ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"31" січня 2024 р.м. ХарківСправа № 922/5074/23

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Погорелової О.В

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження справу

за позовом Харківського обласного центру зайнятості в особі Харківської філії Харківського обласного центру зайнятості, м. Харків
до Фізичної особи-підприємця Остапенко Наталії Олександрівни, м. Харків
про стягнення коштів
без виклику учасників справи

ВСТАНОВИВ:

Позивач, Харківський обласний центр зайнятості в особі Харківської філії Харківського обласного центру зайнятості, звернувся до Господарського суду Харківської області з позовом до фізичної особи-підприємця Остапенко Наталії Олександрівни, відповідач, в якому просить суд стягнути з відповідача на свою суму коштів, виплачених як допомога по частковому безробіттю у розмірі 19 197,93 грн. та судові витрати к розмірі 2 684,00 грн. Нормативно позов обґрунтований ст. 47-1 Закону України "Про зайнятість населення", ст. ст. 34, 39 Закону України "Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування на випадок безробіття", ст. 1166 ЦК України.

Ухвалою суду від 05.12.2023 позовна заява була прийнята до розгляду та відкрито провадження у справі. Постановлено розгляд справи здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін (без проведення судового засідання).

Відповідачкою до суду була подана заява, в якій вона позов визнає у повному обсязі та просить суд надати розстрочку виконання рішення суду з огляду на введення в країні воєнного стану, наявності у відповідачки статусу ВПО та відсутністю роботи. До заяви додана копія довідки від 20.09.2022 №3008-50021-48193 про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи.

Відповідно до ч. 5 ст. 252 ГПК України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої із сторін про інше.

Будь-яких заяв або клопотань, про можливість подання яких було роз`яснено ухвалою Господарського суду Харківської області від 05.12.2023, на адресу суду від учасників справи не надходило, як і не надходило клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідно до ст. 252 ГПК України.

Згідно з ч. 4 ст. 240 ГПК України, у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи суд підписує рішення без його проголошення.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

15.06.2020 фізична особа-підприємець Остапенко Наталія Олександрівна звернулася до Харківського міського центру зайнятості (правонаступник - Харківський обласний центр зайнятості в особі Харківської філії Харківського обласного центру зайнятості) із заявою про надання допомоги по частковому безробіттю на період карантину, у зв`язку із зупиненням діяльності з 18.03.2020, відповідно до статті 47-1 Закону України "Про зайнятість населення" (далі - Закон) та Порядку надання та повернення коштів, спрямованих на фінансування допомоги по частковому безробіттю на період карантину, встановленого Кабінетом міністрів України з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, затвердженої Постановою Кабінету міністрів України від 22.04.2020 №306 (в редакції від 03.06.2020 №453) (далі - Порядок).

На підставі поданої заяви та доданих до неї документів: засвідченої копії наказу про зупинення діяльності від 18.03.2020; відомості про фізичну особу - підприємця, яка є застрахованою особою, щодо якої виконуються вимоги ч. З ст. 47 Закону України "Про зайнятість населення"; довідки про сплату єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування за період з 01.09.2019 по 29.02.2020 у повному обсязі, Харківським обласним центром зайнятості 18.06.2020 прийнято рішення про надання допомоги по частковому безробіттю на період карантину (наказ від 18.06.2020 №727).

Відповідно до п. 15 Порядку та наданих ФОП Остапенко Н.О. відомостей від 15.06.2020 за період з 18.03.2020 по 31.05.2020, на рахунок фізичної особи-підприємця платіжним дорученням від 09.07.2020 №3077 перераховано допомогу по частковому безробіттю в сумі 6 888,76 грн.

Повторно, ФОП Остапенко Н.О. звернулася до Харківського міського центру зайнятості (правонаступник - Харківський обласний центр зайнятості в особі Харківської філії Харківського обласного центру зайнятості) 17.07.2020 із заявою про надання допомоги по частковому безробіттю на період карантину, у зв`язку зі скороченням діяльності з 18.05.2020, відповідно до статті 47-1 Закону та Порядку.

На підставі поданої заяви та доданих до неї документів: засвідченої копії наказу про скорочення діяльності від 18.05.2020; відомостей про фізичну особу - підприємця, яка є застрахованою особою, щодо якої виконуються вимоги ч. 3 ст. 47 Закону України "Про зайнятість населення"; довідки про сплату єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування за період з 01.11.2019 по 29.02.2020 у повному обсязі, Харківським обласним центром зайнятості 22.07.2020 прийнято рішення про надання допомоги по частковому безробіттю на період карантину (наказ від 22.07.2020 №1478).

Відповідно до п. 15 Порядку та наданих ФОП Остапенко Н.О. відомостей від 17.07.2020 за період з 18.05.2020 по 30.06.2020, від 12.10.2020 за період з 01.08.2020 по 30.09.2020, від 06.11.2020 за період з 01.10.2020 по 31.10.2020 та від 03.12.2020 за період з 01.11.2020 по 30.11.2020, на рахунок фізичної особи-підприємця платіжними дорученнями від 01.09.2020 №14394, від 20.10.2020 №19863, від 26.11.2020 №22002 та від 17.12.2020 №24715 перераховано допомогу по частковому безробіттю в сумі 12 309,17 грн.

З метою здійснення перевірки відомостей та документів, поданих відповідачем для отримання допомоги по частковому безробіттю на період карантину, керуючись п. 21 Порядку, позивачем направлено запит щодо сплати єдиного внеску платниками, які отримали допомогу по частковому безробіттю, на який 28.09.2021 отримано лист Головного управління ДПС у Харківській області №24130/5/20-40-24-15-17 від 16.09.2021.

На підставі вищезазначеного листа встановлено, що відповідачем на дати звернення до Харківського міського центру зайнятості 15.06.2020 та 17.07.2020 для отримання допомоги по частковому безробіттю на період карантину, було надано недостовірні відомості щодо сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, а саме: в доданих до заяви довідок про сплату єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, наданої на підставі звітних відомостей за період з 01.09.2019 по 29.02.2020 та за період з 01.11.2019 по 29.02.2020, значиться інформація про сплату ЄСВ в повному обсязі, тоді як, відповідно до листа ГУ ДПС у Харківській області за вказаний період ЄСВ на дати звернення (15.06.2020 та 17.07.2020) відповідачем не було сплачено ЄСВ в повному обсязі, а саме: за лютий 2020 року сплачено 19.10.2020, про що складений акт №9537 від 10.12.2021.

Отже, внаслідок подання недостовірних відомостей щодо сплати ЄСВ у довідках, доданих до заяв про надання допомоги по частковому безробіттю від 15.06.2020 та від 17.07.2020, фізичною особою-підприємцем Остапенко Наталією Олександрівною незаконно отримано допомогу по часткового безробіттю на період карантину в сумі 19 197,93 грн.

Харківським міським центром зайнятості було прийнято наказ від 13.12.2021 №870 "Про повернення коштів, виплачених як допомога по частковому безробіттю на період карантину ФОП Остапенко Наталія Олександрівна" щодо вжиття заходів по поверненню коштів.

З метою врегулювання спору в досудовому порядку, відповідачу 15.12.2021 направлено лист-претензію від 14.12.2021 №ХМЦЗ-02-14136 про повернення коштів в добровільному порядку, рекомендованим листом, який повернувся, у зв`язку з відсутністю адресата за вказаною адресою.

10.12.2021 ФОП Остапенко Н.О. звернулася до центру зайнятості з заявою про надання можливості їй сплачувати заборгованість частинами у період з січня 2022 року по червень 2022 року.

Проте, на момент подання позовної заяви сума незаконно отриманої допомоги по частковому безробіттю на період карантину відповідачем на рахунок позивача не повернута, чим завдано шкоду Фонду загальнообов`язкового державного соціального страхування України на випадок безробіття.

Надаючи правову кваліфікацію спірним правовідносинам, суд виходить з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

За умовами ст. 73 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Згідно з ч. 1, 2 ст. 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Законом України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (СОVID-19)" доповнено Закон України "Про зайнятість населення" статтею 47-1 "Допомога по частковому безробіттю на період карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби СОVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-СоV-2". Дана норма Закону набула чинності 02.04.2020.

Згідно з ч. 1 ст. 47-1 Закону України "Про зайнятість населення" (в редакції, що діяла на момент подання документів ФОП), допомога по частковому безробіттю на період карантину, встановленого Кабінетом міністрів України з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби СOVID-19, спричинені коронавірусом SARS-СоV-2 (далі - допомога по частковому безробіттю на період карантину), надається територіальним органом центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері зайнятості населення та трудової міграції, застрахованим особам у разі втрати ними частини заробітної плати або доходу внаслідок вимушеного скорочення передбаченої законодавством тривалості робочого часу у зв`язку із зупиненням (скороченням) діяльності через проведення заходів щодо запобігання виникненню та поширенню коронавірусної хвороби (СOVID-19), передбачених карантином, встановленим КМУ, за зверненням роботодавця або ФОП, який є застрахованою особою, для її виплати працівникам або ФОП.

Сума допомоги по частковому безробіттю на період карантину надається роботодавцям, у тому числі ФОП, які є застрахованими особами, із числа суб`єктів малого та середнього підприємництва на строк зупинення (скорочення) діяльності, а також протягом 30 календарних днів після завершення карантину.

Допомога по частковому безробіттю на період карантину надається у разі сплати роботодавцем або фізичною особою - підприємцем, який є застрахованою особою, єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування протягом шести місяців, що передують даті зупинення діяльності.

Згідно з ч. 2 ст. 47-1 Закону України "Про зайнятість населення", для отримання допомоги по частковому безробіттю на період карантину роботодавець або фізична особа - підприємець, який є застрахованою особою, звертається до територіального органу центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері зайнятості населення та трудової міграції, за місцем реєстрації його як платника єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та подає такі документи:

1) заяву у довільній формі;

2) копію наказу із зазначенням дати початку зупинення (скорочення) діяльності;

3) відомості про працівників та/або фізичну особу - підприємця, який є застрахованою особою (прізвище, ім`я, по батькові, реєстраційний номер облікової картки платника податків або серія та номер паспорта (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання відмовляються від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомили про це відповідний державний орган і мають відмітку в паспорті), у яких виникло право на допомогу по частковому безробіттю на період карантину згідно з цією статтею;

4) довідку про сплату єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування за останні шість місяців, що передують даті зупинення діяльності.

Частиною 7 названої статті також передбачено, що роботодавець або фізична особа - підприємець, який є застрахованою особою, може звернутися за отриманням допомоги по частковому безробіттю на період карантину та/або надзвичайної ситуації протягом 90 календарних днів з дня зупинення (скорочення) виробництва, але не пізніше строку, визначеного порядком надання допомоги по частковому безробіттю на період карантину та/або надзвичайної ситуації, затвердженим Кабінетом Міністрів України.

Разом з тим, пунктом 23 Порядку надання та повернення коштів, спрямованих на фінансування допомоги по частковому безробіттю на період карантину та/або надзвичайної ситуації, встановлених Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, затвердженого Постановою КМУ від 22.04.2020 № 306 (далі - Порядок) передбачено, що Центр зайнятості має право перевіряти відомості, подані роботодавцем/фізичною особою - підприємцем, який є застрахованою особою, для отримання коштів Фонду, дотримання порядку використання роботодавцем виділених йому коштів Фонду та зупиняти перерахування роботодавцю коштів Фонду для виплати працівникам/фізичній особі - підприємцю, який є застрахованою особою, допомоги по частковому безробіттю на період карантину в разі відмови або перешкоджання роботодавцем/фізичною особою - підприємцем, який є застрахованою особою, у проведенні перевірки, виявлення фактів подання Фонду недостовірних відомостей або порушення порядку використання роботодавцем коштів Фонду.

Центр зайнятості контролює цільове використання коштів, що перераховуються роботодавцю для виплати працівникам допомоги по частковому безробіттю на період карантину, шляхом проведення відповідної перевірки протягом 90 календарних днів після останньої виплати такої допомоги працівникам та має право отримувати від роботодавця необхідні пояснення з відповідних питань, у тому числі в письмовій формі.

Відповідно до вимог п. 19 Порядку, застрахована особа несе відповідальність за достовірність документів і відомостей, що є підставою для надання допомоги по частковому безробіттю на період карантину, та цільове використання коштів Фонду відповідно до законодавства.

На підставі абз. 3 ч. 1 ст. 47-1 Закону України "Про зайнятість населення", допомога по частковому безробіттю на період карантину надається у разі сплати роботодавцем або фізичною особою - підприємцем, який є застрахованою особою, єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування протягом шести місяців, що передують даті зупинення діяльності.

Отже, статтею 47-1 Закону України "Про зайнятість населення" та Порядком встановлено вичерпний перелік підстав для набуття права на допомогу по частковому безробіттю на період карантину, зокрема, однією з умов отримання такої допомоги є надання звітності про сплату єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування за останні шість місяців, що передують даті зупинення діяльності. Таким чином, кошти для виплати допомоги по частковому безробіттю на період карантину не надаються роботодавцям/фізичним особам - підприємцям, які є застрахованими особами, якими проте не дотримано вимоги статті 47-1 Закону та Порядку.

Згідно з абз. 2 п. 21 Порядку, у разі виявлення факту подання ФОП, який є застрахованою особою, недостовірних документів відомостей, що є підставою для надання допомоги по частковому безробіттю на період карантину, кошти, отримані ФОП, який є застрахована особою, повертаються до Фонду загальнообов`язкового державного соціального страхування України на випадок безробіття в повному обсязі у розмірі виплаченої такій особі допомоги по частковому безробіттю на період карантину.

Відповідно до приписів ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

У даному випадку, фізична особа-підприємець Остапенко Наталія Олександрівна при зверненні до Харківського міського центру зайнятості із заявами від 15.06.2020 та 17.07.2020 про надання допомоги вказала недостовірні відомості щодо сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування за останні шість місяців, що передують даті зупинення діяльності.

Вказані обставини підтверджуються листом Головного управління ДПС у Харківській області №24130/5/20-40-24-15-17 від 16.09.2021, відповідно до якого ЄСВ на дати звернення (15.06.2020 та 17.07.2020) відповідачем не було сплачено ЄСВ в повному обсязі, а саме: за лютий 2020 року сплачено 19.10.2020, про що складений акт №9537 від 10.12.2021.

Враховуючи вищевикладене у відповідача, станом на дати звернення із заявами від 15.06.2020 та від 17.07.2020, було відсутнє право на отримання допомоги по частковою безробіттю на період карантину відповідно до ст. 47-1 Закону, оскільки остання надала недостовірні дані щодо сплати ЄСВ за шість місяців, що передують зупиненню господарської діяльності.

Внаслідок подання недостовірних відомостей щодо сплати ЄСВ, відповідачем незаконно отримано допомогу по частковому безробіттю на період карантину в сумі 19 197,93 грн.

За таких обставин, отримана допомога підлягає поверненню на користь Харківського обласного центру зайнятості на підставі ст. 47-1 Закону України "Про зайнятість населення" та п.п. 19-23 Порядку.

Зазначене, у свою чергу, зумовлює прийняття судом рішення про задоволення заявленого позову та стягнення з фізичної особи-підприємця Остапенко Н.О. грошових коштів у вказаній сумі.

Крім того, з урахуванням вимог ст. ст. 123, 126, 129 ГПК України, судові витрати у справі покладаються на відповідача.

Як зазначалося вище по тексту рішення, відповідачем у справі заявлене клопотання про розстрочку виконання рішення.

Відповідно до ст. 331 ГПК України, за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання. Підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочки або розстрочки виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим. Вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує: 1) ступінь вини відповідача у виникненні спору; 2) стосовно фізичної особи - тяжке захворювання її самої або членів її сім`ї, її матеріальний стан; 3) стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо. Розстрочення та відстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення такого рішення, ухвали, постанови.

Розстрочка виконання рішення суду це відтермінування у часі належного строку виконання рішення суду щодо сплати загальної суми боргу частинами. Надання розстрочки судом полягає у визначенні розміру щомісячних платежів з метою погашення всієї суми боргу, визначенні нової конкретної, більш пізньої ніж первинна, дати, з настанням якої й після завершення строку сплати останнього платежу на підставі розстрочки рішення має бути виконано повністю.

Закон не передбачає конкретного переліку обставин, які є підставою для розстрочення виконання рішення суду, а лише встановлює критерії для їх визначення, надаючи суду можливість у кожному конкретному випадку вирішувати питання про їх наявність з урахуванням усіх обставин справи.

Задоволення заяви про відстрочку або розстрочку виконання рішення суду можливе лише у виняткових випадках, які суд визначає, виходячи з особливого характеру обставин, що ускладнюють або виключають виконання рішення (хвороба боржника або членів його сім`ї, стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо).

Відповідно до ст. 17 Закону України Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини, суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує право кожного на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Суд враховує, що в силу закріплених у пункті 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) принципів на державі лежить позитивне зобов`язання організувати систему виконання рішень таким чином, щоб гарантувати виконання без жодних невиправданих затримок, і так, щоб ця система була ефективною як у теорії, так і на практиці, а затримка у виконанні рішення не повинна бути такою, що порушує саму сутність права, яке захищається відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції (рішення Європейського суду з прав людини від 17 травня 2005 року в справі "Чижов проти України", заява № 6962/02).

За практикою Європейського суду з прав людини в окремих справах проти України було встановлено, що короткі затримки, менші ніж один рік, не вважаються настільки надмірними, щоб піднімати питання про порушення пункту 1 статті 6 Конвенції ("Корнілов та інші проти України", заява N 36575/02, ухвала від 7 жовтня 2003 року).

У рішенні по справі Савіцький проти України від 26.07.2012 Європейський суд з прав людини зазначив, що право на суд, захищене пунктом 1 статті 6 Конвенції, було б ілюзорним, якби національні правові системи Договірних держав допускали, щоб остаточні та обов`язкові судові рішення залишалися без виконання на шкоду одній зі сторін. Ефективний доступ до суду включає в себе право на виконання судового рішення без зайвих затримок. Тому необґрунтована тривала затримка виконання обов`язкового рішення може суперечити Конвенції.

Водночас розстрочення виконання рішення суду - це не спосіб уникнути відповідачем відповідальності, а, навпаки, це організація та створення умов власне для подальшого виконання рішення суду, виконання боржником зобов`язань перед стягувачем.

З огляду на зазначене, розглянувши заяву відповідача про розстрочку виконання судового рішення, дослідивши надані боржником документи, враховуючи існування надзвичайних обставин в Україні через військову агресію рф проти України, введення у зв`язку з цим воєнного стану згідно з Указом Президента України №64/2022 від 24.02.2022, суд вважає за можливе задовольнити заяву ФОП Остапенко Н.О. про розстрочку виконання судового рішення строком на три місяці.

Суд вважає, що розстрочення виконання судового рішення на такий термін забезпечить реальне виконання судового рішення із дотриманням балансу інтересів сторін, не порушить справедливої рівноваги та справедливого балансу у розумінні статті 6 Конвенції, оскільки надасть можливість виконати судове рішення при максимальному дотриманні співмірності негативних наслідків для боржника з інтересом стягувача реально отримати грошові кошти.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 6, 8, 19, 124, 129 Конституції України, ст.ст. 12, 13, 73, 74, 76-79, 91, 129, 232, 233, 236 - 241 Господарського процесуального кодексу України, суд -

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити повністю.

Стягнути з фізичної особи-підприємця Остапенко Наталії Олександрівни ( АДРЕСА_1 , ІПН НОМЕР_1 ) на користь Харківського обласного центру зайнятості (61068, м. Харків, вул. Громадського Олега, 1-А, ) - 19 197,93 грн. коштів, виплачених як допомога по частковому безробіттю та 2684,00 грн. судового збору.

Заяву відповідача про розстрочення виконання рішення суду задовольнити.

Розстрочити виконання рішення та встановити наступний графік його виконання:

- до 01 березня 2024 року - 7 293,98 грн.:

- до 01 квітня 2024 року - 7 293,98 грн.;

- до 01 травня 2024 року - 7 293,98 грн.

Видати наказ після набрання рішенням законної сили.

Відповідно до ст. 241 ГПК України, рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Згідно ст.ст. 256, 257 ГПК України, рішення може бути оскаржене до Східного апеляційного господарського суду протягом двадцяти днів з дня складання повного тексту рішення.

Позивач - Харківський обласний центр зайнятості (61068, м. Харків, вул. Громадського Олега, 1-А, ).

Відповідач - ФОП Остапенко Наталія Олександрівна ( АДРЕСА_1 , ІПН НОМЕР_1 ).

Рішення підписано 31 січня 2024 року.

Суддя О.В. Погорелова