ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

"19" січня 2024 р. Справа № 911/2221/23

Господарський суд Київської області у складі судді Горбасенка П.В.,

за позовом ОСОБА_1

до Акціонерного товариства «Білоцерківська теплоелектроцентраль»

за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача:

1. ОСОБА_2

2. Спільного українсько-американського підприємства з іноземними інвестиціями в формі Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінанси та Кредит Лізинг»

3. Приватного акціонерного товариства «Акціонерна страхова компанія «Омега»

про визнання недійсними рішень загальних зборів

за участю представників:

від позивача: Горбенко А.О. (ордер серії АІ № 1526470 від 11.01.2024)

від відповідача: Качан В.В. (ордер серії АА № 1385502 від 22.12.2023)

від третьої особи 1: Вигулярний І.В. (особисто)

від третьої особи 2: Лупол І.В. (ордер серії АА № 1390837 від 10.01.2024)

від третьої особи 3: Терещенко Л.В. (ордер серії СВ № 1074603 від 11.01.2024)

установив:

У загальному позовному провадженні Господарського суду Київської області перебуває справа № 911/2221/23 за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Білоцерківська теплоелектроцентраль» за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - ОСОБА_2 , Спільного українсько-американського підприємства з іноземними інвестиціями в формі Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінанси та Кредит Лізинг» та Приватного акціонерного товариства «Акціонерна страхова компанія «Омега», про визнання недійсними рішень позачергових загальних зборів акціонерів, оформлених протоколом б/н від 29.12.2021.

Господарський суд Київської області ухвалою від 12.01.2024, занесеною до протоколу судового засідання від 12.01.2024 у справі № 911/2221/23, відклав підготовче засідання на 19.01.2024.

Поряд з тим 22.12.2023 через канцелярію Господарського суду Київської області ОСОБА_2 подано заяву про залишення позовної заяви без розгляду, згідно якої третя особа 1 просить суд залишити без розгляду позов ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Білоцерківська теплоелектроцентраль» про визнання недійсними рішень позачергових загальних зборів акціонерів, оформлених протоколом б/н від 29.12.2021, та скасувати всі заходи забезпечення позову, вжиті ухвалою Господарського суду Київської області від 25.07.2023 у справі № 911/2221/23.

В обґрунтування означеної заяви третя особа 1 зазначає про підписання заяви про забезпечення позову та позовної заяви у цій справі електронним підписом ОСОБА_1 не як фізичної особи, а як представника відповідача - особи, яка тимчасово здійснюватиме повноваження голови правління Акціонерного товариства «Білоцерківська теплоелектроцентраль», що свідчить про наявність підстав для залишення позову без розгляду в порядку п. 2 ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України та скасування заходів забезпечення позову, вжитих ухвалою Господарського суду Київської області від 25.07.2023 у справі № 911/2221/23, у порядку ч. 9, 13 ст. 145 Господарського процесуального кодексу України.

10.01.2024 та 12.01.2024 через підсистему «Електронний суд», а також 10.01.2024 на електронну адресу Господарського суду Київської області позивач надіслав аналогічні за змістом заперечення на клопотання (заяву) про залишення без розгляду позову ОСОБА_1 , згідно яких зазначив, що:

- наявним в матеріалах справи протоколом створення та перевірки кваліфікованого та удосконаленого електронного підпису підтверджено підписання позовної заяви фізичною особою ОСОБА_1 та його належність до Акціонерного товариства «Білоцерківська теплоелектроцентраль», що не відміняє наявність у останнього статусу фізичної особи, яка є громадянином України, яка і звернулася з позовом в межах цієї справи;

- підписання позовної заяви електронним підписом, виданим ОСОБА_1 як керівнику Акціонерного товариства «Білоцерківська теплоелектроцентраль», є технічною помилкою, допущеною ним під час електронного підписання документу, що могло бути також пов`язане з відсутністю повного розуміння процесів електронного підписання документів, а тому не може розглядатися як підстава для позбавлення права ОСОБА_1 на розгляд його позову Господарським судом Київської області в межах цієї справи;

- разом із клопотанням (заявою) не було подано доказів, які свідчили б про те, що ОСОБА_1 не може особисто здійснювати процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді.

Розглянувши у підготовчому засіданні 19.01.2024 заяву ОСОБА_2 про залишення позовної заяви без розгляду, суд зазначає таке.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України суд залишає позов без розгляду, якщо позовну заяву не підписано або підписано особою, яка не має права підписувати її, або особою, посадове становище якої не вказано.

Водночас приписами ч. 2 ст. 4, ч. 8 ст. 42, ч. 2 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України унормовано, що позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Юридичні особи та фізичні особи-підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням.

Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, на такі документи накладається кваліфікований електронний підпис учасника справи (його представника) відповідно до вимог законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги».

Відповідно до пп. 1, 27 ч. 1 ст. 1, ч. 2-4 ст. 18 Закону України «Про електронні довірчі послуги» (чинного станом на дату звернення позивача із позовною заявою) автентифікація - електронна процедура, яка дає змогу підтвердити електронну ідентифікацію фізичної, юридичної особи, інформаційної або інформаційно-комунікаційної системи та/або походження та цілісність електронних даних.

Кваліфікований електронний підпис - удосконалений електронний підпис, який створюється з використанням засобу кваліфікованого електронного підпису і базується на кваліфікованому сертифікаті відкритого ключа.

Кваліфікований електронний підпис чи печатка вважається таким, що пройшов перевірку та отримав підтвердження, якщо: перевірку кваліфікованого електронного підпису чи печатки проведено засобом кваліфікованого електронного підпису чи печатки; перевіркою встановлено, що відповідно до вимог цього Закону на момент створення кваліфікованого електронного підпису чи печатки був чинним кваліфікований сертифікат електронного підпису чи печатки підписувача чи створювача електронної печатки; за допомогою кваліфікованого сертифіката електронного підпису чи печатки здійснено ідентифікацію підписувача чи створювача електронної печатки; під час перевірки за допомогою кваліфікованого сертифіката електронного підпису чи печатки отримано підтвердження того, що особистий ключ, який належить підписувачу чи створювачу електронної печатки, зберігається в засобі кваліфікованого електронного підпису чи печатки; під час перевірки підтверджено цілісність електронних даних в електронній формі, з якими пов`язаний цей кваліфікований електронний підпис чи печатка.

Електронний підпис чи печатка не можуть бути визнані недійсними та позбавлені можливості розглядатися як доказ у судових справах виключно на тій підставі, що вони мають електронний вигляд або не відповідають вимогам до кваліфікованого електронного підпису чи печатки.

Кваліфікований електронний підпис має таку саму юридичну силу, як і власноручний підпис, та має презумпцію його відповідності власноручному підпису.

Згідно абз. 2 ст. 6, ст. 12 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» (чинного станом на дату звернення позивача із позовною заявою) накладанням електронного підпису завершується створення електронного документа.

Перевірка цілісності електронного документа проводиться шляхом перевірки електронного цифрового підпису.

Відповідно до п. 82 постанови Кабінету Міністрів України № 992 від 07.11.2018 «Про затвердження вимог у сфері електронних довірчих послуг та Порядку перевірки дотримання вимог законодавства у сфері електронних довірчих послуг» перевірка кваліфікованого електронного підпису чи печатки проводиться будь-якою особою з метою отримання інформації про дійсність чи недійсність кваліфікованого електронного підпису чи печатки.

Отже, отримавши процесуальні документи в електронній формі, суд повинен здійснити перевірку чи містить такий документ електронний підпис. Доступ до перевірки електронного підпису є відкритим, а тому суд має можливість та зобов`язаний достовірно встановити, що особа, яка подає процесуальний документ до суду, підписала його електронним підписом, який прирівнюється до власноручного.

З наявних в матеріалах справи документів випливає, що позовна заява та заява про забезпечення позову надіслані на офіційну електронну адресу суду із використанням електронного цифрового підпису ОСОБА_1 , на підтвердження чинності якого до справи долучено роздруківки протоколу створення та перевірки кваліфікованого та удосконаленого електронного підпису від 21.07.2023 та від 03.08.2023.

В протоколах створення та перевірки кваліфікованого та удосконаленого електронного підпису від 21.07.2023 та від 03.08.2023 (далі протоколи) зазначено, зокрема:

«Результат перевірки підпису: Підпис створено та перевірено успішно. Цілісність даних підтверджено

Підписувач: ОСОБА_1

П.І.Б.: ОСОБА_1

РНОКПП: НОМЕР_1

Організація (установа): АКЦІОНЕРНЕ ТОВАРИСТВО "БІЛОЦЕРКІВСЬКА ТЕПЛОЕЛЕКТРОЦЕНТРАЛЬ"

Код

Посада: Особа яка тимчасово здійснюватиме повноваження Голови правління

Сертифікат виданий: КНЕДП ТОВ «Центр сертифікації ключів «Україна»

Серійний номер: 78B57D0001

Тип підпису: Удосконалений

Сертифікат: Кваліфікований».

Враховуючи наведене, ОСОБА_2 , формально вказуючи на те, що наявні в протоколах відомості підтверджують підписання позовної заяви та заяви про забезпечення позову ОСОБА_1 як представником Акціонерного товариства «Білоцерківська теплоелектроцентраль», не посилається на конкретні порушення процедури під час перевірки кваліфікованого електронного підпису. Тобто такі доводи ОСОБА_2 зводяться до зобов`язання суду здійснити повторну перевірку кваліфікованого та удосконаленого електронного підпису.

Суд вважає за необхідне зазначити, що суд не повинен досліджувати чи оцінювати обставини того, як вчинявся підпис процесуального документа заявником на час формування електронного документа, зокрема помилковість чи валідність електронного підпису на час підписання, скріплення і направлення документа до суду, водночас зобов`язаний здійснити перевірку дійсності електронного підпису (факту підписання) та встановлення особи підписувача на час надходження електронного документа до суду.

Отже, стосовно доводів третьої особи 1 про залишення позовної заяви без розгляду з огляду на її підписання особою, що не мала на це права, суд зазначає, що саме лише суб`єктивне уявлення ОСОБА_2 щодо наявності обставин для залишення позовної заяви без розгляду, без обґрунтування таких обставин належними та допустимими доказами, автоматично не презюмуює їх існування.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 13.09.2023 у справі № 204/2321/22, зокрема у пп. 12.1-12.3, дійшла висновку про те, що звернення фізичної особи до суду через офіційну електронну адресу суду з процесуальним електронним документом, який підписаний електронним цифровим підписом, є належним та правомірним способом безпосереднього звернення до суду, що ототожнюється із безпосереднім зверненням до суду через канцелярію або традиційними засобами поштового зв`язку і має кваліфікуватися саме як безпосереднє звернення до суду.

Отже, Велика Палата Верховного Суду чітко окреслила, що фізичні особи наразі мають право звернення до суду з процесуальним документом (зокрема позовною заявою) через офіційну електронну адресу суду.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що звернення ОСОБА_1 до суду через офіційну електронну адресу суду з процесуальним електронним документом, який підписаний кваліфікованим електронним підписом, є належним та правомірним способом безпосереднього звернення до суду, а тому суд дійшов висновку про відмову в задоволенні заяви ОСОБА_2 про залишення позовної заяви без розгляду.

Крім того суд вважає за необхідне зазначити, що положеннями чинної Інструкції з діловодства в місцевих та апеляційних судах України, затвердженої наказом Державної судової адміністрації України № 814 від 20.08.2019, зі змінами та доповненнями, а також приписами Господарського процесуального кодексу України не передбачено обов`язку суду долучати до матеріалів справи ані протокол створення та перевірки кваліфікованого та удосконаленого електронного підпису, ані відомості про електронну адресу заявника у разі надсилання ним електронного документа до суду.

Стосовно вимоги ОСОБА_2 про скасування заходів забезпечення позову, вжитих ухвалою Господарського суду Київської області від 25.07.2023 у справі № 911/2221/23, суд зазначає таке.

Приписами ч. 9 ст. 145 Господарського процесуального кодексу України унормовано, що у випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову, суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову.

З огляду на відсутність наведених третьою особою 1 обставин для залишення позову без розгляду та незазначення ОСОБА_2 іншої аргументації стосовно викладеної ним вимоги, суд дійшов висновку про відсутність підстав для скасування заходів забезпечення позову, вжитих ухвалою Господарського суду Київської області від 25.07.2023 у справі № 911/2221/23.

Крім того у підготовчому засіданні 19.01.2024 представник позивача - адвокат Горбенко А.О. заявив усне клопотання про відкладення підготовчого засідання, оскільки уповноважений представляти інтереси позивача лише в частині його заперечень щодо клопотання третьої особи 1 про залишення позову без розгляду, тоді як Кучерявий Д.В. є адвокатом, який супроводжує означену справу та є відповідальним представником ОСОБА_1 .

Присутні у підготовчому засіданні 19.01.2024 представники третіх осіб 2 та 3 проти клопотання про відкладення підготовчого засідання заперечили, представник відповідача таке клопотання підтримав.

Згідно змісту наявного в матеріалах означеної справи ордера серії АІ № 1526470 від 11.01.2024 договором про надання правової (правничої) допомоги повноваження адвоката Горбенко А.О. не обмежуються, водночас в матеріалах означеної справи наявна заява ОСОБА_1 б/н від 11.01.2024 (вх. № 481/24 від 12.01.2024) про обмеження повноважень представника позивача - адвоката Горбенко А.О. на представництво інтересів позивача - в частині його заперечень щодо клопотання третьої особи 1 про залишення позову без розгляду.

Згідно ч. 2 ст. 183, ч. 2 ст. 202 Господарського процесуального кодексу України Суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим Кодексом строку підготовчого провадження у випадках: 1) визначених частиною другою статті 202 цього Кодексу; 2) залучення до участі або вступу у справу третьої особи, заміни неналежного відповідача, залучення співвідповідача; 3) в інших випадках, коли питання, визначені частиною другою статті 182 цього Кодексу, не можуть бути розглянуті у даному підготовчому засіданні.

Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: 1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про направлення йому ухвали з повідомленням про дату, час і місце судового засідання; 2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними; 3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи; 4) необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження.

Суд вважає за необхідне вказати, що аргументи представника позивача - адвоката Горбенко А.О. про наявність повноважень представництва лише в частині заперечень щодо клопотання третьої особи 1 про залишення позову без розгляду не нівелює та не спростовує об`єктивної можливості позивача та/або його адвокатів скористатись процесуальними правами, зокрема для участі в судовому засіданні як особисто, так і через засоби відеоконференцзв`язку.

Так, враховуючи форму розгляду цієї справи - загальне позовне провадження та, відповідно, її стадійність, що презюмуть процесуальні норми, ані представником ОСОБА_3 , ані її довірителем - Богданом Вадимом Анатолійовичем не наведено жодних об`єктивних причин, які б перешкоджали йому проявити обачність та передбачити на час проведення підготовчого засідання 19.01.2024 необхідність у залученні іншого адвоката для представництва його інтересів.

В розрізі зазначеного, з огляду на впровадження та розвиток у національному, суспільно-правовому середовищі інституту надання правової допомоги, який є елементом забезпечення ефективної доступності осіб до правосуддя та спрямовано на сприяння громадянам та юридичним особам у реалізації норм права з метою покращення їх правового становища, судом враховано, що процесуальна непередбачуваність тривалості розгляду справи та поведінка сторін не позбавляє особу, яка користується послугами адвоката, можливості:

- заздалегідь підготувати та обґрунтувати свою процесуальну позицію під час розгляду цієї справи;

- під час розгляду справи повідомити суд про відповідні причини для відкладення підготовчого засідання з урахуванням положень Господарського процесуального кодексу України.

Також суд вважає за необхідне зазначити, що надання правової допомоги являє собою не лише формальне вчинення адвокатом дій для прибуття у судове засідання, як і власне сама його присутність у засіданні, а найперше - надання кваліфікованої правової допомоги, яка забезпечить особі належне, у передбачені процесуальним законом порядку та строки, формування її волі щодо отримання певного результату розгляду справи, зокрема процесуального.

З огляду на викладені процесуальні приписи, оскільки про дату і час судового засідання позивач був повідомлений належним чином, тоді як інші підстави для відкладення розгляду справи у розумінні відповідних процесуальних приписів відсутні, суд дійшов висновку про необґрунтованість усного клопотання позивача про відкладення підготовчого засідання.

Приписами ч. 1, 2 ст. 185 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що у підготовчому засіданні суд постановляє ухвалу (ухвали) про процесуальні дії, що необхідно вчинити до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті. За результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу, зокрема, про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Враховуючи, що під час підготовчого провадження визначено предмет спору, характер спірних правовідносин, позовні вимоги та склад учасників судового процесу, зібрано відповідні докази з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті, а також оскільки під час підготовчого засідання вирішені питання, зазначені у частині другій статті 182 Господарського процесуального кодексу України, суд дійшов висновку про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Керуючись ст. 120, 177, 185, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

постановив:

1. Відмовити у задоволенні заяви ОСОБА_2 про залишення позовної заяви без розгляду.

2. Відмовити у задоволенні усного клопотання ОСОБА_1 про відкладення підготовчого засідання.

3. Закрити підготовче провадження у справі № 911/2221/23.

4. Призначити справу до судового розгляду по суті, що відбудеться 09.02.2024 о 10:00 в приміщенні Господарського суду Київської області за адресою: м. Київ, вул. С. Петлюри, 16/108.

5. Викликати учасників справи в судове засідання.

6. Зобов`язати учасників справи повідомляти суд про зміну свого місцезнаходження під час розгляду справи.

7. Роз`яснити учасникам судового процесу, що згідно приписів ст. 118 Господарського процесуального кодексу України: право на вчинення процесуальних дій втрачається із закінченням встановленого законом або призначеного судом строку; заяви, скарги і документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

8. Рекомендувати учасникам справи, які відповідно до вимог ч. 6 ст. 6 Господарського процесуального кодексу України зобов`язані зареєструвати офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в обов`язковому порядку або мають можливість зробити це в добровільному порядку, використовувати функціонал системи «Електронний суд» для надсилання в електронному вигляді процесуальних чи інших документів до суду, а також отримання інформації про стан і результати їх розгляду.

9. Роз`яснити учасникам справи, що:

- передбачені ст. 6 Господарського процесуального кодексу України процесуальні наслідки недотримання вимог цієї статті, зокрема у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат;

- суд вручає будь-які документи особі, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, у справах, в яких така особа бере участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення до електронного кабінету такої особи, що не позбавляє її права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

10. Повідомити учасників справи про можливість:

- надавати суду всі необхідні документи (заяви, пояснення, клопотання тощо) в електронному вигляді на електронну адресу суду, через особистий кабінет в системі «Електронний суд», поштою або дистанційними засобами зв`язку;

- отримати інформацію щодо справи, що розглядається за вебадресою ko.arbitr.gov.ua/sud5012/ на офіційному вебпорталі «Судова влада України» в Інтернет.

Ухвала підписана 24.01.2024, набирає законної сили негайно після її проголошення відповідно до ч. 1 ст. 235 Господарського процесуального кодексу України та не може бути оскаржена окремо від рішення суду відповідно до ч. 2 ст. 254, ст. 255 Господарського процесуального кодексу України.

Суддя П.В.Горбасенко