ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про призначення судової експертизи

"10" січня 2024 р. м. Київ Справа №911/1560/23

Суддя Грабець С.Ю., розглянувши матеріали справи

за позовом Білогородської сільської ради Бучанського району Київської області

до фізичної особи-підприємця Плєшівцева Ігора Вячеславовича

про розірвання договору оренди та стягнення заборгованості,

за участю представників:

позивача: Кулинич А.В. адвоката (посвідчення №000832 від 06.12.2019 року);

Журавльова П.В. адвоката (посвідчення 4772 від 13.12.2011 року);

відповідача: Новіцької І.Л. адвоката (посвідчення №5902/10 від 19.12.2016 року),

ВСТАНОВИЛА:

23 травня 2023 року через систему «Електронний суд» до Господарського суду Київської області надійшла позовна заява Білогородської сільської ради Бучанського району Київської області (далі позивач) до Плєшівцева Ігора Вячеславовича (далі відповідач) про розірвання договору оренди та стягнення заборгованості в сумі 104 522,93 грн.

В обґрунтування заявлених вимог позивач послався на порушення відповідачем умов договору найму (оренди) нежилого приміщення від 17.05.2007 року.

Ухвалою суду від 30.05.2023 року позовна заява Білогородської сільської ради Бучанського району Київської області залишена без руху, на підставі п. 2 ч. 3 ст. 162, п. 1 ч. 1 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України.

01 червня 2023 року через систему «Електронний суд» до Господарського суду Київської області надійшла заява представника позивача про усунення недоліків.

Ухвалою суду від 06.06.2023 року відкрите провадження в справі, підготовче засідання призначене на 05 липня 2023 року.

27 червня 2023 року через канцелярію Господарського суду Київської області надійшло клопотання представника відповідача про відкладення розгляду справи.

У засіданні представник позивача заявлені вимоги підтримав, вважав їх обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Представник відповідача проти задоволення позову заперечувала, просила розгляд справи відкласти.

Представник позивача проти вищевказаного клопотання не заперечував.

Суд, розглянувши у засіданні клопотання представника відповідача про відкладення розгляду справи, визнав його таким, що підлягало задоволенню.

Ухвалою суду від 05.07.2023 року строк підготовчого провадження продовжений на тридцять днів, підготовче засідання відкладене на 09 серпня 2023 року.

17 липня 2023 року через канцелярію Господарського суду Київської області від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву, клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку для подання відзиву на позовну заяву, клопотання про призначення судової експертизи та клопотання про витребування доказів.

08 серпня 2023 року через систему Електронний суд до Господарського суду Київської області від представника позивача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

У засіданні представник відповідача проти задоволення вищевказаного клопотання не заперечувала.

Представник позивача в засідання не з`явився, про дату, час і місце розгляду справи був повідомлений належним чином.

Суд, розглянувши у засіданні клопотання представника позивача про відкладення розгляду справи, визнав його таким, що підлягало задоволенню.

Ухвалою суду від 09.08.2023 року підготовче засідання відкладене на 15 вересня 2023 року.

31 серпня 2023 року через канцелярію Господарського суду Київської області від представника позивача надійшла відповідь на відзив на позовну заяву.

15 вересня 2023 року в засіданні представники позивача просили поновити пропущений процесуальний строк для подання відповіді на відзив на позовну заяву.

Представник відповідача проти задоволення вищевказаного клопотання не заперечувала, просила поновити пропущений процесуальний строк для подання відзиву на позовну заяву.

Згідно з ч. 8 ст. 165 Господарського процесуального кодексу України, відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. Суд має встановити такий строк подання відзиву, який дозволить відповідачу підготувати його та відповідні докази, а іншим учасникам справи - отримати відзив не пізніше першого підготовчого засідання у справі.

Частиною 4 ст. 166 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що відповідь на відзив подається в строк, встановлений судом. Суд має встановити такий строк подання відповіді на відзив, який дозволить позивачу підготувати свої міркування, аргументи та відповідні докази, іншим учасникам справи - отримати відповідь на відзив завчасно до початку розгляду справи по суті, а відповідачу - надати учасникам справи заперечення завчасно до початку розгляду справи по суті.

Відповідно до ч. 1 ст. 119 Господарського процесуального кодексу України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Частиною 4 ст. 119 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подані заява, скарга, документи тощо), стосовно якої пропущено строк.

Суд, розглянувши у засіданні клопотання представників позивача про поновлення пропущеного процесуального строку для подання відповіді на відзив на позовну заяву, а також клопотання представника відповідача про поновлення пропущеного процесуального строку для подання відзиву на позовну заяву, визнав їх такими, що підлягали задоволенню, причини пропуску процесуальних строків для їх подання поважними, поновив їх та прийняв до розгляду відзив на позовну заяву та відповідь на відзив на позовну заяву.

Також у засіданні суд розглянув клопотання представника відповідача про витребування доказів, подане 17 липня 2023 року.

Представник відповідача в засіданні вищевказане клопотання підтримала, просила суд витребувати документи у товариства з обмеженою відповідальністю "Науково виробниче об`єднання "Укрбудексперт".

Представники позивача в засіданні проти задоволення вищевказаного клопотання не заперечували.

Згідно з ч. 1 ст. 74 Господарського процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Відповідно до ч. 3 ст. 74 Господарського процесуального кодексу України, докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Частиною 1 ст. 81 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що учасник справи у разі неможливості самостійно надати докази вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений в частинах другій та третій статті 80 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

Так, суд дійшов висновку про те, що клопотання представника відповідача про витребування доказів підлягало задоволенню.

Представник відповідача в підготовчому засіданні подала клопотання про долучення документів до матеріалів справи, а також просила поновити пропущений процесуальний строк для подання доказів.

Представники позивача в засіданні проти задоволення вищевказаного клопотання заперечували.

Згідно з ч. 8 ст. 80 Господарського процесуального кодексу України, докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї.

Відповідно до ч. 1 ст. 119 Господарського процесуального кодексу України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Частиною 4 ст. 119 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подані заява, скарга, документи тощо), стосовно якої пропущено строк.

Суд, розглянувши у засіданні клопотання представника відповідача про поновлення пропущеного процесуального строку для подання доказів, визнав його таким, що підлягало задоволенню, причини пропуску процесуального строку для подання доказів поважними, поновив його та долучив докази до матеріалів справи.

Представники позивача в засіданні заявили клопотання про відкладення розгляду справи.

Представник відповідача проти задоволення вищевказаного клопотання не заперечувала.

Суд, розглянувши у засіданні клопотання представників позивача про відкладення розгляду справи, визнав його таким, що підлягало задоволенню.

У підготовчому засіданні оголошена перерва до 18 жовтня 2023 року.

15 вересня 2023 року, після засідання, на електронну адресу суду та 18 вересня 2023 року на адресу суду від представника відповідача надійшли заперечення на відповідь на відзив на позовну заяву.

16 жовтня 2023 року на адресу Господарського суду Київської області від представника позивача надійшли додаткові пояснення у справі від 12.10.2023 року, додаткові пояснення від 11.10.2023 року, а також заперечення на клопотання про проведення судової експертизи.

18 жовтня 2023 року через канцелярію Господарського суду Київської області від представника позивача надійшли додаткові пояснення щодо обставин справи, разом із долученими документами.

У засіданні суд розглянув подані представником позивача додаткові пояснення у справі від 12.10.2023 року.

Згідно з ч. 2 ст. 170 Господарського процесуального кодексу України, письмова заява, клопотання чи заперечення підписується заявником або його представником. До заяви, скарги, клопотання чи заперечення, що подається на стадії виконання судового рішення, у тому числі в процесі здійснення судового контролю за виконанням судових рішень, додаються докази їх надсилання (надання) іншим учасникам справи (провадження) з урахуванням положень статті 42 цього Кодексу.

Судом встановлено, що додаткові пояснення у справі від 12.10.2023 року не підписані представником позивача, про що відділом автоматизованого документообігу та обробки внутрівідомчої службової кореспонденції (канцелярією) підписаний акт №07-13/206/2023 від 16.10.2023 року, тому вищевказані пояснення залишені судом без розгляду.

Представник відповідача в засіданні просила поновити пропущений процесуальний строк для подання заперечень на відповідь на відзив на позовну заяву.

Представники позивача в засіданні проти задоволення вищевказаного клопотання не заперечували.

Частиною 4 ст. 167 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що заперечення подається в строк, встановлений судом. Суд має встановити такий строк подання заперечення, який дозволить іншим учасниками справи отримати заперечення завчасно до початку розгляду справи по суті.

Відповідно до ч. 1 ст. 119 Господарського процесуального кодексу України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Частиною 4 ст. 119 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подані заява, скарга, документи тощо), стосовно якої пропущено строк.

Суд, розглянувши у засіданні клопотання представника відповідача про поновлення пропущеного процесуального строку для подання заперечень на відповідь на відзив на позовну заяву, визнав його таким, що підлягало задоволенню, причини пропуску процесуального строку для їх подання поважними, поновив його та прийняв до розгляду заперечення на відповідь на відзив на позовну заяву.

Також у засіданні представники позивача просили поновити пропущений процесуальний строк для долучення доказів до матеріалів справи, поданих 18 жовтня 2023 року.

Згідно з ч. 8 ст. 80 Господарського процесуального кодексу України, докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї.

Відповідно до ч. 1 ст. 119 Господарського процесуального кодексу України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Частиною 4 ст. 119 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подані заява, скарга, документи тощо), стосовно якої пропущено строк.

Суд, розглянувши в засіданні клопотання представників позивача про поновлення пропущеного процесуального строку для подання доказів, визнав його таким, що підлягало задоволенню, причини пропуску процесуального строку для подання доказів поважними, поновив його та долучив письмові пояснення щодо обставин справи, а також докази, до матеріалів справи.

Представник відповідача в засіданні заявила клопотання про відкладення розгляду справи.

Представники позивача проти задоволення вищевказаного клопотання не заперечували.

Суд, розглянувши у засіданні клопотання представника відповідача про відкладення розгляду справи, визнав його таким, що підлягало задоволенню.

У підготовчому засіданні оголошена перерва до 29 листопада 2023 року.

18 жовтня 2023 року, після засідання, на електронну адресу суду від представника відповідача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

20 листопада 2023 року через систему Електронний суд до Господарського суду Київської області від представника позивача надійшло клопотання про долучення документів до матеріалів справи, на виконання вимог суду.

У зв`язку з перебуванням судді на лікарняному, підготовче засідання відкладене на 20 грудня 2023 року, про що постановлена ухвала суду.

20 грудня 2023 року в засіданні суд розглянув клопотання представника відповідача про призначення судової експертизи, а також заперечення представника позивача на клопотання про проведення судової експертизи.

Представник відповідача в засіданні клопотання про призначення судової експертизи підтримала, просила суд це клопотання задовільнити.

Представник позивача проти задоволення вищевказаного клопотання заперечував.

У підготовчому засіданні оголошена перерва до 10 січня 2024 року.

20 грудня 2023 року, після засідання, через канцелярію Господарського суду Київської області від представника відповідача надійшло клопотання про долучення доказів до матеріалів справи.

10 січня 2024 року через канцелярію Господарського суду Київської області від представника відповідача надійшло уточнення до клопотання про призначення судової експертизи.

У засіданні представник відповідача просила поновити пропущений процесуальний строк для долучення доказів до матеріалів справи, поданих 20 грудня 2023 року.

Представники позивача проти задоволення вищевказаного клопотання не заперечували.

Згідно з ч. 8 ст. 80 Господарського процесуального кодексу України, докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї.

Відповідно до ч. 1 ст. 119 Господарського процесуального кодексу України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Частиною 4 ст. 119 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подані заява, скарга, документи тощо), стосовно якої пропущено строк.

Суд, розглянувши у засіданні клопотання представника відповідача про поновлення пропущеного процесуального строку для подання доказів, визнав його таким, що підлягало задоволенню, причини пропуску процесуального строку для подання доказів поважними, поновив його та долучив докази до матеріалів справи.

У засіданні представник відповідача просила суд клопотання про призначення судової експертизи задовільнити.

Представники позивача в засіданні просили поставити для вирішення експертом запропоновані ними запитання.

Відповідно до ч. 1 ст. 99 Господарського процесуального кодексу України, суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) жодною стороною не наданий висновок експерта з цих самих питань або висновки експертів, надані сторонами, викликають обґрунтовані сумніви щодо їх правильності, або за клопотанням учасника справи, мотивованим неможливістю надати експертний висновок у строки, встановлені для подання доказів, з причин, визнаних судом поважними, зокрема через неможливість отримання необхідних для проведення експертизи матеріалів.

Частиною 1 ст. 100 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Згідно з ч. 4 ст. 99 Господарського процесуального кодексу України, питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом.

Відповідно до ч. 5 ст. 99 Господарського процесуального кодексу України, учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Як вбачається з матеріалів справи, звертаючись із позовною заявою до суду, позивач послався на те, що під час користування відповідачем приміщеннями, орендованими ним, відповідно до умов договору найму (оренди) нежилого приміщення від 17.05.2007 року, відповідач допустив погіршення їх технічного стану, а також самостійно, за відсутності згоди позивача та з порушеннями будівельних норм, переобладнав систему опалення, у зв`язку з чим, позивач також просив розірвати договір найму (оренди) нежилого приміщення від 17.05.2007 року.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про те, що для встановлення важливих для правильного вирішення цього спору фактичних обставин справи, які входять до предмета доказування, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, тому клопотання про призначення судової експертизи підлягало задоволенню судом.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 228 Господарського процесуального кодексу України, суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадку призначення судом експертизи.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ч. 3 ст. 46, ч. 8 ст. 80, ч. 1 ст. 81, ч. 1, ч. ч. 3, 4, 5 ст. 99, ч. 1 ст. 100, ч. ч. 1, 4 ст. 119, ч. 8 ст. 165, ч. 4 ст. 166, ч. 4 ст. 167, ч. 2 ст. 170, п. 2 ч. 1 ст. 228, ст. 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

ПОСТАНОВИВ:

1. призначити в справі №911/1560/23 судову експертизу;

2. поставити для вирішення експертом наступні запитання:

1) Чи погіршився технічний стан приміщень, які орендував відповідач, відповідно до умов договору найму (оренди) нежилого приміщення від 17.05.2007 року, а саме: нежитлового приміщення №1, загальною площею 98,8 кв.м., приміщення №8 коридор, площею 4,1 кв.м., та №9 кабінет, площею 15,8 кв.м., розташованих за адресою: село Шевченкове, Бучанського (Києво Святошинського) району Київської області, вул. Київська (Щорса), 21, під час користування ними відповідачем?

2) Чи здійснювались перепланування (реконструкція тощо) приміщень, які орендував відповідач, згідно з умовами договору найму (оренди) нежилого приміщення від 17.05.2007 року, а саме: нежитлового приміщення №1, загальною площею 98,8 кв.м., приміщення №8 коридор, площею 4,1 кв.м., та №9 кабінет, площею 15,8 кв.м., розташованих за адресою: село Шевченкове, Бучанського (Києво Святошинського) району Київської області, вул. Київська (Щорса), 21, під час користування ними відповідачем?

3. доручити проведення судової експертизи Київському науково-дослідному інституту судових експертиз Міністерства юстиції України (03057, місто Київ, вулиця Смоленська, 6);

4. направити матеріали справи Київському науково-дослідному інституту судових експертиз Міністерства юстиції України (03057, місто Київ, вулиця Смоленська, 6);

5. попередити експерта, який проводитиме судову експертизу про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок або відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків;

6. повідомити експерта про те, якщо під час проведення судової експертизи будуть встановлені обставини, що матимуть значення для правильного вирішення спору, з приводу яких судовому експерту не були поставлені запитання, у висновку він викладає свої міркування і щодо цих обставин;

7. покласти витрати, пов`язані з проведенням судової експертизи, щодо питання №1, - на фізичну особу-підприємця Плєшівцева Ігора Вячеславовича, щодо питання №2, - на Білогородську сільську раду Бучанського району Київської області;

8. зупинити провадження в справі №911/1560/23 на час проведення судової експертизи;

9. направити копії ухвали учасникам справи.

Ухвала набирає законної сили у порядку, встановленому ст. 235 Господарського процесуального кодексу України, та може бути оскаржена в порядку, встановленому ст. 255 Господарського процесуального кодексу України.

Ухвала підписана 05.02.2024 року.

Суддя С. Грабець