ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

29.01.2024 м. ДніпроСправа № 904/6692/23

За позовом Приватного акціонерного товариства "Просто-Страхування", м. Київ

до Товариство з обмеженою відповідальністю "Гетманглобал", м. Дніпро

про зобов`язання вчинити дії

Суддя Євстигнеєва Н.М.

Представники:

Від позивача: не з`явився

Від відповідача: не з`явився

С У Т Ь С П О Р У :

Приватне акціонерне товариство "Просто-Страхування" звернулося до Господарського суду Дніпропетровської області із позовом, яким просить зобов`язати Товариство з обмеженою відповідальністю "Гетманглобал" передати пошкоджені запасні частини, які були замінені в процесі ремонту транспортного засобу "Skoda Fabia", реєстраційний номер НОМЕР_1 , а саме двері задні праві 5j6833056VAG у кількості 1 шт, вартістю 10278,00грн.

Згідно Протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 26.12.2023 справу №904/6692/23 передано на розгляд судді Євстигнеєвої Н.М.

Ухвалою суду від 29.12.2023 відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання на 29.01.2024.

Позивач та відповідач у підготовче засідання не з`явилися, явку повноважних представників не забезпечили, про день, час, місце розгляду справи повідомлялися належним чином.

Ухвалу суду від 29.12.2023 в електронному вигляді доставлено до електронного кабінету позивача 29.12.2023, що підтверджується довідкою про доставку електронного листа.

Ухвала про відкриття провадження у справі отримана відповідачем 10.01.2024, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення №927, яке повернулося до суду.

12 січня 2024 року від позивача до господарського суду надійшла заява, якою просить змінити найменування позивача з Приватного акціонерного товариства "Просто-Страхування" на Приватне акціонерне товариство "Просто", розгляд справи здійснити без участі уповноваженого представника.

Згідно приписів ч.1 ст. 80 Цивільного кодексу України юридичною особою є організація, створена і зареєстрована у встановленому законом порядку

Юридична особа підлягає державній реєстрації у порядку, встановленому законом. Дані державної реєстрації включаються до єдиного державного реєстру, відкритого для загального ознайомлення (ч. 1ст. 89 ЦК України).

Юридична особа повинна мати своє найменування, яке містить інформацію про її організаційно-правову форму та назву. Найменування установи має містити інформацію про характер її діяльності. Юридична особа може мати крім повного найменування скорочене найменування (ч. 1 ст. 90 ЦК України).

Юридична особа, що є підприємницьким товариством, може мати комерційне (фірмове) найменування. Комерційне (фірмове) найменування юридичної особи може бути зареєстроване у порядку, встановленому законом (ч. 2 ст. 90 ЦК України).

Найменування юридичної особи вказується в її установчих документах і вноситься до єдиного державного реєстру. Юридична особа не має права використовувати найменування іншої юридичної особи (ч. 3, 5 ст. 90 ЦК України)

Частиною 4 статті 17 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців" визначено, що в Єдиному державному реєстрі повинні міститься відомості щодо місцезнаходження юридичної особи (адреса органу або особи, які відповідно до установчих документів юридичної особи чи закону виступають від її імені).

Загальновідомо, що назва юридичної особи складається з літерального компонування елементів українського алфавіту. Крім того, назва юридичної особи може містити інформацію про мету діяльності, вид, спосіб утворення, залежність юридичної особи, крім обмежень, встановлених актами чинного законодавства України. Наведете свідчить, що назва юридичної особи є її необхідною ознакою, яка забезпечує участь у цивільному обороті від свого імені та слугує засобом її індивідуалізації, що дозволяє відокремити її від інших юридичних осіб. Назва юридичної особи в процесі її "життєдіяльності" може зазнати змін. Зміна назви юридичної особи проявляється в її зовнішній літеральній корекції. Така корекція впливає на ідентифікацію юридичної особи в цивільному обороті. У результаті зміни назви юридичної особи структура цивільних правовідносин не страждає.

Згідно Виписки з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань станом на 29.12.2023, за кодом 24745673 міститься наступна інформація: найменування юридичної особи: Приватне акціонерне товариство "Просто", місцезнаходження: вул. Герцена, буд. 10, м. Київ, 04050.

Інформація про зміну найменування позивача внесена до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань 29.12.2023, номер запису 150000867.

Суд зазначає, що сама лише зміна найменування юридичної особи не впливає на правоздатність цієї особи, оскільки залишається однією й тією ж особою, з тим же ідентифікаційним кодом незалежно від найменування (аналогічна правова позиція викладена у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 23.12.2021 у справі №910/14944/13).

З огляду на викладене, заява позивача про зміну найменування з Приватного акціонерного товариства "Просто-Страхування" на Приватне акціонерне товариство "Просто" підлягає задоволенню.

17 січня 2024 року від відповідача до господарського суду надійшло клопотання про витребування у позивача оригіналів: повідомлення про подію, що має ознаки страхового випадку від 24 червня 2020 року; акту технічного стану від 24 червня 2020 року №145627; акту виконаних робіт від 29 червня 2020 року №5027/23/06/20; заяви на виплату / доплату страхового відшкодування від 07 липня 2020 року.

Відповідач ставить під сумнів відповідність поданих позивачем копій вищенаведених доказів оригіналам. Окрім того, у позовній заяві позивачем зазначено про відсутність у нього акту виконаних робіт від 29 червня 2020 року №5027/23/06/20 без зазначення особи у якої знаходиться оригінал.

Статтею 73 ГПК України встановлено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Згідно із ст. 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 42 ГПК України учасники справи зобов`язані подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази.

Згідно частини 6 статті 91 Господарського процесуального кодексу України якщо подано копію (електронну копію) письмового доказу, суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи може витребувати у відповідної особи оригінал письмового доказу. Якщо оригінал письмового доказу не поданий, а учасник справи або суд ставить під сумнів відповідність поданої копії (електронної копії) оригіналу, такий доказ не береться судом до уваги.

Ураховуючи, що позивач у позовній заяві вказав, зокрема, про наявність у нього оригіналів повідомлення про подію, що має ознаки страхового випадку від 24 червня 2020 року; акту технічного стану від 24 червня 2020 року №145627; акту виконаних робіт від 29 червня 2020 року №5027/23/06/20; заяви на виплату/доплату страхового відшкодування від 07 липня 2020 року, господарський суд вважає за можливе задовольнити клопотання відповідача про витребування оригіналів доказів та зобов`язати позивача надати ці документи для огляду у судовому засіданні. Також позивачу слід надати оригінал акта виконаних робіт від 29 червня 2020 року №5027/23/06/20.

Відповідно до частини 2 статті 183 Господарського процесуального кодексу України суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим кодексом строку підготовчого провадження зокрема у випадках коли питання, визначені частиною другою статті 182 цього кодексу, не можуть бути розглянуті у даному підготовчому засіданні.

З огляду на необхідність надання учасникам справи можливості належним чином реалізувати свої процесуальні права для забезпечення повного, всебічного та об`єктивного дослідження фактичних обставин справи, суд вважає за необхідне відкласти підготовче засідання на 20.02.2024.

Керуючись статями 91, 177-185, 202, 234 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд -

У Х В А Л И В:

1. Заяву Приватного акціонерного товариства "Просто" про заміну найменування позивача - задовольнити.

2. Змінити назву позивача у справі №904/6692/23 з Приватного акціонерного товариства "Просто-Страхування" на Приватне акціонерне товариство "Просто".

4. Відкласти підготовче засідання у справі на 20 лютого 2024 року о 12:40год, яке відбудеться у приміщенні Господарського суду Дніпропетровської області в кабінеті №3-208 за адресою: вул. Володимира Винниченка, 1, м. Дніпро, 49027.

Позивачу надати до суду для огляду оригінали:

- повідомлення про подію, що має ознаки страхового випадку від 24 червня 2020 року;

- акту технічного стану від 24 червня 2020 року №145627;

- акту виконаних робіт від 29 червня 2020 року №5027/23/06/20;

- заяви на виплату / доплату страхового відшкодування від 07 липня 2020 року.

Повідомити відповідача про обов`язок зареєструвати електронний кабінет відповідно до статті 6 Господарського процесуального кодексу України, подати до суду відомості про таку реєстрацію.

Звернути увагу сторін на те, що відповідно до статті 135 Господарського процесуального кодексу України суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі від одного до десяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, зокрема, за ухилення від вчинення дій, покладених судом на учасника судового процесу.

Звернути увагу сторін на те, що відповідно до статті 135 Господарського процесуального кодексу України суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі від одного до десяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, зокрема, за ухилення від вчинення дій, покладених судом на учасника судового процесу.

Умисне невиконання рішення, ухвали, постанови суду, що набрали законної сили, або перешкоджання їх виконанню передбачає кримінальну відповідальність згідно положень статті 382 Кримінального кодексу України.

Ухвала набирає законної сили 29.01.2024 та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Повний текст ухвали складено - 30.01.2024.

Суддя Н.М. Євстигнеєва