ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

"30" січня 2024 р. Справа № 911/1593/23

Господарський суд Київської області у складі судді Яреми В.А.,

за позовом ОСОБА_1

до Садівницького товариства Рябина

про визнання недійсним рішення загальних зборів

встановив:

У загальному позовному провадженні Господарського суду Київської області перебуває справа № 911/1593/23 за позовом ОСОБА_1 до Садівницького товариства Рябина про визнання недійсним рішення загальних зборів членів Садівницького товариства Рябина, які були прийняті на загальних зборах членів 10.07.2021 та оформлені протоколом №2.

Господарський суд Київської області ухвалою від 18.12.2023 у справі №911/1593/23, занесеною до протоколу підготовчого засідання 18.12.2023, відклав підготовче засідання на 29.01.2024.

29.01.2024 через канцелярію Господарського суду Київської області, за допомогою формування 28.01.2024 у підсистемі «Електронний суд» та за підписом Новосьола Ю.В., від Садівницького товариства Рябина надійшли клопотання про відкладення підготовчого засідання у вказаній справі на іншу дату та продовження строку проведення підготовчого провадження.

Вказані клопотання мотивовано тим, що (далі дослівно): «повідомляю шановний суд, що я, як відповідач у справі, не зможу бути присутнім у судовому засіданні 29.01.2024 через смерть рідної тітки і тому маю бути присутнім на похороні, який відбудеться 29.01.2024 в м. Черкаси. Докази зобов`язуюся надати в наступне судове засідання».

Ухвалою Господарського суду Київської області від 29.01.2024 у справі №911/1593/23 відкладено підготовче засідання на 13.02.2024 та продовжено строк підготовчого провадження на тридцять днів.

30.01.2024 через канцелярію Господарського суду Київської області від Садівницького товариства Рябина, за підписом голови правління товариства Новосьола Ю.В., надійшла заява про відвід судді, яка мотивована п. 1 ч. 5 ст. 35 ГПК України та наявністю обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

Такими обставинами, на переконання відповідача, є подача ним протягом останніх декількох днів скарг до Вищої Ради Правосуддя стосовно дисциплінарного проступку судді Господарського суду Київської області Яреми Валерія Анатолійовича з таких підстав:

- станом на 18.12.2023 вже сплив термін в 210 днів з дня відкриття провадження у справі №911/1593/23, попри вказане та заяви сторін про відсутність підстав заперечувати проти завершення підготовчого провадження та перехід до розгляду справи по суті, суддя Ярема В.А. заявив про невпевненість у необхідності вчинення таких дій, чим безпідставно затягує підготовче провадження при розгляді вказаної справи;

- 20.11.2023 на засіданні з розгляду справи №911/1785/22, до ввімкнення звукозаписувальних пристроїв суддя Ярема В.А. зауважив про оголошення рішення у даній справі, яке не сподобається стороні, відтак, незважаючи на заперечення відповідача проти позову, у судовому засіданні суддею оголошено вступну та резолютивну частину рішення, яким позовні вимоги задоволено;

- протягом тривалого терміну суддя Ярема В.А. зволікає з виготовленням судового рішення у справі №911/1785/22, оскільки станом на 15.01.2024 згідно витягу з ЄРСД по вказаній справі реєстр не містить ані вступної і резолютивної частини вказаного рішення, ані його повного тексту.

Зважаючи на вказане, відповідач зауважив про наявність обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді Яреми В.А. по відношенню до Садівницького товариства Рябина, що полягає у регулярних, грубих і умисних або внаслідок недбалості дисциплінарних проступків, вчинених під час розгляду справ №911/1785/22 та №911/1593/23, які наносять шкоду та порушують права більшості членів товариства.

Водночас., посилаючись на ч. 3 ст. 38 ГПК України, відповідач зауважив, що опрацювання великого масиву інформації та підготовка великої кількості документів дл подачі цього відводу є винятковим випадком, а тому строк для подання відводу має бути продовжено.

На підставі викладеного відповідач просить суд (дослівно):

- опрацювання великого масив інформації та підготовка великої кількості документів для подачі цього відводу є винятковим випадком, коли про підставу відводу (самовідводу) не могло бути повідомлено до суду раніше, а тому просимо продовжити строк для заявлення відводу;

- відвести суддю Господарського суду Київської області Ярему Валерія Анатолійовича від розгляду справи №911/1593/23 за позовом ОСОБА_1 до Садівницького товариства Рябина про визнання недійсним та скасування рішення загальних зборів членів СТ Рябина, які були прийняті 10.07.2021.

Приписами п. 5 ч.1, ч. 4 ст. 35 Господарського процесуального кодексу України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Відповідно до ч. 3 ст. 38 Господарського процесуального кодексу України відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Самовідвід може бути заявлений не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Після спливу вказаного строку заявляти відвід (самовідвід) дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів з дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Так, Господарський суд Київської області ухвалою від 08.06.2023 прийняв позовну заяву ОСОБА_1 до розгляду та відкрив провадження у справі № 911/1593/23, призначив підготовче засідання на 26.06.2023.

Подана ж відповідачем 30.01.2024 заява про відвід мотивована обставинами, які мали місце 20.11.2023, 18.12.2023 та 15.01.2024, а тому суд дійшов висновку, що зі спливом передбаченого абзацом першим ч. 3 ст. 38 ГПК України строку для заявлення відводу судді у вказаній справі, вказана заява мала бути подана не пізніше двох днів з дня, коли відповідач дізнався про вказані ним підстави, тобто не пізніше 17.01.2024.

Відповідно до приписів ст. ст. 113, 118, ч.ч. 1, 2, 4 ст. 119 Господарського процесуального кодексу України строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом.

Право на вчинення процесуальних дій втрачається із закінченням встановленого законом або призначеного судом строку.

Суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подані заява, скарга, документи тощо), стосовно якої пропущено строк.

Так, за змістом частин першої та четвертої статті 119 Господарського процесуального кодексу України пропущений учасником процесуальний строк може бути поновлений судом за умови вчинення учасником процесуальної дії, для вчинення якої було встановлено строк, подання учасником заяви про поновлення процесуального строку та визнання причин пропуску строку поважними, крім випадків, коли ГПК України встановлено неможливість такого поновлення.

Натомість відповідно до частини другої статті 119 Господарського процесуального кодексу України за заявою учасника може бути продовжений тільки строк, який встановлений судом і який не сплив на час звернення учасника справи із заявою.

Однак, подаючи заяву про відвід судді 30.01.2024, тобто з пропуском встановленого ч. 3 ст. 38 ГПК України строку Садівницьке товариство Рябина:

- не навело та не обгрунтувало жодних поважних причин пропуску цього строку, зокрема щодо наявності обставин, які об`єктивно були непереборними, незалежними від волевиявлення сторони та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для подання заяви про відвід судді щонайменше протягом двох днів з останньої події, якою мотивовано упередженість судді;

- не заявило клопотання про поновлення пропущеного строку, яке не є тотожним заявленому відповідачем клопотанню про продовження строку.

Жодних інших виняткових випадків, за яких про підстави відводу відповідачу не могло бути відомо до спливу визначеного строку, у відповідній заяві не наведено та не обґрунтовано.

Згідно ч. 2 ст. 118 ГПК України заяви, скарги і документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

За таких обставин, оскільки відвід судді був заявлений поза межами строку, встановленого ч. 3 ст. 38 ГПК України, суд дійшов висновку про залишення без розгляду заяви Садівницького товариства Рябина про відвід судді Яреми В.А. від розгляду справи №911/1593/23.

Викладене ж у вказаній заяві клопотання відповідача про продовження строку суд відхиляє як процесуально неспроможне.

З огляду зроблених вище висновків суд звертає увагу на те, що:

- норми ГПК України щодо процесуальних строків, у тому числі в частині порядку їх продовження/поновлення є, по суті, пільгою, яка може застосовуватись як виняток із загального правила;

- приписами ГПК України не передбачено обов`язку суду автоматично поновлювати пропущений учасником справи строк, тоді як у разі пропуску строку заявник повинен: 1) порушити питання про поновлення цього строку шляхом заявлення відповідного клопотання про поновлення строку; 2) клопотання повинно містити обґрунтування поважності причин пропуску цього строку, зокрема щодо наявності обставин, які є об`єктивно непереборними, незалежними від волевиявлення сторони та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для вчинення процесуальних дій;

- наявність у заявника певних процесуальних прав не звільняє відповідного учасника справи від дотримання передбаченого ст. ст. 118, 119 ГПК України порядку подання клопотання з метою, зокрема, поновлення процесуального строку та доведення у такому клопотанні наявності поважних причин для вчинення відповідної процесуальної дії, яка у даному разі не може бути здійснена судом за власною ініціативою;

- порядок подання клопотань з метою поновлення/продовження процесуального строку не є тотожним за своєю процесуальними суттю та алгоритмом подання, зокрема щодо того, що продовження строку після його спливу не допускається.

Поряд з тим суд вважає за необхідне наголосити відповідачу про те, що:

- в системі загального права доктрина заборони суперечливої поведінки ґрунтується на «principles of fraud» та є спрямованою на недопущення ситуації, в якій одна сторона може займати іншу позицію в судовому розгляді справи, що відрізняється від її більш ранньої поведінки або заяв, якщо це ставить протилежну сторону у невигідне становище; доктрина виступає своєрідним механізмом гарантування захисту очікувань іншої сторони правовідносин і забезпечення балансу відносин між сторонами;

- не є підставами для відводу суддів заяви, які містять лише припущення про існування відповідних обставин, непідтверджених належними і допустимими доказами, а також наявність скарг, поданих на суддю (суддів) у зв`язку з розглядом даної чи іншої справи, обставини, пов`язані з прийняттям суддями рішень з інших справ, а також посилання щодо незгоди сторони з процесуальними рішеннями судді;

- недопустимим є вчинення стороною дій, що можуть оцінюватись як тиск на суд з метою отримання бажаного результату щодо вирішення спору у вказаній справі.

Керуючись ст. ст. 35, 38, 118, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

постановив:

Заяву Садівницького товариства Рябина про відвід судді Яреми В.А. від розгляду справи №911/1593/23 залишити без розгляду.

Ухвала складена та підписана 30.01.2024, набирає законної сили з моменту її підписання суддею у відповідності до ч. 2 ст. 235 Господарського процесуального кодексу України та може бути оскаржена у апеляційному порядку до Північного апеляційного господарського суду у строки та порядок відповідно до ч. 1 ст. 256 Господарського процесуального кодексу України.

Суддя В.А. Ярема