УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

м. Київ

31.01.2024Справа № 910/628/24
За позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «КОЛОР-ГРУП» (81156, Львівська обл., Пустомитівський р-н, село Звенигород, вул. Савчинського, буд. 385)

До Товариства з обмеженою відповідальністю «СОЮЗ-ПОСТАЧ» (01011, м. Київ, вул.. Мирного Панаса, буд. 11)

про стягнення 45 466, 46 грн

Суддя Бондаренко-Легких Г. П.

Без виклику представників сторін.

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «КОЛОР-ГРУП» до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «СОЮЗ-ПОСТАЧ» про стягнення 45 466, 46 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивач на виконання умов договору поставки № 14 від 19.05.2020 здійснив поставку товару відповідачу 04.02.2022 за видатковою накладною № 36 на загальну суму 40 405, 98 грн. Відповідач в свою чергу здійснив часткову оплату в розмірі 10 000, 00 грн.

У зв`язку з викладеним позивач просить стягнути з відповідача 45 466, 46 грн, з яких: 30 405, 75 грн - основний борг; 9 052, 63 грн - інфляційні втрати; 4 237, 17 грн - пеня; 1 750, 91 грн - 3% річних.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення її без руху, зважаючи на наступне.

Згідно з частини 1 статті 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до частини 2 статті 174 Господарського процесуального кодексу України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

(1) Згідно пункту 2 частини 3 статті 162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява повинна містити, місцезнаходження юридичних осіб.

Судом встановлено, що позивач в преамбулі позовної заяви вказав іншу адресу відповідача в порівнянні з тією яка зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

Також, пунктом 2 частини 3 статті 162 Господарського процесуального кодексу України внормовано, що позовна заява також повинна містити відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Позовна заява не містить відомостей про наявність або відсутність в позивача, представника позивача, відповідача електронного кабінету.

Окрім цього, в силу абзацу 2 частини 1 статті 174 Господарського процесуального кодексу України, суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху також у разі, якщо позовну заяву подано особою, яка відповідно до частини шостої статті 6 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його.

Відповідно до частини 6 статті 6 Господарського процесуального кодексу України, адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Суд здійснивши запит в системі «Електронний суд» щодо наявності в ТОВ «КОЛОР-ГРУП» () зареєстрованого Електронного кабінету ЄСІТС отримав відповідь, яка долучена до матеріалів справи, що станом на 30.01.2024 в позивача ТОВ «КОЛОР-ГРУП» відсутній зареєстрований Електронний кабінет в ЄСІТС в той час, коли позивач в розумінні частини 6 статті 6 Господарського процесуального кодексу України зобов`язаний зареєструвати електронний кабінет в ЄСІТС в обов`язковому порядку.

Суд звертає увагу, що у відповідності до абзацу 2 частини 6 статті 6 Господарського процесуального кодексу України, процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Позовна заява підписана представником позивача - адвокатом.

Проте, позовна заява не містить відомостей щодо наявності в представника позивача (адвоката) електронного кабінету ЄСІТС.

Отже, суд дійшов висновку, що заявником не дотримано вимог пункту 2 частини 3 статті 162 Господарського процесуального кодексу України.

(2) Згідно пункту 3 частини 3 статті 162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява повинна містити обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

В позовній заяві міститься розрахунок пені. В розрахунку за нездійснену післяплату у розмірі 30 406, 75 грн позивач не конкретизує останній день нарахування пені, а лише зазначає «дата подачі позову», в той час коли позов надійшов до суду 17.01.2024, а зданий на пошту 15.01.2024

Отже, суд дійшов висновку, що заявником не дотримано вимог пункту 3 частини 3 статті 162 Господарського процесуального кодексу України.

(3) В силу пункту 5 частини 3 статті 162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява повинна містити, зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Частиною 2 статті 164 Господарського процесуального кодексу України внормовано, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Позивач в позовній заяві зазначає, що відповідач 06.05.2023 здійснив часткову оплату в розмірі 10 000, 00 грн.

Однак, позивач не надає до позовної заяви доказів, які в свою чергу підтвердили, що відповідач дійсно здійснив часткову оплату. У зв`язку з відсутністю таких доказів у суду відсутні можливості перевірити обґрунтованість заявленої позивачем суми, яка заявлена до стягнення.

Окрім цього, позивач на виконання пункту 6 частини 1 статті 162 Господарського процесуального кодексу України зазначив, що ним вживалися заходи досудового врегулювання спору шляхом систематичних переговорів та листувань.

Проте, позивач не долучив до позовної заяви докази листування з відповідачем.

Пунктом 5.2. договору № 14 від 19.05.2020 передбачено, що розрахунки за поставлений постачальником товар здійснюються покупцем на умовах: - 15 % передоплати від суми виставленого рахунку.

Проте, позивач не додав до позовної заяви рахунок на оплату (в ВН № 36 від 04.02.2022 зазначено: "рахунок на оплату № 39 від 04.02.2022").

Отже, суд дійшов висновку, що заявником не дотримано вимог пункту 5 частини 3 статті 162 та частини 2 статті 164 Господарського процесуального кодексу України.

(4) Відповідно до пункту 9 частини 3 статті 162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява повинна містити, попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи.

Згідно частини 1 статті 124 Господарського процесуального кодексу України, разом з першою заявою по суті спору кожна сторона подає до суду попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які вона понесла і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

Позивач в позовній заяві зазначив, що додає до позовної заяви розрахунок сум судових витрат, які позивач поніс і очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

Проте, фактично позивач не долучив до позовної заяви розрахунку сум судових витрат. Також зазначена позивачем заява відсутня в переліку додатків до позовної заяви.

Однак, в тексті позовної заяви позивач стверджує, що орієнтований розрахунок понесених судових витрат становить 18 028, 00 грн, але позивач не конкретизує суми судових витрат, а саме суми судового збору та суми професійної правничої допомоги окремо.

Отже, суд дійшов висновку, що заявником не дотримано вимог пункту 9 частини 3 статті 162 Господарського процесуального кодексу України.

(5) Згідно з пункту 2 частини 1 статті 164 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Статтею 1 та 2 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат. Платники судового збору - громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

Згідно з частиною 1 статті 3 зазначеного Закону, судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Відповідно до статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. Ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: за подання до господарського суду, позовної заяви майнового характеру - 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік», прожитковий мінімум працездатних осіб з 01.01.2024 становить - 3 028, 00 грн.

Оскільки в матеріалах справи відсутні докази сплати заявником судового збору, останній повинен надати суду відповідне платіжне доручення, яке в свою чергу підтвердить, що заявник дійсно сплатив судовий збір у розмірі 3 028, 00 грн.

З огляду на викладене, всупереч наведеним вимогам закону позивачем не надано належних доказів сплати судового збору у встановленому розмірі, отже, суд дійшов висновку, що заявником не дотримано вимог пункту 2 частини 1 статті 164 Господарського процесуального кодексу України.

(6) Згідно з пункту 1 частини 1 статті 164 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують направлення іншим учасникам справи копій позовної заяви і доданих до неї документів з урахуванням положень статті 42 цього Кодексу.

Правилами надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 № 270, а саме абзацом 27 пункту 2 передбачено, що документом, який підтверджує надання послуг поштового зв`язку є розрахунковий документ встановленої відповідно до Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» форми та змісту (касовий чек, розрахункова квитанція тощо), що підтверджує надання послуг поштового зв`язку.

Отже, на підтвердження направлення учасникам справи позовної заяви з додатками до позову обов`язково мають додаватися описи вкладення, чеки (квитанції) поштового відділення, що підтверджують факт оплати відправником та надання відділенням зв`язку послуг з пересилання листів з описом вкладення.

За змістом пункту 61 Правил надання поштового зв`язку, затверджених Постановою №270 від 05.03.2009 Кабінету Міністрів України, у разі приймання внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладення бланк опису заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв`язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові. На примірнику опису, що видається відправникові, працівник поштового зв`язку повинен зазначити номер поштового відправлення. За бажанням відправника на примірнику опису, що вкладається до поштового відправлення, вартість предметів може не зазначатися.

Із наведених норм вбачається, що належним доказом направлення копії позовної заяви та доданих до неї документів відповідачеві у справі є бланк опису вкладення з номером поштового відправлення, завірений відповідним відділенням зв`язку, разом з фіскальним чеком/квитанцією про відправлення. За таких обставин, належним доказом надіслання копії позовної заяви з доданими до неї документами відповідачу є оригінал опису вкладення відправленої поштової кореспонденції, в якому перелічені всі документи, які надсилаються одержувачу та який засвідчений підписом працівника відділення поштового зв`язку та відбитком календарного штемпеля цього відділення, а також розрахунковий документ поштової установи, а саме оригінал поштової квитанції (чеку).

Відповідно, якщо копію позовної заяви надіслано поштою, то документом, який підтверджує надсилання, є фіскальний чек поштового відділення, опис вкладення у цінний лист. Крім того, підтвердженням, що відправлення надіслано на адресу одержувача є саме накладна (службовий чек), в якому зазначено номер накладної, інформацію про відправника та одержувача, інформацію про відправлення, а також міститься підтвердження (підпис) відправника з підтвердженням, що інформація у даній накладній зазначена правильно.

Всупереч встановленим вимогам, заявник не надав до доказів направлення позовної заяви з додатками відповідачу фіскального чеку поштового відділення.

Таким чином, в матеріалах позовної заяви відсутні підтвердження відправлення копії позовної заяви з додатками іншим учасникам справи.

Отже, суд дійшов висновку, що заявником не дотримано вимог пункту 1 частини 1 статті 164 Господарського процесуального кодексу України.

Суд звертає увагу позивача на те, що відповідно до частини 3 статті 174 Господарського процесуального кодексу України позовна заява вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом.

На підставі викладеного та керуючись статтями 162, 174, 232, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Залишити позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «КОЛОР-ГРУП» без руху.

2. Встановити позивачу строк на усунення недоліків позовної заяви п`ять днів з дня вручення цієї ухвали.

3. Встановити позивачу спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом:

(1) подання до суду письмової заяви на виконання ухвали із зазначенням правильного місцезнаходження відповідача у відповідності до даних, які містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань; зазначити щодо наявності в сторін та представника позивача електронного кабінету ЄСІТС; зобов`язати позивача Товариство з обмеженою відповідальністю «КОЛОР-ГРУП» на виконання вимог частини 6 статті 6 Господарського процесуального кодексу України зареєструвати Електронний кабінет ЄСІТС, докази про що надати суду.

(2) подання до суду письмової заяви на виконання ухвали із обґрунтованим розрахунком сум, що стягуються (конкретизувати кінцевий період (день) нарахування штрафних санкцій).

(3) подання до суду письмової заяви на виконання ухвали із доданням до неї всіх доказів, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (докази часткової оплати відповідачем; докази листування між сторонами; копію рахунку на оплату № 39 від 04.02.2022).

(4) подання до суду письмової заяви на виконання ухвали із доданням до неї заяви з попереднім (орієнтовним) розрахунком суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи та конкретизувати суму понесених судових витрат, тобто зазначити окремо суму судового збору та окрему суму витрат на професійну правничу допомогу.

(5) подання до суду письмової заяви на виконання ухвали із доданням до неї платіжного доручення по сплаті судового збору за платіжними реквізитами вказаними на офіційному сайті Господарського суду міста Києва у встановленому розмірі.

(6) подання до суду письмової заяви на виконання ухвали із доданням до неї доказів направлення іншим учасникам справи копії позовної заяви та доданих до неї документів (опис вкладення з номером поштової накладної, накладну на відправку (службовий чек) та фіскальний чек (квитанцію).

4. Попередити позивача, що відповідно до частини 4 статті 174 Господарського процесуального кодексу України, у разі якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

5. Ухвала набирає законної сили в день підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Г.П. Бондаренко - Легких