ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

"01" лютого 2024 р. Справа№ 910/9872/23

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Руденко М.А.

суддів: Пономаренка Є.Ю.

Барсук М.А.

розглянувши матеріали апеляційної скарги заступника керівника Київської міської прокуратури в інтересах держави в особі Київської міської ради

на рішення господарського суду міста Києва від 16.10.2023 (повний текст складено 28.11.2023)

у справі №910/9872/23 (суддя Ковтун С.А.)

за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Автоспецпром»

до комунальної організації «Київмедспецтранс»

про визнання укладеним договору, визнання протиправним та скасування рішення,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Автоспецпром» звернулося до господарського суду міста Києва з позовом до комунальної організації «Київмедспецтранс» про визнання укладеним договору про закупівлю товарів за бюджетні кошти на умовах, визначених результатами процедури запиту ціни пропозиції, ідентифікатор закупівлі UA-2023-06-01-013676-а. Редакція договору, в який позивач просить укласти, сформована ним у позовній заяві.

Рішенням господарського суду міста Києва від 16.10.2023 задоволено позов товариства з обмеженою відповідальністю «Автоспецпром» до комунальної організації «Київмедспецтранс».

Визнано протиправним та скасовано рішення комунальної організації «Київмедспецтранс» про відміну запиту ціни постачальників, оформленого протоколом №165 від 20.06.2023.

Укладено між товариством з обмеженою відповідальністю «Автоспецпром» та комунальної організації «Київмедспецтранс» договір у викладеній в рішенні редакції.

Не погоджуючись з вказаним судовим рішенням, 16.01.2024 заступник керівника Київської міської прокуратури звернувся до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить визнати причини пропуску строку на апеляційне оскарження поважними, поновити та відкрити апеляційне провадження, скасувати рішення господарського суду міста Києва від 16.10.2023 у справі №910/9872/23 та прийняти нове рішення, яким у позові відмовити повністю.

Згідно витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями Північного апеляційного господарського суду від 16.01.2024 апеляційну скаргу передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючий суддя Руденко М.А., судді Барсук М.А., Пономаренко Є.Ю.

З огляду на те, що вказана апеляційна скарга була подана 16.01.2024 безпосередньо до суду апеляційної інстанції, колегія суддів дійшла висновку про необхідність витребування у суду першої інстанції матеріалів справи №910/9872/23 та відкладення вирішення питання щодо можливості відкриття, повернення, залишення без руху або відмови у відкритті апеляційного провадження за вказаною апеляційною скаргою до надходження матеріалів даної справи з суду першої інстанції.

Листом Північного апеляційного господарського суду від 19.01.2024 витребувано з господарського суду міста Києва матеріали справи №910/9872/23.

25.01.2023 до Північного апеляційного господарського суду надійшли матеріали справи №910/9872/23.

Розглянувши матеріали апеляційної скарги та додані до неї документи, проаналізувавши норми чинного господарського процесуального законодавства, апеляційний господарський суд встановив наступне.

Як зазначалося вище, апелянт просить суд поновити строк на апеляційне оскарження рішення господарського суду міста Києва від 16.10.2023 у справі №910/9872/23, обґрунтовуючи клопотання, зазначив, про те, що Київською міською прокуратурою під час здійснення моніторингу Єдиного державного реєстру судових рішень виявлено рішення суду, що не відповідає вимогам законності та порушує інтереси держави у бюджетній сфері. З метою встановлення підстав для вжиття заходів реагування, Київською міською прокуратурою 25.12.2023 було здійснено ознайомлення з матеріалами справи №910/9872/23 в суді, що є підставою для поновлення строку апеляційного оскарження.

З цього приводу колегія суддів вважає за необхідне зазначити наступне.

Згідно з даними Єдиного державного реєстру судових рішень, рішення господарського суду міста Києва від 16.10.2023 у справі №910/9872/23 оприлюднено у реєстрі 29.11.2023.

Проте, апеляційний суд вважає доводи апелянта стосовно поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження недоведеними, необґрунтованими та такими, що не підтверджені належними доказами.

Відповідно до ст. 119 Господарського процесуального кодексу України - Суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Господарський процесуальний кодекс України не пов`язує право суду відновити пропущений процесуальний строк лише з певним колом обставин, що спричинили пропуск строку. Отже, у кожному випадку суд повинен з урахуванням конкретних обставин пропуску строку оцінити доводи, що наведені на обґрунтування заяви про його поновлення, та зробити мотивований висновок щодо поважності чи неповажності причин пропуску строку, встановити чи є такий строк значним та чи поновлення такого строку не буде втручанням у принцип юридичної визначеності з врахуванням балансу суспільного та приватного інтересу.

При цьому поважними визнаються лише ті обставини, які є об`єктивно непереборними і пов`язані з дійсними істотними труднощами для вчинення відповідних процесуальних дій. Поновлення пропущеного процесуального строку є правом суду, яке він використовує виходячи із поважності причин пропуску строку на оскарження.

Питання про поважність причин пропуску процесуального строку в розумінні статті 86 ГПК України вирішується судом за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

У відповідності до частини 3 статті 2 ГПК України, Основними засадами (принципами) господарського судочинства, зокрема, є змагальність сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, обґрунтовують свої вимоги і заперечення поданими суду доказами.

Згідно з вимогами статті 74 ГПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Таким чином, закон встановлює рівні можливості для сторін і гарантує їм право на захист своїх інтересів. Принцип рівності учасників судового процесу перед законом і судом є важливим засобом захисту їх прав і законних інтересів, що унеможливлює ущемлення будь-чиїх процесуальних прав. Це дає змогу сторонам вчиняти передбачені законодавством процесуальні дії, реалізовувати надані їм законом права і виконувати покладені на них обов`язки. Особи, які беруть участь у справі, вправі вільно розпоряджатися своїми процесуальними правами, в тому числі подавати докази на підтвердження обставин, на які вони посилаються.

Частиною третьою статті 256 Господарського процесуального кодексу України зазначено, що "Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 261 цього Кодексу".

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Пономарьов проти України" Європейський суд з прав людини зробив висновок про те, що правова система багатьох країн-членів передбачає можливість продовження строків, якщо для цього є обґрунтовані підстави. Разом з тим, якщо строк на ординарне апеляційне оскарження поновлений зі спливом значного періоду часу та за підстав, які не видаються переконливими, таке рішення може порушити принцип юридичної визначеності. Суд визнає, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими, тому від судів вимагається вказувати підстави для поновлення строку. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata (принцип юридичної визначеності).

Також у рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Мушта проти України" зазначено: "…право на суд, одним з аспектів якого є право на доступ до суду, не є абсолютним, воно за своїм змістом може підлягати обмеженням, особливо щодо умов прийнятності скарги на рішення. Однак такі обмеження не можуть обмежувати реалізацію цього права у такий спосіб або до такої міри, щоб саму суть права було порушено. Ці обмеження повинні переслідувати легітимну мету та має бути розумний ступінь пропорційності між використаними засобами та поставленими цілями. Норми, які регламентують строки подання скарг, безумовно, передбачаються для забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності, а їх застосування має відповідати принципу юридичної визначеності та не перешкоджати сторонам використовувати наявні засоби; зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані.".

У рішенні Європейського суду з прав людини від 03.04.2008 у справі "Пономарьов проти України" зазначено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

З огляду на вищевикладене, колегія суддів приходить до висновку, що можливість вчасного подання заступника керівника Київської міської прокуратури апеляційної скарги на рішення господарського суду міста Києва від 16.10.2023, залежала виключно від волевиявлення самого скаржника, тобто мала суб`єктивний характер, якою (можливістю) він вчасно не скористався, а наведені у відповідному клопотанні підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження не можуть бути визнані поважними.

В даному випадку, колегія суддів зазначає про те, що обставини зазначені скаржником в обґрунтування заяви про поновлення строку не є поважними та відмовляє Київській міській раді в задоволенні заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження.

Положеннями ч. 3 ст. 260 ГПК України передбачено, що апеляційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених ст. 256 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції із заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до приписів ч. 1 ст. 174 ГПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити) (ч. 2 ст. 174 ГПК України).

З огляду на вищевикладене, апеляційна скарга заступника керівника Київської міської прокуратури підлягає залишенню без руху, на підставі ст.ст. 174, 260 ГПК України, з метою надання заявнику можливості виправити допущені недоліки шляхом подання в строк, визначений цією ухвалою, відповідної заяви із зазначенням інших підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження та докази сплати судового збору у встановленому чинним законодавством розмірі.

При цьому колегія суддів зауважує заявникові на тому, що відповідно до приписів п. 4 ст. 260 ГПК України, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому ст. 261 цього Кодексу.

Відповідно до приписів ч. 4 ст. 174 ГПК України, колегія суддів зазначає, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Керуючись статтями ст.ст. 174, 234-235, 256, 260 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд, -

УХВАЛИВ:

1. Апеляційну скаргу заступника керівника Київської міської прокуратури на рішення господарського суду міста Києва від 16.10.2023 у справі №910/9872/23 залишити без руху, надавши скаржнику строк не більше десяти днів з дня отримання копії даної ухвали для усунення недоліків шляхом подання відповідного клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення.

2. Роз`яснити скаржнику, що при невиконанні вимог даної ухвали апеляційна скарга вважається неподаною та повертається апелянту.

3. Ухвали у справі №910/9872/23 надіслати учасникам справи.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями та не підлягає оскарженню.

Головуючий суддя М.А. Руденко

Судді Є.Ю. Пономаренко

М.А. Барсук