовільне підключення з порушенням схеми обліку - несанкціоноване (непогоджене) оператором системи підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі за схемою, не передбаченою проєктними рішеннями та/або договором з оператором системи, та/або без укладення договору з оператором системи.

Відповідно до п.п. 2.3.1-2.3.3 Правил на роздрібному ринку виробництво, передача, розподіл, постачання та споживання електричної енергії без розрахункових засобів комерційного обліку не допускається, крім випадків, передбачених цими Правилами та Кодексом комерційного обліку. Для вимірювання з метою комерційних розрахунків за електричну енергію мають використовуватися розрахункові засоби вимірювальної техніки, які відповідають вимогам Кодексу комерційного обліку, Закону України "Про метрологію та метрологічну діяльність" та іншим нормативно-правовим актам, що містять вимоги до таких засобів вимірювальної техніки. Електроустановки споживачів мають бути забезпечені необхідними розрахунковими засобами вимірювальної техніки для розрахунків за спожиту електричну енергію, технічними засобами контролю і управління споживанням електричної енергії та величини потужності, а також (за бажанням споживача) суміщеними з лічильником електричної енергії або окремими засобами вимірювальної техніки для контролю якості електричної енергії. Підключення електроустановки споживача, яка не забезпечена розрахунковими засобами (засобом) вимірювальної техніки, технічними засобами контролю і управління споживанням електричної енергії та величини потужності, забороняється, за винятком випадків, передбачених цими Правилами. Розрахункові засоби вимірювальної техніки електричної енергії, технічні засоби контролю і управління споживанням електричної енергії та величини потужності, засоби вимірювальної техніки для контролю якості електричної енергії встановлюються відповідно до вимог Кодексу комерційного обліку, цих Правил та проектних рішень.

Пунктом 5.5.5 Правил передбачено, зокрема, що споживач електричної енергії зобов`язаний: не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача.

Згідно з п.8.2.5 Правил у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 9 до цих Правил. Акт про порушення складається представниками оператора системи, які мають таке право згідно з посадовою інструкцією, пройшли відповідне навчання та інструктаж, після пред`явлення ними службових посвідчень. В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил та всі необхідні для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням: меж балансової належності; перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення; номінальної сили струму спрацювання комутаційних апаратів, задіяних у схемі підключення; фазування лічильника на дату оформлення акта про порушення. Споживачі, представники оператора системи, інші особи, присутні при перевірці, під час здійснення перевірки електроустановок мають право здійснювати фото- та відеозйомку для фіксації виявлених порушень та/або відмови споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписувати акт про порушення, про що зазначається в акті про порушення. В акті про порушення заповнюються всі графи та рядки без пропусків. Виправлення чи підчищення не допускаються. Текст повинен бути однозначним, без можливості подвійного тлумачення. В акті зазначаються заходи, яких було вжито або яких необхідно вжити для усунення допущених порушень. Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт про порушення підписується представником (представниками) оператора системи, який (які) брали участь у перевірці, та споживачем (представником споживача) або іншою особою, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи). У разі відмови споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписати акт про порушення в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт про порушення вважається дійсним, якщо його підписали більше одного уповноваженого представника оператора системи та незаінтересована особа (представник житлово-експлуатаційної організації, балансоутримувача або управителя будинку, виборна особа будинкового, вуличного, квартального чи іншого органу самоорганізації населення або представник органу місцевого самоврядування, інший споживач тощо) за умови посвідчення цієї особи або більше одного уповноваженого представника оператора системи, а відмова споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписувати акт про порушення підтверджується відеозйомкою. До акта про порушення сторонами можуть бути додані пояснення, зауваження та докази, перелік яких (за наявності) зазначається в цьому акті. Представники оператора системи перед складанням акта про порушення зобов`язані повідомити споживача про його право внести пояснення та зауваження до акта, викласти мотиви своєї відмови від його підписання або підписати його без зауважень. Облік бланків актів про порушення ведеться оператором системи у пронумерованому, прошнурованому та скріпленому печаткою журналі. Акти про порушення та документи, що підтверджують факт їх отримання споживачем, повинні зберігатися оператором системи протягом трьох років з дня оформлення акта про порушення.

У відповідності до п.8.2.6 Правил на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Комісія з розгляду актів про порушення створюється оператором системи і має складатися не менше ніж з 3 уповноважених представників оператора системи. Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення. Оператор системи повинен вести журнал реєстрації засідань комісії з розгляду актів про порушення, в якому зазначаються дата проведення засідання; номер протоколу; склад комісії; склад запрошених на засідання комісії (представники Регулятора, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів); відмітка про присутність або відсутність споживача; перелік питань, які розглядалися на засіданні комісії; час розгляду кожного з питань, зміст окремої думки учасників комісії (у разі її наявності) та стислий зміст рішення. Споживач має бути повідомлений оператором системи про місце, час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 7 календарних днів до призначеної дати засідання. У разі відмови споживача або представника споживача від отримання акта про порушення, у якому визначено місце, час та дату проведення засідання комісії, або окремого повідомлення про місце, час і дату засідання комісії оператор системи направляє споживачу таке повідомлення рекомендованим листом з повідомленням про вручення поштового відправлення на адресу, визначену в даних щодо споживача, наявних в оператора системи. У такому разі оператор системи має право розглянути акт про порушення на засіданні комісії, яке має відбутися по закінченню 30 календарних днів від дати направлення споживачу такого повідомлення. За зверненням споживача оператор системи може розглянути акт про порушення на засіданні комісії раніше указаного терміну. Акт про порушення, не розглянутий у визначеному цими Правилами порядку протягом 60 календарних днів від дня його складення, вважається недійсним та підлягає скасуванню (крім випадків необхідності проведення експертизи пломб, індикаторів та/або засобу вимірювальної техніки електричної енергії для встановлення факту порушення). Якщо для розгляду акта про порушення необхідні результати експертного дослідження, зазначений термін розгляду відраховується з дати їх отримання оператором системи від експертної установи. Комісія з розгляду актів про порушення може повторно розглянути акт про порушення в порядку, встановленому цими Правилами, на підставі звернення споживача, на вимогу Регулятора, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізацію державної політики в електроенергетичному комплексі, або за рішенням суду. За рішенням оператора системи у зв`язку з отриманням результатів експертизи чи інших даних, які не були відомі на момент ухвалення рішення комісією, але мають суттєве значення, рішення комісії може бути переглянуте у порядку, встановленому цими Правилами, протягом 1 року, починаючи з дня, наступного за днем його прийняття. Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу. У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. В такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти глави 8.4 цього розділу та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків.

Відповідно до п.8.4.1 Правил оператор системи визначає обсяг та вартість електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення цих Правил та/або виявлення фактів безоблікового споживання електричної енергії, самовільного підключення до об`єктів електроенергетики і споживання електричної енергії без засобів вимірювальної техніки, відповідно до вимог цієї глави. У разі своєчасного (до виявлення порушення представниками оператора системи) письмового повідомлення споживачем оператора системи про виявлені ним пошкодження засобів вимірювальної техніки, пошкодження або зрив пломб (за умови відсутності явних ознак втручання в роботу засобів вимірювальної техніки) чи пошкодження індикатора (за умови наявності активного елемента індикатора) або спрацювання індикатора (за умови відсутності підтвердження заводом виробником індикатора факту його спрацювання внаслідок дії магнітного поля) положення цієї глави не застосовуються.

Згідно з п.8.4.2 Правил визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється оператором системи на підставі акта про порушення, складеного у порядку, визначеному цими Правилами, у разі виявлення таких порушень: 1) порушення цілісності пломб, цілісності пломбувального матеріалу, на якому встановлені пломби (дріт, кордова нитка тощо), порушення цілісності гвинтів, на яких закріплено пломбувальний матеріал (далі - пошкодження пломб), або відсутність на засобах вимірювальної техніки пломб з відбитками тавр про їх повірку чи пломб з відбитками тавр оператора системи або інших заінтересованих сторін, установлених на кріпленнях кожуха лічильника електричної енергії (за умови наявності акта про пломбування, складеного в порядку, установленому Кодексом комерційного обліку, або іншого документа, який підтверджує факт пломбування і передачу на збереження засобів вимірювальної техніки, установлених пломб, та за умови втручання споживача в роботу засобів вимірювальної техніки); 2) пошкодження або відсутність пломб з відбитками тавр оператора системи чи інших заінтересованих сторін, установлених на засобах (вузлах) вимірювальної техніки в місцях, указаних в акті про пломбування, складеному в порядку, визначеному Кодексом комерційного обліку, або в іншому документі, який підтверджує факт пломбування і передачу на збереження засобів вимірювальної техніки та установлених пломб (крім пломб, установлених на кріпленнях кожуха лічильника електричної енергії); 3) пошкодження (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу лічильника тощо) або відсутність засобів вимірювальної техніки (за умови наявності акта про пломбування, складеного в порядку, установленому Кодексом комерційного обліку, або іншого документа, який підтверджує передачу на збереження засобів вимірювальної техніки, та у разі пошкодження засобів вимірювальної техніки за умови втручання споживача в роботу засобів вимірювальної техніки), інші дії споживача, які призвели до зміни показів засобів вимірювальної техніки (використання фазозсувного трансформатора, постійних магнітів (у разі невстановлення на/в лічильник індикаторів), пристрою випромінювання електромагнітних полів тощо); 4) фіксація індикаторами впливу на лічильник електричної енергії постійного (змінного) магнітного або електричного полів (далі - фіксація індикаторами впливу фізичних полів), пошкодження або відсутність індикаторів (за умови наявності акта про пломбування, складеного в порядку, визначеному Кодексом комерційного обліку, або іншого документа, який підтверджує факт встановлення та передачі на збереження індикаторів); 5) самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі без порушення схеми обліку; 6) самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі оператора системи з порушенням схеми обліку; 7) самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю оператора системи, з порушенням схеми обліку; 8) використання "штучного нуля", що призвело до споживання необлікованої електричної енергії; 9) пошкодження або відсутність пломб на засобах вимірювальної техніки, що вимірюють обсяг електричної енергії, розподіленої мережами споживача (основного споживача), пошкодження (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу лічильника тощо) зазначених засобів вимірювальної техніки (за наявності акта про пломбування, складеного в порядку, визначеному Кодексом комерційного обліку, який підтверджує факт пломбування і передачу на збереження засобів вимірювальної техніки та установлених пломб), інші дії споживача, які призвели до зміни показів цих засобів вимірювальної техніки.

Відповідно до п.8.4.12 Правил у разі виявлення у непобутового споживача порушень, зазначених у підпунктах 6 - 8 пункту 8.4.2 цієї глави, величина розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії через проводи (кабелі), якими здійснене самовільне підключення (W доб.с.п., кВт·год), розраховується за визначено у даному пункті формулою (8;9).

Як зазначалось раніше, оформленим уповноваженими представниками АТ "ДТЕК Одеські електромережі" актом про порушення № 8015171 від 06.12.2022 на об`єкті (території) відповідача "Готель Південний" в його присутності зафіксовано порушення обліку електричної енергії: п. 5.5.5 ПРРЕЕ, що відповідає порушенню п. 8.4.2 ПРРЕЕ - порушена схема підключення засобу обліку електричної енергії, шляхом встановлення перетинки, яка шунтує струмові кола засобу обліку з ввідного рубільника до післяоблікового автоматичного вимикача проводом СІП 1х16 мм.кв. після відключення проводу з до облікового рубільника по фазі "С", внаслідок чого спожита електрична енергія недовраховується. Порушення було продемонстровано клієнту. Зазначений акт підписано трьома представниками оператора системи розподілу та безпосередньо споживачем - відповідачем у справі. Зауважень до складеного акту відповідач не мав. У додаткових відомостях зазначив, що до електролічильника не має доступу, так як він знаходиться в ТП, з даним порушенням.

Таким чином, Акт про порушення № 8015171 від 06.12.2022 складено у відповідності до ПРРЕЕ і він є дійсним у розумінні п. 8.2.5 цих Правил. Протилежного відповідачем не доведено.

Крім того, в акті про порушення та на схемі електроживлення споживача зазначено про встановлення перетинки, яка шунтує струмові кола засобу обліку з ввідного рубільника (т. №5 на схемі, місце підключення шунтуючого проводу) до післяоблікового автоматичного вимикача.

З викладеного вбачається, що виявлене у відповідача порушення виконано поза встановленим засобом обліку електричної енергії та до облікового автоматичного вимикача в щиті обліку, тобто без їх участі у схемі самовільного підключення, доступ до яких було опломбовано, що спростовує доводи апелянта стосовно відсутності будь-яких втручань з його боку в схему електропостачання..

Також відповідачем не спростовано, що зазначене підключення є самовільним, тобто несанкціоноване (непогоджене) оператором системи та виконано за схемою, не передбаченою проектними рішеннями та договором з оператором системи.

Крім того, твердження відповідача про те, що останній не має жодного відношення до розподільчих щитів, зазначене обладнання йому не належить та не перебуває у нього на балансі, не спростовує факту виявленого у відповідача порушення, зафіксованого у визначеному Правилами порядку.

Зазначена апелянтом обставина щодо відсутності у нього доступу до обладнання не підтверджується жодними доказами.

При цьому судова колегія враховує, що пломбування та встановлення індикаторів проведено у готелі "Південний" за адресою - м. Рені, вул. 28 Червня, 134.

Слід також зауважити, що відповідачем не було подано жодних доказів на спростування арифметичної правильності та методологічної відповідності виконаного позивачем розрахунку заборгованості за недовраховану електричну енергію, в тому числі шляхом надання ним до суду контррозрахунку.

Крім того, у випадку, якщо споживач незгодний з рішенням комісії, то належним способом захисту є подання скарги на зазначене рішення до осіб, визначених у п. 8.3.20 ПРРЕЕ, а у випадку звернення до суду належним способом захисту є вимога про скасування рішення комісії. Аналогічний правовий висновок викладений у пункті 81 постанови Великої Палати Верховного Суду від 14 січня 2020 року у справі № 910/17955/17.

Згідно з п. 5.5.5 ПРРЕЕ споживач електричної енергії зобов`язаний, зокрема, дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та електроприладів згідно з вимогами нормативно-технічних документів та нормативно-правових актів України; забезпечувати збереження і цілісність установлених на його території та/або об`єкті (у його приміщенні) розрахункових засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування; забезпечувати доступ представникам оператора системи (після пред`явлення ними службових посвідчень) до об`єкта споживача для проведення технічної перевірки засобу комерційного обліку (засобів вимірювальної техніки), електроустановок та електропроводки, вимірювання показників якості електричної енергії, контролю за рівнем споживання електричної енергії, а також для виконання відключення та обмеження споживання електричної енергії споживачу (субспоживачу) відповідно до встановленого цими Правилами порядку та виконувати їх обґрунтовані письмові вимоги щодо усунення виявлених порушень, якщо це обумовлено умовами договору.

Підпунктом 20 п. 5.5.5 ПРРЕЕ передбачено, що споживач електричної енергії зобов`язаний не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача.

Положення абзацу третього п. 8.2.5 ПРРЕЕ передбачають, що в акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил (а не підпункти). Тому, твердження відповідача про те, що суд першої інстанції допустив порушення оскільки, встановивши факт допущення ним порушень, не послався на конкретні норми (підпункти) Правил роздрібного ринку електричної енергії, є необґрунтованим.

Відповідно до ст. 79 Господарського процесуального кодексу України наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Тлумачення змісту цієї статті свідчить, що нею покладено на суд обов`язок оцінювати докази, обставини справи з огляду на їх вірогідність, яка дозволяє дійти висновку, що факти, які розглядаються скоріше були (мали місце), аніж не були.

Слід зауважити, що Верховний Суд в ході касаційного перегляду судових рішень неодноразово звертався загалом до категорії стандарту доказування та відзначав, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Цей принцип передбачає покладання тягаря доказування на сторони. Одночасно цей принцип не передбачає обов`язку суду вважати доведеною та встановленою обставину, про яку сторона стверджує.

Така обставина підлягає доказування таким чином, аби задовольнити, як правило, стандарт переваги більш вагомих доказів, тобто коли висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається більш вірогідним, ніж протилежний.

Такий стандарт доказування застосовано Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 18.03.2020 у справі № 129/1033/13-ц.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Відповідно до вимог ч.1 ст.73 Господарського процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно з ч.1 ст.74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

У відповідності до ст.76 Господарського процесуального кодексу України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Зі змісту ст.77 Господарського процесуального кодексу України вбачається, що обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Докази, одержані з порушенням закону, судом не приймаються.

Статтею 86 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Частинами ч.ч.1, 2, 3 ст.13 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Принцип рівності сторін у процесі вимагає, щоб кожній стороні надавалася розумна можливість представляти справу в таких умовах, які не ставлять цю сторону у суттєво невигідне становище відносно другої сторони (п.87 Рішення Європейського суду з прав людини у справі "Салов проти України" від 06.09.2005р.).

У Рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Надточий проти України" від 15.05.2008 зазначено, що принцип рівності сторін передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом.

Змагальність означає таку побудову судового процесу, яка дозволяє всім особам - учасникам певної справи відстоювати свої права та законні інтереси, свою позицію у справі.

Принцип змагальності є процесуальною гарантією всебічного, повного та об`єктивного з`ясування судом обставин справи, ухвалення законного, обґрунтованого і справедливого рішення у справі.

Європейський суд з прав людини в рішенні у справі "Серявін та інші проти України" вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.

Названий Суд зазначив, що, хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довід (рішення Європейського суду з прав людини у справі "Трофимчук проти України").

Позивачем підтверджено факт порушення відповідачем ПРРЕЕ, що зафіксовано у відповідному акті про порушення, який був розглянутий комісією з розгляду актів про порушення. За наявними матеріалами справи, зокрема, виходячи з даних протоколу розгляду комісією акта про порушення, встановлено обсяг необлікованої електричної енергії та суму вартості необлікованої електричної енергії, яка за розрахунком комісії становить 196902,06 грн.

Проаналізувавши наявні матеріали справи, враховуючи встановлення факту порушення відповідачем ПРРЕЕ, приймаючи до уваги відсутність доказів оскарження рішень позивача, непогодження відповідачем з рішенням або діями позивача щодо проведеного розрахунку та вартості необлікованої електроенергії, при цьому вірність розрахунку матеріалами справи не спростовується, суд дійшов висновку, що апеляційна скарга не спростовує вірних висновків суду першої інстанції про задоволення вимог Акціонерного товариства "ДТЕК Одеські Електромережі" про стягнення з відповідача 196902,06 грн. вартості недоблікованої електричної енергії.

Доводи скаржника, що викладені в апеляційній скарзі, колегія суддів не бере до уваги, оскільки вони висновків суду не спростовують та з урахуванням всіх обставин даної справи, встановлених судом, не впливають на правильність вирішення спору по суті та остаточний висновок суду.

За таких обставин, апеляційна скарга Фізичної особи-підприємця Куля Олександра Миколайовича задоволенню не підлягає, а рішення Господарського суду Одеської області від 08.11.2023 по справі №916/3849/23 залишається без змін.

Відповідно до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України витрати по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги покладаються на заявника апеляційної скарги.

Керуючись ст. 129, 269, 275, 276, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Фізичної особи-підприємця Куля Олександра Миколайовича на рішення Господарського суду Одеської області від 08.11.2023 по справі №916/3849/23 залишити без задоволення.

Рішення Господарського суду Одеської області від 08.11.2023 по справі №916/3849/23 залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та не підлягає оскарженню в касаційному порядку, крім випадків, передбачених п.2 ч.3 ст. 286 ГПК України.

Головуюча cуддя: Н.М. Принцевська

Судді: Г.І. Діброва

А.І. Ярош