ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЖИТОМИРСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"24" січня 2024 р. м. Житомир Справа № 906/705/23

Господарський суд Житомирської області у складі судді Прядко О.В.,

за участю секретаря судового засідання: Толстокарової І.С.,

за участю представників сторін:

від позивача за первісним позовом (відповідача за зустрічним): Романюк І.М., ордер серії АІ №1373263 від 31.07.2023 (в режимі відеоконфереції),

від відповідача за первісним позовом (позивача за зустрічним): Грабовська Н.М., витяг з ЄДР,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Житомирі справу

за первісним позовом Об`єднання співвласників багатоквартирних будинків "КОЛОРИТ"

до Звягельської міської ради

про стягнення 36140,50 грн,

та за зустрічним позовом Звягельської міської ради

до Об`єднання співвласників багатоквартирних будинків "КОЛОРИТ"

про визнання недійсним та скасування рішення загальних зборів членів ОСББ, оформленого

протоколом №22 від 18.01.2020 (згідно із заявою про зміну предмета позову від 29.08.2023)

Процесуальні дії по справі.

Об`єднання співвласників багатоквартирних будинків "КОЛОРИТ" звернулось до Господарського суду Житомирської області з позовом до Звягельської міської ради про стягнення заборгованості у розмірі 36140,50 грн, з яких 24595,50 грн основного боргу, 9970,30 грн інфляційних втрат та 1574,70 грн 3% річних.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилався на порушення відповідачем як власником нежитлового приміщення обов`язку зі сплати внесків на утримання спільного майна будинку у період з 01.06.2020 по 15.03.2021.

Ухвалою господарського суду від 29.05.2023 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи.

16.06.2023 на поштову адресу суду від відповідача надійшов відзив на позовну заяву від 13.06.2023 №94, згідно з яким останній просив відмовити у задоволенні позову у повному обсязі (а.с.36-44).

Разом із відзивом 16.06.2023 надійшла зустрічна позовна заява Звягельської міської ради до Об`єднання співвласників багатоквартирних будинків "Колорит" про визнання недійсним протоколу загальних зборів членів ОСББ "КОЛОРИТ" №22 від 18.01.2020 та поновлення процесуального строку оскарження вказаного протоколу (а.с.45-69, 73-75).

В обґрунтування зустрічних позовних вимог позивач посилався на порушення відповідачем порядку скликання та проведення загальних зборів членів ОСББ, прийняття рішення за відсутності кворуму для проведення загальних зборів та прийняття рішення, встановлення різних тарифів для власників квартир і нежитлових приміщень, що суперечить законам України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" та "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку".

Ухвалою суду від 19.06.2023 прийнято зустрічну позову заяву до спільного розгляду з первісним позовом, зустрічний позов об`єднано в одне провадження з первісним, постановлено перейти до розгляду справи №906/705/23 за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 04.08.2023.

04.08.2023 через підсистему «Електронний суд» від представника ОСББ «КОЛОРИТ» надійшов відзив на зустрічну позовну заяву, згідно з яким останній вважає зустрічні позовні вимоги необґрунтованими та просив відмовити у їх задоволенні (а.с.101-128, 137-141).

Ухвалою суду від 04.08.2023 продовжено строк підготовчого провадження на 30 днів та відкладено підготовче засідання на 30.08.2023.

29.08.2023 на електронну пошту суду від представника Звягельської міської ради надійшла заява про зміну предмета позову від 29.08.2023, у якій останній просив визнати недійсним та скасувати рішення загальних зборів членів ОСББ «Колорит», оформлене протоколом №22 від 18.01.2020, в частині прийнятого рішення з питань порядку денного встановлення розміру внесків для нежитлових приміщень у розмірі 6,00 грн за 1 кв.м. площі та поновити процесуальний строк його оскарження (а.с.142-149).

30.08.2023 через підсистему "Електронний суд" від представника ОСББ "КОЛОРИТ" надійшли заперечення від 31.08.2023, згідно з якими останній просив відмовити у прийнятті заяви про зміну предмета позову, оскільки така фактично є новим позовом, передбачає одночасну зміну і предмета, і підстав зустрічного позову (а.151-156).

Протокольною ухвалою суду від 30.08.2023 оголошено перерву у підготовчому засіданні, згідно з ч.5 ст.183 ГПК України, до 11.09.2023.

07.09.2023 до суду від позивача за первісним позовом надійшла заява про долучення до матеріалів справи копії протоколу №3 засідання лічильної комісії загальних зборів ОСББ «Колорит» від 07.02.2020 (а.с.168-170).

08.09.2023 на електронну пошту суду від представника Звягельської міської ради надійшли письмові пояснення від 08.09.2023, у яких останній зазначив, що у заяві про зміну предмета позову первісні фактичні підстави не змінені, а доповнені новими, які стосуються предмета спору і стали відомі під час розгляду справи; зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права не вважається зміною підстав позову (а.с.171-174).

Ухвалою суду від 11.09.2023 прийнято до розгляду заяву Звягельської міської ради про зміну предмета позову від 29.08.2023, закрито підготовче провадження та призначено справу №906/705/23 до судового розгляду по суті, судове засідання призначено на 16.11.2023.

У судовому засіданні 16.11.2023 оголошено перерву до 06.12.2023.

16.11.2023 до суду від представника ОСББ «КОЛОРИТ» надійшли додаткові пояснення від 15.11.2023, у яких останній просив первісний позов задовольнити, у задоволенні зустрічного позову відмовити з огляду на відсутність порушених прав Звягельської міської ради та спрямованості обраного нею способу захисту на уникнення своїх зобов`язань по утриманню спільного майна будинку (а.с.184-187).

Окрім того, 04.12.2023 представник ОСББ «КОЛОРИТ» подав до суду заяву від 04.12.2023 про усунення недоліків в частині заявленої до стягнення суми з огляду на допущену технічну описку в п.2 резолютивної частини позовної заяви, просив прийняти дану заяву та вважати заявленим до розгляду спір про стягнення 36140,50 грн (а.с.188-190).

У зв`язку з оголошеною повітряною тривогою на території м. Житомира та Житомирської області та з метою недопущення випадків загрози життю, здоров`ю та безпеці відвідувачів, працівників суду та суддів, 06.12.2023 судове засідання у справі №906/705/23 не проводилося. Ухвалою суду від 07.12.2023 призначено розгляд справи по суті на 18.12.2023.

Ухвалою суду від 18.12.2023 відкладено розгляд справи по суті на 24.01.2024.

Представник ОСББ «КОЛОРИТ» підтримав первісний позов, просив задовольнити його у повному обсязі, у задоволенні зустрічного позову відмовити, вважає зустрічні позовні вимоги ухиленням Звягельської міської ради від виконання своїх зобов`язань зі сплати внесків на утримання спільного майна будинку.

Представник Звягельської міської ради підтримав зустрічні позовні вимоги та просив їх задовольнити, у задоволенні первісного позову - відмовити повністю.

У засіданні 24.01.2024 проголошено вступну та резолютивну частини рішення, відповідно до ст.240 ГПК України.

Виклад позицій учасників судового процесу, заяви, клопотання.

В обґрунтування первісних позовних вимог ОСББ «КОЛОРИТ» посилалося на порушення Звягельською міською радою як власником нежитлового приміщення за адресою: вул.Київська (колишня Пушкіна), буд.5, м.Звягель, Житомирська обл. обов`язку зі сплати внесків на утримання спільного майна будинку у період з 01.06.2020 по 15.03.2021, внаслідок чого за нею утворилась заборгованість у розмірі 24595,50 грн, на яку позивачем за первісним позовом здійснено нарахування в порядку ч.2 ст.625 ЦК України (а.с.1-4).

У відзиві на позовну заяву від 13.06.2023 №94 Звягельська міська рада просила відмовити у задоволенні первісного позову у повному обсязі (а.с.36-42).

На спростування первісного позову та в обґрунтування зустрічних позовних вимог Звягельська міська рада вказала на порушення ОСББ «КОЛОРИТ» порядку скликання та проведення загальних зборів членів ОСББ, оскільки її як власника нежитлового приміщення за адресою: вул.Київська, 5, м.Звягель, Звягельський р-н, Житомирська обл. не було повідомлено належним чином про дату, час та місце проведення загальних зборів, не було надано інформацію про ініціатора їх проведення та про порядок денний, чим порушено не тільки вимоги законодавства, а й її право участі у прийнятті рішень. Окрім того, рішення загальних зборів за питаннями порядку денного прийнято за відсутності кворуму для проведення загальних зборів та прийняття рішення, у даному випадку рішення могли бути прийняті, якщо за них проголосувало "за" не менше як дві третини загальної кількості усіх співвласників, що становить 350 співвласників (від 525 співвласників будинку), при цьому присутніми були лише 53 співвласники, і докази проведення письмового опитування інших відсутні, тобто, на думку міської ради, рішення про встановлення розміру внесків є таким, що фактично не прийнято достатньою кількістю голосів співвласників; більше того, встановлення різних тарифів для власників квартир і нежитлових приміщень суперечить законодавству, адже єдиним критерієм у даному випадку є частка у загальній площі приміщень. Також позивач за зустрічним позовом вказав, що протокол загальних зборів не відповідає типовій формі протоколу зборів співвласників багатоквартирного будинку, затвердженій наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 25.08.2015 №203. Щодо строку оскарження рішення загальних зборів позивач за зустрічним позовом вказав на встановлення карантину та запровадження у зв`язку з цим протиепідемічних заходів на всій території України, а також введення в Україні воєнного стану (а.с.36-42, 45-53, 142-147).

Згідно відзиву на зустрічну позовну заяву від 03.08.2023, ОСББ «КОЛОРИТ» просило відмовити у задоволенні позову Звягельської міської ради у повному обсязі, зазначило, що витрати на управління багатоквартирним будинком розподіляються між співвласниками пропорційно до їхніх часток співвласника, якщо рішенням зборів співвласників або законодавством не передбачено іншого порядку розподілу витрат; оскаржуваний Звягельською міською радою протокол загальних зборів не впливає на спірні правовідносини, оскільки обов`язок зі сплати внесків власником майна випливає не з рішення загальних зборів, а з вимог закону, зі змісту права власності, яке передбачає обов`язок з утримання майна його власником, при цьому сам внесок є компенсаційним з огляду на фактичні затрати на утримання майна, а тому рішення загальних зборів ОСББ від 18.01.2020 ніяким чином не порушує права Звягельської міської ради, а визнання недійсним відповідного протоколу не може їх поновити. Також відповідач за зустрічним позовом вказав на пропущення Звягельською міською радою строку позовної давності при зверненні до суду, що є самостійною підставою для відмови у задоволенні зустрічного позову (а.с.101-104, 184-185).

Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин.

Відповідно до Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна, Звягельська міська рада є власником нежитлового приміщення загальною площею 431,5 кв.м. за адресою: АДРЕСА_1 (а.с.54).

Згідно інформації з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, 24.12.2003 зареєстровано Об`єднання співвласників багатоквартирних будинків «КОЛОРИТ» (далі - ОСББ «КОЛОРИТ», об`єднання), до складу якого входять будинки, зокрема по вул.Київська (Пушкіна), 3 та 5, що вбачається з п.1.1. Статуту ОСББ «КОЛОРИТ», зареєстрованого рішенням виконкому міської ради №512 від 24.12.2003 (далі Статут) (а.с.19-20, 59-63).

Відповідно до п.п.2.1, 2.2 Статуту, об`єднання створено власниками для сприяння використанню їхнього власного майна та управління, утримання і використання неподільного та загального майна. Основна діяльність об`єднання полягає у здійсненні функцій, що забезпечують реалізацію прав власників приміщень на володіння та користування спільним майном членів об`єднання, належне утримання будинку та прибудинкової території, сприяння членам об`єднання в отриманні житлово-комунальних та інших послуг належної якості за обґрунтованими цінами та виконання ними своїх обов`язків, пов`язаних з діяльністю об`єднання.

За змістом Статуту, органами управління об`єднання є загальні збори його членів, правління, ревізійна комісія об`єднання (п.9.1 Статуту). Загальні збори правомочні, якщо на них присутні більше половини членів Об`єднання. Рішення вважається прийнятим, якщо за нього проголосувало не менше 2/3 присутніх осіб, які мають право голосу. У випадку неможливості проведення зборів по причині відсутності кворуму, рішення може бути прийнято шляхом присутності одного співвласника від 10-ти квартир. Якщо в результаті проведення загальних зборів не набрана необхідна кількість голосів («за» або «проти»), ініціатором зборів (правлінням або ініціативною групою) проводиться письмове опитування серед співвласників, які не голосували на загальних зборах. Письмове опитування співвласників проводиться протягом 15 календарних днів з моменту проведення загальних зборів. Якщо протягом цього терміну відповідну кількість голосів «за» не набрано, відповідне рішення вважається не прийнятим. Під час проведення підрахунку голосів враховуються голоси співвласників під час проведення загальних зборів і голоси, подані під час письмового опитування (п.9.3 Статуту). Загальні збори скликаються правлінням або за ініціативою не менше як 20% членів об`єднання. Повідомлення про проведення зборів розповсюджується шляхом наклеювання оголошень на всі під`їзди будинків, які входять до складу ОСББ «Колорит», не менше між за 7 днів до зборів (п.9.5 Статуту). До виключної компетенції загальних зборів членів об`єднання відноситься, зокрема, визначення розмірів внесків та платежів членами об`єднання (п.9.9 Статуту).

Як вбачається з матеріалів справи, 18.01.2020 проведено загальні збори членів ОСББ «КОЛОРИТ» (присутні 53 чоловіки; всіх співвласників ОСББ станом на 18.01.2020 525 чоловік), на порядок денний яких винесено такі питання: 1) Звіт ревізійної комісії ОСББ «Колорит» за 2019 рік; 2) Звіт голови правління за 2019 рік; 3) Затвердження кошторису на 2020 рік; 4) Затвердження тарифу внесків на утримання житла та нежитлових приміщень на 2020 рік; 5) Вибори членів правління на 2020-2021 роки; 6) Вибори членів ревізійної комісії; 7) Різне. Зокрема, по четвертому питання прийнято рішення («за» - 50, «проти» - 3, «утримались» - 0) встановити з 01.01.2020 розмір внесків на утримання житлових приміщень 5,67 грн за 1 кв.м. площі для будинків з ліфтами та 4,60 грн за 1 кв.м. площі для інших; розмір внесків для нежитлових приміщень встановити 6,00 грн за 1 кв.м. площі, що оформлено протоколом загальних зборів членів ОСБББ «Колорит» №22 від 18.01.2020 (а.с.9-10).

До справи також долучено протокол засідання лічильної комісії загальних зборів ОСББ «Колорит» №3 від 07.02.2020, відповідно до якого лічильна комісія провела підрахунок голосів співвласників ОСББ «КОЛОРИТ», які не були присутні на загальних зборах 18.01.2020, віддані при письмовому опитуванні з питань, що були внесені на обговорення та затвердження загальними зборами 18.01.2020, зокрема, питання щодо затвердження сум внесків з розрахунку 1 кв.м. загальної площі на обслуговування спільного майна на 2020 рік: 5-ти поверхові будинки 4,60 грн; 9-ти поверхові будинки 4,60 грн + 1,07 грн (за ліфт) = 5,67 грн; нежитлові приміщення 6,00 грн («за» -131, «проти» - 22, «утримались» - 1) (а.с.170).

Згідно розроблених ОСББ «КОЛОРИТ» складових внесків на утримання будинку та прибудинкової території для нежитлових приміщень з 01.01.2020 (довідка від 01.08.2023 №66), до переліку витрат входять: витрати на поточний ремонт покрівлі вартістю на 1 кв.м. загальної площі в місяць - 1,28 грн; технічне обслуговування внутрішньобудинкових мереж: воловідведення вартістю 0,93 грн та водопостачання вартістю 0,78 грн; дератизація, дезінсекція вартістю 0,03 грн; поточний ремонт конструктивних елементів, інженерних систем і технічних пристроїв будинку та елементів зовнішнього благоустрою, розташованих на прибудинковій території, вартістю 2,29 грн; обслуговування внутрішньобудинкових електричних мереж вартістю 0,69 грн. Всього вартістю 6,00 грн на 1 кв.м. загальної площі в місяць (а.с.108).

12.05.2021 ОСББ «КОЛОРИТ» надало Звягельській міській раді лист від 12.05.2021 №120 з інформацією про сплату внесків на обслуговування спільного майна багатоквартирних будинків нежитлових приміщень, які їй належать, зокрема у буд.№5 по вул.Київська, та зазначило про наявність заборгованості станом на 01.05.2021 (а.с.109).

У відповідь Звягельська міська рада направила ОСББ «КОЛОРИТ» лист від 17.06.2021 №07/1523, у якому, серед іншого, зазначила, що статут ОСББ суперечить вимогам законодавства, слід внести зміни до статуту та провести його державну реєстрацію; загальні збори 18.01.2020 проведено з порушенням законодавства, а прийняті рішення незаконні (а.с.43).

Між тим судом встановлено, що нежитлове приміщення за адресою: вул.Київська (Пушкіна), буд.5, м.Звягель перебувало у строковому платному користуванні ГУ ПФУ в Житомирській області на підставі договору оренди нерухомого майна комунальної власності Новоград-Волинської міської об`єднаної територіальної громади №28(2019) від 06.09.2019. За умовами п.п.2.3, 11.5 цього договору, майно вважається поверненим орендодавцю з моменту підписання сторонами акта прийому-передачі (а.с.55-57).

Так, 02.06.2020 нежитлове приміщення за адресою: вул.Київська, 5, м.Звягель було повернуто орендарем - ГУ ПФУ в Житомирській області орендодавцю - Звягельській міській раді за актом прийому-передачі (а.с.58).

ГУ ПФУ в Житомирській області зі свого боку повідомило ОСББ «КОЛОРИТ» листом №0600-1002-8/22332 від 29.05.2020 про припинення з 01.06.2020 отримання послуг відповідно до договору про закупівлю послуг з управління нерухомістю, надавані на платній основі чи на договірних засадах, №499 від 27.12.2019 у зв`язку з відсутністю потреби в утриманні орендованого приміщення (а.с.11-14).

Представник позивача за первісним позовом у судовому засіданні 24.01.2024 зазначив, що зміни до згаданого договору №499 від 27.12.2019 щодо строку його дії не вносилися, додаткові угоди не укладалися, але так як приміщення було звільнено у червні 2020 року, то і договірні відносини з ГУ ПФУ в Житомирській області припинилися.

У подальшому з 15.03.2021 вказане приміщення було передано в оренду ФОП Седлецькому Роману Анатолійовичу за договором оренди №7 від 15.03.2021.

01.01.2022 між ОСББ «КОЛОРИТ» та ФОП Седлецьким Р.А. укладено договір №1 про дольову участь в утриманні будинку №5 по вул.Пушкіна, відповідно до якого сторони домовились про щомісячну сплату витрат на утримання і ремонт загального і неподільного майна цього будинку, що становить 6,00 грн за 1 кв.м. площі, і встановили, що умови даного договору застосовуються до відносин між ними, які виникли до його укладання, а саме з 15.03.2021 (п.п.1.1, 2.6, 4.2) (а.с.17).

ОСББ «КОЛОРИТ» вважає, що обов`язок зі сплати внесків на утримання спільного майна будинку №5 по вул.Київська у м.Звягель за період з 01.06.2020 по 15.03.2021 виник саме у власника приміщення Звягельської міської ради.

Однак у зв`язку з невиконанням вказаного обов`язку у Звягельської міської ради за спірний період, за розрахунком ОСББ «КОЛОРИТ», виникла заборгованість у розмірі 24595,50 грн (9,5 міс х 2589,00 грн/міс) (а.с.16), про що її було повідомлено листом від 08.12.2021 №473 з вимогою про погашення боргу (а.с.15).

Оскільки Звягельська міська рада не сплатила заборгованість у добровільному порядку, ОСББ «КОЛОРИТ» звернулось до суду з позовом про стягнення 24595,50 грн основного боргу, 9970,30 грн інфляційних втрат та 1574,70 грн 3% річних.

У свою чергу Звягельська міська рада, не погоджуючись з викладеними обставинами, з метою захисту своїх прав та охоронюваних законом інтересів подала зустрічний позов про визнання недійсним та скасування рішення загальних зборів членів ОСББ «Колорит», оформленого протоколом №22 від 18.01.2020, в частині встановлення внесків для нежитлових приміщень у розмірі 6,00 грн за 1 м3 площі та поновлення процесуального строку його оскарження (згідно із заявою про зміну предмета позову від 29.08.2023).

Норми права, застосовані судом, оцінка доказів, аргументів, наведених учасниками справи, та висновки щодо порушення, невизнання або оспорення прав чи інтересів, за захистом яких мало місце звернення до суду.

Відповідно до ч.4 ст.319 ЦК України, власність зобов`язує.

Власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом (ст.322 ЦК України).

Згідно з ч.2 ст.382 ЦК України, усі власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку є співвласниками на праві спільної сумісної власності спільного майна багатоквартирного будинку. Спільним майном багатоквартирного будинку є приміщення загального користування (у тому числі допоміжні), несучі, огороджувальні та несуче-огороджувальні конструкції будинку, механічне, електричне, сантехнічне та інше обладнання всередині або за межами будинку, яке обслуговує більше одного житлового або нежитлового приміщення, а також будівлі і споруди, які призначені для задоволення потреб усіх співвласників багатоквартирного будинку та розташовані на прибудинковій території, а також права на земельну ділянку, на якій розташований багатоквартирний будинок та його прибудинкова територія, у разі державної реєстрації таких прав.

Статтею 1 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" (тут і далі - у редакції станом на момент виникнення спірних відносин, Закон №2866-III) визначено, що об`єднання співвласників багатоквартирного будинку (далі об`єднання) - юридична особа, створена власниками квартир та/або нежитлових приміщень багатоквартирного будинку для сприяння використанню їхнього власного майна та управління, утримання і використання спільного майна; співвласники багатоквартирного будинку (далі - співвласники) - власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку.

Відповідно до ч.ч.1, 4, 5 ст.4 Закону №2866-III, об`єднання створюється для забезпечення і захисту прав співвласників та дотримання їхніх обов`язків, належного утримання та використання спільного майна, забезпечення своєчасного надходження коштів для сплати всіх платежів, передбачених законодавством та статутними документами. Основна діяльність об`єднання полягає у здійсненні функцій, що забезпечують реалізацію прав співвласників на володіння та користування спільним майном співвласників, належне утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території, сприяння співвласникам в отриманні житлово-комунальних та інших послуг належної якості за обґрунтованими цінами та виконання ними своїх зобов`язань, пов`язаних з діяльністю об`єднання. Господарче забезпечення діяльності об`єднання може здійснюватися власними силами об`єднання (шляхом самозабезпечення) або шляхом залучення на договірних засадах суб`єктів господарювання.

Управління багатоквартирним будинком здійснює об`єднання через свої органи управління (ч.1 ст.12 Закону №2866-III).

Згідно з приписами ч.ч.1-3 ст.10 Закону №2866-III, органами управління об`єднання є загальні збори співвласників, правління, ревізійна комісія об`єднання. Вищим органом управління об`єднання є загальні збори. Загальні збори скликаються і проводяться в порядку, передбаченому цим Законом для установчих зборів, правлінням об`єднання або ініціативною групою з не менш як трьох співвласників.

За умовами ч.ч.4, 5 ст.6 Закону №2866-III, повідомлення про проведення установчих зборів направляється ініціативною групою не менше ніж за 14 днів до дати проведення установчих зборів. Повідомлення направляється в письмовій формі і вручається кожному співвласнику під розписку або шляхом поштового відправлення (рекомендованим листом). У повідомленні про проведення установчих зборів зазначається, з чиєї ініціативи скликаються збори, місце і час проведення, проект порядку денного. Час і місце проведення обираються зручними для більшості можливих учасників зборів.

Частинами 4, 5 ст.10 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку», якою врегульовано порядок прийняття рішень щодо управління багатоквартирним будинком зборами співвласників, передбачено (тут і далі - у редакції станом на час виникнення спірних відносин), що повідомлення про дату та місце проведення зборів співвласників має бути вручено не пізніше ніж за 10 днів до дати проведення зборів у письмовій формі кожному співвласникові під розписку або шляхом поштового відправлення рекомендованим листом на адресу квартири або нежитлового приміщення, що належить співвласнику в цьому багатоквартирному будинку, а також має бути розміщено у загальнодоступному місці при вході до кожного під`їзду багатоквартирного будинку. Повідомлення про проведення зборів співвласників має містити інформацію про ініціатора проведення таких зборів, дату, місце та час їх проведення, порядок денний. До повідомлення про проведення зборів співвласників можуть додаватися додаткові матеріали або інформація, що будуть розглядатися на зборах.

Нормою ст.6 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" визначено лише способи повідомлення співвласників про проведення загальних зборів, а нормами ст.10 Закону України "Про особливості здійснення права власності в багатоквартирному будинку" встановлено саме порядок здійснення такого повідомлення (шляхом надсилання на адресу квартири або нежитлового приміщення, що належить співвласнику у багатоквартирному будинку (аналогічний висновок викладено у постановах Верховного Суду від 22.06.2021 у справі №910/9672/20, від 02.12.2020 у справі №916/86/20, від 11.08.2021 у справі №920/1245/20, від 16.08.2023 у справі №904/1711/22).

Суд враховує, що норма закону імперативно визначає порядок і спосіб повідомлення власників: форма повідомлення обов`язково письмова; повідомляється кожен власник; таке повідомлення вручається власнику або під розписку, або шляхом поштового відправлення (рекомендованим листом).

Вищенаведені приписи законодавства також вказують на те, що обов`язковою умовою повідомлення про скликання загальних зборів юридичної особи є одночасна наявність у такому повідомленні інформації про час, місце, ініціатора проведення зборів та інформації про питання, що будуть винесені на розгляд зборів (порядок денний). Відсутність у повідомленні про проведення загальних зборів будь-якої з названих складових, як і відсутність самого повідомлення, може бути підставою для визнання недійсними рішень загальних зборів.

Досліджуючи порядок скликання загальних зборів 18.01.2020, суд зауважує, що в матеріалах справи відсутні докази вручення чи надіслання Звягельській міській раді повідомлення про проведення загальних зборів із зазначенням інформації про ініціатора, дати, місця та часу їх проведення, порядку денного, а також докази розміщення такого повідомлення у загальнодоступному місці при вході до кожного під`їзду багатоквартирного будинку. Сама по собі явка певних співвласників на збори (згідно протоколу №22 від 18.01.2020 53 особи з 525) не є свідченням того, що вони чи інші співвласники, які на загальні збори не прибули, були належно повідомлені про їх скликання/проведення. Відповідачем за зустрічним позовом зазначеного не спростовано, доказів протилежного не надано.

В силу ст.10 Закону №2866-III, до виключної компетенції загальних зборів співвласників відноситься, зокрема, визначення порядку сплати, переліку та розмірів внесків і платежів співвласників (ч.9).

Кожний співвласник (його представник) під час голосування має кількість голосів, пропорційну до частки загальної площі квартири або нежитлового приміщення співвласника у загальній площі всіх квартир та нежитлових приміщень, розташованих у багатоквартирному будинку. Якщо одна особа є власником квартир (квартири) та/або нежитлових приміщень, загальна площа яких становить більш як 50 відсотків загальної площі всіх квартир та нежитлових приміщень багатоквартирного будинку, кожний співвласник має один голос незалежно від кількості та площі квартир або нежитлових приміщень, що перебувають у його власності (ч.12).

Статутом об`єднання може бути встановлено інший порядок визначення кількості голосів, що належать кожному співвласнику на загальних зборах (ч.13).

Рішення про визначення переліку та розмірів внесків і платежів співвласників, порядок управління та користування спільним майном, передачу у користування фізичним та юридичним особам спільного майна, а також про реконструкцію та капітальний ремонт багатоквартирного будинку або зведення господарських споруд вважається прийнятим, якщо за нього проголосувало не менш як дві третини загальної кількості усіх співвласників, а в разі якщо статутом не передбачено прийняття таких рішень, - більшістю голосів. З інших питань рішення вважається прийнятим, якщо за нього проголосувало більше половини загальної кількості співвласників (ч.14).

Якщо в результаті проведення загальних зборів для прийняття рішення не набрано кількості голосів "за" або "проти", встановленої частиною чотирнадцятою цієї статті, проводиться письмове опитування серед співвласників, які не голосували на загальних зборах. Письмове опитування співвласників проводиться протягом 15 календарних днів з дати проведення загальних зборів. Якщо протягом цього строку необхідну кількість голосів "за" не набрано, рішення вважаються неприйнятими (ч.15).

Відповідно до положень ч.8 ст.10 Закону України "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку", письмове опитування співвласників проводиться ініціативною групою та іншими співвласниками за бажанням. Письмове опитування може проводитися щодо одного або декількох питань одночасно. Питання - це текст, у якому викладається пропозиція у вигляді резолюції, щодо якої учаснику опитування пропонується відповісти "за", "проти" або "утримався". Питання повинно мати чітке і зрозуміле формулювання, що не допускає різних тлумачень. Письмове опитування співвласників проводиться шляхом власноручного заповнення ними листків опитування, в яких зазначаються день опитування, прізвище, ім`я, по батькові співвласника, документ, що підтверджує право власності на квартиру або нежитлове приміщення, номер квартири або нежитлового приміщення, загальна площа квартири або нежитлового приміщення, документ, що надає повноваження на голосування від імені співвласника (для представників), відповідь співвласника на питання "так", "ні" або "утримався", особистий підпис співвласника та особи, яка проводила опитування. Голосування від імені співвласника представником здійснюється в порядку представництва згідно з вимогами цивільного законодавства. Кожен співвласник, який має право голосу, може реалізувати це право під час проведення такого опитування лише один раз з одного питання. Забороняється в процесі проведення письмового опитування співвласників примушувати їх до голосування за або проти прийняття відповідного рішення чи винагороджувати їх за це в будь-якій формі. За результатами підрахунку результатів письмового опитування співвласників особи, які проводили письмове опитування, вносять його результати до протоколу зборів та підводять загальні підсумки голосування щодо всіх питань. Під час підрахунку голосів враховуються і голоси, подані на зборах співвласників, і голоси співвласників, отримані під час проведення письмового опитування. Листки письмового опитування співвласників пронумеровуються, прошнуровуються та додаються до відповідного протоколу зборів.

Рішення приймається шляхом поіменного голосування. Під час підрахунку голосів враховуються і голоси, подані співвласниками під час проведення загальних зборів, і голоси, подані під час письмового опитування. Рішення оформляється особистим підписом кожного, хто проголосував, із зазначенням результату голосування ("за" чи "проти") (ч.16 Закону №2866-III).

Також, ч.7 ст.10 Закону України "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку" передбачено, що рішення зборів співвласників оформляється протоколом, який підписується усіма співвласниками (їх представниками), які взяли участь у зборах, кожен з яких ставить підпис під відповідним варіантом голосування ("за", "проти", "утримався"), за формою, затвердженою центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної житлової політики. У протоколі обов`язково зазначається така інформація про співвласників (їх представників), які взяли участь у зборах співвласників: прізвище, ім`я, по батькові співвласника, документ, що підтверджує право власності на квартиру або нежитлове приміщення, номер квартири або нежитлового приміщення, загальна площа квартири або нежитлового приміщення, документ, що надає повноваження на голосування від імені співвласника (для представника).

Рішення загальних зборів, прийняте відповідно до статуту, є обов`язковим для всіх співвласників (ст.10 Закону №2866-III, п.9.6 Статуту).

Суд встановив, що протокол загальних зборів членів ОСББ «Колорит» №22 від 18.01.2020 (а.с.9-10) підписано головою зборів ОСОБА_1 та секретарем зборів ОСОБА_2 , при цьому, окрім зазначення загальної кількості співвласників ОСББ - 525 чоловік та кількості присутніх осіб - 53 чоловіки, відсутня інформація про співвласників (їх представників), які взяли участь у зборах при прийнятті оспорюваного рішення, прізвище, ім`я, по батькові співвласника, документ, що підтверджує право власності на квартиру або нежитлове приміщення, номер квартири або нежитлового приміщення, загальна площа квартири або нежитлового приміщення, документ, що надає повноваження на голосування від імені співвласника (для представника); у протоколі відсутні підписи кожного, хто проголосував, із зазначенням результату голосування ("за", "проти", "утримався"), відтак встановити поіменне голосування співвласників не є можливим.

Окрім того, в матеріалах справи відсутні докази щодо загальної площі квартир та/або нежитлових приміщень співвласників ОСББ «КОЛОРИТ» та щодо загальної площі квартир та/або нежитлових приміщень кожного співвласника, зокрема тих, які взяли участь у зборах самостійно та/або через представника.

Досліджуючи протокол №3 засідання лічильної комісії загальних зборів співвласників багатоквартирних будинків ОСББ «Колорит» від 07.02.2020 (а.с.116-117), суд приходить до висновку, що такий не є належним та допустимим доказом письмового опитування співвласників, які не голосували на загальних зборах, оскільки складений та підписаний лічильною комісією у складі трьох осіб вже за результатами підрахунку голосів проведеного письмового опитування, натомість власноручно заповнених співвласниками (їх представниками) листів (бланків) опитування із зазначенням дати проведення опитування, прізвища, ім`я, по батькові співвласника, документа, що підтверджує його право власності на квартиру або нежитлове приміщення, номера квартири або нежитлового приміщення, загальної площі квартири або нежитлового приміщення, документа, що надає повноваження на голосування від імені співвласника (для представника), відповіді співвласника на питання "так", "ні" або "утримався" з особистими підписами співвласника й особи, яка проводила опитування, не надано.

З огляду на викладене, у суду відсутні підстави стверджувати, що даний протокол відображає голосування саме співвласників ОСББ «КОЛОРИТ» і, зокрема, тих, які ще не голосували на загальних зборах 18.01.2020, та підтверджує безпосередню участь співвласників, у тому числі Звягельської міської ради (її представника), у проведенні зборів 18.01.2020.

За таких обставин, неможливо вирішити питання достатності голосів співвласників ОСББ «КОЛОРИТ» для прийняття оспорюваного рішенння, адже неможливо встановити скільки співвласників взяли участь у загальних зборах, скільки з них проголосували «за» рішення з четвертого питання порядку денного, якою є загальна площа квартир та/або нежитлових приміщень цих співвласників, а скільки співвласників проголосували «проти», і якою є загальна площа квартир та/або нежитлових приміщень цих осіб.

Щодо тверджень позивача за зустрічним позовом про незаконність встановлення різних тарифів для власників житлових і нежитлових приміщень суд зазначає таке.

Згідно зі ст.16 Закону №2866-III та пп.7.1 п.7 Статуту, об`єднання має право відповідно до законодавства та статуту об`єднання, зокрема: встановлювати порядок сплати, перелік та розміри внесків і платежів співвласників, у тому числі відрахувань до резервного та ремонтного фондів; здійснювати контроль за своєчасною сплатою внесків і платежів.

Для забезпечення виконання власниками приміщень своїх обов`язків об`єднання має право, зокрема, вимагати від співвласників своєчасної та у повному обсязі сплати всіх встановлених цим Законом та статутом об`єднання внесків і платежів, у тому числі відрахувань до резервного та ремонтного фондів (ст.17 Закону №2866-III, пп.7.4 п.7 Статуту).

За ст.18 Закону №2866-III, об`єднання відповідно до цього Закону та статуту зобов`язане, зокрема: забезпечувати виконання вимог статуту об`єднання; забезпечувати дотримання інтересів усіх співвласників при встановленні умов і порядку володіння, користування і розпорядження спільною власністю, розподілі між співвласниками витрат на експлуатацію та ремонт спільного майна.

Кожний співвласник несе зобов`язання щодо належного утримання, експлуатації, реконструкції, реставрації, поточного і капітального ремонтів, технічного переоснащення спільного майна багатоквартирного будинку пропорційно до його частки співвласника (ч.2 ст.7 Закону України "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку").

Частка співвласника - частка, яку становить площа квартири та/або нежитлового приміщення співвласника у загальній площі всіх квартир та нежитлових приміщень, розташованих у багатоквартирному будинку (ст.1 Закону України "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку").

Відповідно до ч.ч.1, 3 ст.20 Закону №2866-III, частка співвласника у загальному обсязі внесків і платежів на утримання, реконструкцію, реставрацію, проведення поточного і капітального ремонтів, технічного переоснащення спільного майна у багатоквартирному будинку встановлюється пропорційно до загальної площі квартири (квартир) та/або нежитлових приміщень, що перебувають у його власності. Частка участі співвласника квартири та/або нежитлового приміщення визначається відповідно до його частки як співвласника квартири та/або нежитлового приміщення.

Витрати на утримання спільного майна у багатоквартирному будинку розподіляються між співвласниками пропорційно до їхніх часток співвласника, незалежно від факту використання ними належного їм нежитлового приміщення та спільного майна, а також членства в об`єднанні співвласників багатоквартирного будинку (постанова Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 22.02.2018 у справі №910/13182/17).

Стаття 22 Закону №2866-III регулює питання забезпечення об`єднанням утримання та експлуатації багатоквартирного будинку, користування спільним майном у такому будинку. Зокрема, за ч.ч.3, 6 цієї статті, самостійне забезпечення об`єднанням утримання і експлуатації багатоквартирного будинку, користування спільним майном у багатоквартирному будинку може здійснюватися безпосередньо співвласниками, а також шляхом залучення об`єднанням фізичних та юридичних осіб на підставі укладених договорів. Для фінансування самозабезпечення об`єднання співвласники сплачують відповідні внески і платежі в розмірах, установлених загальними зборами об`єднання. За згодою правління окремі співвласники можуть у рахунок сплати таких внесків і платежів виконувати окремі роботи.

Частинами 1-3 ст.23 Закону №2866-III визначено, що утримання і ремонт приміщень, які перебувають у власності, здійснюються відповідно до законодавства України. Власник квартири та/або нежитлового приміщення зобов`язаний відповідно до законодавства забезпечити використання, утримання, реконструкцію, реставрацію, капітальний ремонт приміщень або їх частин без завдання шкоди майну і порушення прав та інтересів інших співвласників. Внески на утримання і ремонт приміщень або іншого майна, що перебуває у спільній власності, визначаються статутом об`єднання та/або рішенням загальних зборів.

Загальні збори співвласників мають право встановлювати розмір внесків на обслуговування будинку та прибудинкової території. При цьому, з огляду на відсутність законодавчо встановленого граничного розміру внесків на обслуговування будинку та прибудинкової території, встановлення різних розмірів внесків для власників приміщень має бути обґрунтовано, підтверджено належними доказами та дотримано «справедливої рівноваги».

Зокрема, при вирішенні питання збільшення і встановлення різних розмірів внесків для співвласників мають бути враховані різні режими функціонування, навантаження на 1 кв.м. таких приміщень (житлових, житлових, які використовуються для комерційної діяльності, і нежитлових), різний обсяг необхідності витрат на обслуговування такого приміщення та прибудинкової території (навантаження на внутрішньобудинкові мережі, кількість відвідувачів, обсяг відходів, проїзд машин, місце паркування тощо).

Встановлення для окремих власників приміщень (зокрема, для фізичних або юридичних осіб, які використовують належне їм приміщення в комерційних цілях; житлових/нежитлових приміщень, які використовуються в комерційних цілях) збільшеного розміру внесків, за відсутності будь-якого належного обґрунтування такої необхідності, призводить до надмірного для них майнового тягаря та порушує їх право на отримання послуг належної якості за обґрунтованими цінами (ст.4 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку»).

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 08.06.2022 у справі №908/1206/20.

Згідно протоколу загальних зборів членів ОСББ «Колорит» №22 від 18.01.2020, необхідність збільшення розміру внесків на утримання житлових та нежитлових приміщень зумовлена збільшенням розміру мінімальної заробітної плати на 14%, при цьому будь-яке обґрунтування необхідності встановлення різних розмірів внесків для співвласників, зокрема наявності різного навантаження на 1 кв.м. для різних видів приміщень в будинку за адресою: вул. Київська, буд.5, м.Звягель ОСББ «КОЛОРИТ», не наведено, як і не спростовано того, що усім співвласникам багатоквартирного будинку, без виокремлення від типу приміщення чи виду діяльності, що в них здійснюється, фактично надаються однакові послуги за обсягом та кількістю.

Суд зазначає, що надана відповідачем за зустрічним позовом довідка від 01.08.2023 №66 (а.с.108) не доводить вищевказаної необхідності встановлення різних розмірів внесків, так як відображає лише перелік витрат як складових внесків на утримання будинку та прибудинкової території та їх вартість лише для нежитлових приміщень.

Таким чином, за висновком суду, оскаржуване рішення загальних зборів призвело до порушення прав позивача за зустрічним позовом як співвласника багатоквартирного будинку за адресою: АДРЕСА_1 на добровільне волевиявлення та вираження своєї думки при голосуванні з приводу прийняття загальними зборами рішення, у даному випадку з питання затвердження тарифу (розміру) внесків на утримання нежитлових приміщень на 2020 рік, та порушення права позивача на отримання послуг належної якості за обґрунтованими цінами відповідно до вимог ст.4 Закону №2866-III. Поряд із цим суд зазначає, що неоскарження Звягельською міською радою рішень загальних зборів з інших питань порядку денного має розцінюватися виключно як прояв принципу диспозитивності.

З огляду на вищевстановлені обставини в їх сукупності, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення зустрічного позову та визнання незаконним рішення загальних зборів, оформленого протоколом загальних зборів членів ОСББ «Колорит» №22 від 18.01.2020, в тій його частині, що заявлена Звягельською міською радою, а саме в частині встановлення розміру внесків для нежитлових приміщень 6,00 грн за 1 м2 площі.

Вирішуючи питання щодо застосування строків позовної давності до зустрічних позовних вимог, про що заявлено відповідачем за зустрічним позовом (а.с.104), суд зазначає таке.

Відповідно до ст.256 ЦК України, позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу.

Загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки (ст.257 ЦК України).

Згідно з ч.1 ст.261 ЦК України, перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила.

Для правильного застосування зазначеної норми при визначенні початку перебігу позовної давності має значення не тільки безпосередня обізнаність особи про порушення її прав, а й об`єктивна можливість цієї особи знати про обставини порушення її прав.

Порівняльний аналіз термінів «довідався» та «міг довідатися», що містяться у наведеній правовій нормі, дає підстави для висновку про презумпцію можливості та обов`язку особи знати про стан своїх майнових прав, а тому доведення факту, через який позивач не знав про порушення свого цивільного права і саме з цієї причини не звернувся за його захистом до суду, недостатньо. Крім наведеного, позивач повинен також довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого цивільного права, що також випливає із загального правила, встановленого статтями 13, 74 ГПК України. Відповідач, навпаки, має довести, що інформацію про порушення можна було отримати раніше.

Отже, якщо встановити день, коли особа довідалась про порушення права або про особу, яка його порушила, неможливо, або наявні докази того, що особа не знала про порушення права, хоч за наявних умов повинна була знати про це, перебіг позовної давності починається від дня, коли особа повинна була довідатися про порушення свого права.

Під можливістю довідатись про порушення права або про особу, яка його порушила, в цьому випадку слід розуміти передбачувану неминучість інформування особи про такі обставини, або існування в особи певних зобов`язань, як міри належної поведінки, в результаті виконання яких вона мала б змогу дізнатись про відповідні протиправні дії та того, хто їх вчинив (такий висновок викладено у постановах Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 24.07.2019 у справі №521/14384/16-ц, від 02.07.2019 у справі №925/271/18).

Відповідно до ч.ч.3, 4 ст.267 ЦК України, позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення ним рішення. Сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові.

Якщо позовні вимоги господарським судом визнано обґрунтованими, а стороною у справі заявлено про сплив позовної давності, суд зобов`язаний застосувати до спірних правовідносин положення ст.267 ЦК України і вирішити питання про наслідки такого спливу (або відмовити у позові у зв`язку зі спливом позовної давності, або за наявності поважних причин її пропущення - захистити порушене право, але в будь-якому разі вирішити спір з посиланням на зазначену норму).

Проаналізувавши вищенаведені обставини та дослідивши наявні в матеріалах справи докази, суд приходить до висновку, що Звягельська міська рада мала об`єктивну можливість довідатись про порушення свого права 03.06.2020 (після повернення їй з оренди ГУ ПФУ в Житомирській області нежитлового приміщення, власником якого вона є і, в силу вимог ЦК України, Закону №2866-III, зобов`язана виконувати обов`язки співвласника багатоквартирного будинку, зокрема зі сплати внесків на утримання спільного майна).

Встановлено, що Звягельська міська рада звернулась із зустрічним позовом до суду 16.06.2023.

У даному випадку суд враховує, що Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» № 540-ІХ від 30.03.2020 розділ «Прикінцеві та перехідні положення» Цивільного кодексу України доповнено п.12 такого змісту: «Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені ст. ст. 257, 258, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину».

Законом України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період дії воєнного стану» №2120-IX від 15.03.2022 розділ «Прикінцеві та перехідні положення» Цивільного кодексу України доповнено п.19 такого змісту: «У період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану строки, визначені статтями 257-259, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк його дії».

Постановою КМУ «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» від 11.03.2020 №211, з 12.03.2020 на всій території України установлено карантин, який неодноразово продовжувався і був відмінений з 24 години 00 хвилин 30.06.2023 на всій території України постановою КМУ від 27.06.2023 №651 «Про відміну на всій території України карантину, встановленого з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2».

Поряд із цим у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24.02.2022 №64/2022, який затверджено Законом України від 24.02.2022 №2102-IX, зі змінами, в Україні введено воєнний стан, який неодноразово продовжувався і триває на теперішній час.

Отже, з огляду на продовження строку, визначеного ст.257 ЦК України, на період дії карантину та воєнного стану, Звягельська міська рада, звертаючись до суду із зустрічним позовом 16.06.2023, не пропустила трирічний строк позовної давності, що виключає підстави для застосування наслідків, встановлених ч.4 ст.267 ЦК України.

Відповідно до ч.1 ст.509 ЦК України, зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

За приписами ст.ст.526, 525 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства тощо. Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається.

Згідно зі ст.15 Закону №2866-III та п.6 Статуту, співвласник зобов`язаний, зокрема: виконувати обов`язки, передбачені статутом об`єднання; виконувати рішення статутних органів, прийняті у межах їхніх повноважень; дотримуватися вимог правил утримання житлового будинку і прибудинкової території, правил пожежної безпеки, санітарних норм; своєчасно і в повному обсязі сплачувати належні внески і платежі; виконувати передбачені статутними документами обов`язки перед об`єднанням.

Проаналізувавши вищенаведені норми та положення Статуту ОСББ, врахувавши встановлені вище обставини та матеріали справи в їх сукупності, надавши оцінку доводам сторін, суд дійшов висновку, що у Звягельської міської ради як у співвласника багатоквартирного будинку виник обов`язок зі сплати внесків на утримання будинку і прибудинкової території за період з 03.06.2020 по 14.03.2021 у розмірі, встановленому для житлових приміщень 5,67 грн за 1 кв.м. площі для будинків з ліфтами (рішення загальних зборів у цій частині не оскаржувалося та є чинним, а отже обов`язковим до виконання).

Суд не погодився з визначеним позивачем за первісним позовом спірним періодом (з 01.06.2020 по 15.03.2021), оскільки, як вже зазначалося, до 02.06.2020 нежитлове приміщення за адресою: вул.Київська, 5, м.Звягель перебувало у строковому платному користуванні ГУ ПФУ в Житомирській області, а 15.03.2021 вже було передано в оренду ФОП Седлецькому Р.А.

Відтак, за перерахунком суду, сума заборгованості Звягельської міської ради зі сплати внесків на утримання спільного майна за період з 03.06.2020 по 14.03.2021 (9 міс. 11 днів) становить 22887,64 грн (5,67 грн/кв.м. х 431,5 кв.м. = 2446,61 грн/міс.).

Відповідач за первісним позовом власного контррозрахунку суду не надав.

Таким чином, первісні позовні вимоги в частині стягнення 22887,64 грн основного боргу є правомірними, обґрунтованими і підлягають задоволенню; у решті суми 1707,86 грн слід відмовити.

Відповідно до ст.610 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Статтею 599 ЦК України встановлено, що зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином.

Згідно з ч.2 ст.625 ЦК України, боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Позивачем за первісним позовом заявлено до стягнення 9970,30 грн інфляційних втрат та 1574,70 грн 3% річних за період з 15.03.2021 до 02.05.2023.

Учасниками до матеріалів справи не надано рішення загальних зборів співвласників багатоквартирного будинку, у якому були б зазначені строки сплати внесків на утримання спільного майна, що також не визначено і Статутом ОСББ.

Тому, щодо строків сплати внесків на утримання будинку суд враховує правову позицію Верховного Суду, викладену у постанові від 06.07.2018 у справі №910/582/17, стосовно того, що законодавством, в будь-якому випадку (незалежно від встановлення строків сплати внесків і платежів у статуті) покладено на співвласника обов`язок своєчасної сплати відповідних платежів, які є щомісячними.

Відтак днем оплати є останній день місяця, а період прострочення починається з місяця, наступного за місяцем, у якому мав бути здійснений платіж.

Під час перевірки правильності розрахунку інфляційних втрат та 3% річних (а.с.18) суд встановив, що позивач не врахував, що сплата внесків на утримання будинку і прибудинкової території здійснюється щомісячно, відповідно й невірно визначив період прострочення.

З урахуванням викладеного, здійснивши за допомогою калькулятора підрахунку заборгованості та штрафних санкцій ІПС «LIGA 360» власний перерахунок інфляційних втрат та 3% річних за період з 01.04.2021 по 02.05.2023, суд дійшов висновку, що правомірними, обґрунтованими і такими, що підлягають задоволенню, є вимоги ОСББ «КОЛОРИТ» в частині стягнення зі Звягельської міської ради інфляційних втрат у розмірі 8740,31 грн та 3% річних у розмірі 1433,46 грн; поряд із цим у стягненні 1229,99 грн інфляційних втрат та 141,24 грн 3% річних слід відмовити як безпідставно нараховані.

Відповідно до приписів ч.3 ст.13 та ч.1 ст.74 ГПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Обов`язок із доказування слід розуміти як закріплену в процесуальному та матеріальному законодавстві міру належної поведінки особи, що бере участь у судовому процесі, із збирання та надання доказів для підтвердження свого суб`єктивного права, що має за мету усунення невизначеності, яка виникає в правовідносинах у разі неможливості достовірно з`ясувати обставини, які мають значення для справи.

Положеннями ст.ст.76, 77, 86 ГПК України передбачено, що належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Щодо інших доводів учасників справи суд зазначає, що згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення від 10.02.2010 у справі "Серявін проти України").

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку задовольнити первісний позов частково, стягнути зі Звягельської міської ради на користь ОСББ "КОЛОРИТ" 22887,64 грн внесків на утримання спільного майна, 8740,31 грн інфляційних втрат, 1433,46 грн 3% річних, у задоволенні решти вимог первісного позову відмовити; зустрічний позов задовольнити, визнати недійсним та скасувати рішення загальних зборів членів ОСББ "Колорит", оформлене протоколом №22 від 18.01.2020, в частині встановлення розміру внесків для нежитлових приміщень 6,00 грн за 1 м2 площі.

Щодо розподілу судових витрат.

Відповідно до ч.1 ст.123 ГПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Згідно з п.2 ч.1 ст.129 ГПК України, судовий збір у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Так, в силу приписів ст.129 ГПК України, судовий збір покладається на Звягельську міську раду у розмірі 2455,33 грн, на ОСББ «КОЛОРИТ» у розмірі 2684,00 грн.

Станом на день ухвалення даного рішення судом не розглядається питання про розподіл витрат позивача за первісним (відповідача за зустрічним) позовом на професійну правничу допомогу у зв`язку з відсутністю доказів їх понесення.

Керуючись статтями 123, 129, 233, 236 - 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

УХВАЛИВ:

1. Первісний позов задовольнити частково.

2. Стягнути зі Звягельської міської ради (вул.Шевченка, буд.16, м.Звягель, Звягельський р-н, Житомирська обл., 11700, ) на користь Об`єднання співвласників багатоквартирних будинків "КОЛОРИТ" (вул.Шевченка, буд.31, м.Звягель, Житомирська обл., 11700, ) 22887,64 грн внесків на утримання спільного майна, 8740,31 грн інфляційних втрат, 1433,46 грн 3% річних та 2455,33 грн судового збору.

3. У задоволенні решти вимог первісного позову відмовити.

4. Зустрічний позов задовольнити.

5. Визнати недійсним та скасувати рішення загальних зборів членів ОСББ "Колорит", оформлене протоколом №22 від 18.01.2020, в частині встановлення розміру внесків для нежитлових приміщень 6,00 грн за 1 м2 площі.

6. Стягнути з Об`єднання співвласників багатоквартирних будинків "КОЛОРИТ" (вул.Шевченка, буд.31, м.Звягель, Житомирська обл., 11700, ) на користь Звягельської міської ради (вул.Шевченка, буд.16, м.Звягель, Звягельський р-н, Житомирська обл., 11700, ) 2684,00 грн судового збору.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складено: 05.02.24

Суддя Прядко О.В.

1 - у справу;

2 - сторонам та їх представникам (ЄСІТС).