ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

22 січня 2024 року м. Черкаси Справа № 918/1056/23

Господарський суд Черкаської області у складі судді Гладуна А.І., розглянув в судовому засіданні справу

за позовом Казенного підприємства "Кіровгеологія"

до Військової частини НОМЕР_1 ,

треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору - Регіонального відділення Фонду державного майна України по Київській, Черкаській та Чернігівській областях, Квартирно-експлуатаційний відділ міста Черкаси,

про стягнення 171649,97 грн.

Секретар судового засідання Гармаш Д.Д.

Представники учасників справи:

позивач не з`явився;

відповідач не з`явився;

третя особа - не з`явилася

ВСТАНОВИВ:

1. 13.10.2023 Казенне підприємство "Кіровгеологія" звернулося до Господарського суду Рівненської області з позовом до Військової частини НОМЕР_1 .

2. Змістом позову є вимога про стягнення 171649,97 грн заборгованості за спожиту електричну енергію.

3. 18.10.2023 Господарський суд Рівненської області ухвалив прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у справі. Справу ухвалив розглядати у порядку спрощеного позовного провадження, судове засідання для розгляду справи по суті призначив на 22.11.2023.

4. 31.10.2023 Господарський суд Рівненської області ухвалив справу №918/1056/23 за позовом Казенного підприємства "Кіровгеологія" до Військової частини НОМЕР_1 про стягнення 171649,97 грн передати за територіальною підсудністю до Господарського суду Черкаської області.

5. 05.12.2023 справа №918/1056/23 надійшла до Господарського суду Черкаської області.

6. 08.12.2023 суддя ухвалив позовну заяву Казенного підприємства "Кіровгеологія" залишити без руху. Установив Казенному підприємству "Кіровгеологія" строк та спосіб для усунення недоліків позовної заяви шляхом подання до Господарського суду Черкаської області протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху докази сплати до Державного бюджету України судового збору у розмірі 95,00 грн за подання позовної заяви.

7. 19.12.2023 Казенне підприємство "Кіровгеологія" надіслало до суду платіжну інструкцію №16715 від 11.12.2023 про сплату судового збору до Державного бюджету України у розмірі 95,00 грн.

8. 22.12.2023 суд ухвалив справу №918/1056/23 прийняти до свого провадження, розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін Судовий розгляд справи призначив на 22 січня 2024 року на 12 год. 00 хв.

9. Ухвалу суду від 22.12.2023 про призначення судового розгляду суд надіслав позивачу рекомендованим листом з повідомленням про вручення, який вручено позивачу 05.01.2024 (а.с. 151) та електронним листом на вказану позивачем у позовній заяві електронну адресу, який 25.12.2023 доставлено до його електронної скриньки (а. с. 150); відповідачу на офіційну електронну адресу в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, яку 23.12.2023 доставлено до електронного кабінету відповідача (а. с. 149).

10. У судове засідання 22.01.2024 представники позивача та відповідача не з`явилися, про причини неявки суд не повідомили.

11. У зв`язку з неявкою сторін суд ухвалив проводити судове засідання без фіксації судового процесу технічними засобами.

12. Дослідивши матеріали справи, суд видалився до нарадчої кімнати для прийняття процесуального рішення у справі.

13. Після виходу з нарадчої кімнати суд приєднав до матеріалів справи повний текст ухвали суду про залишення позову без розгляду без її оголошення.

14. Порядок звернення до господарського суду, а також здійснення судового провадження у господарській справі регламентовано нормами Господарського процесуального кодексу України.

15. Відповідно до частин 1-4 статті 13 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

16. Згідно з пунктом 2 частини 1 статті 42 Господарського процесуального кодексу України учасники справи учасники справи мають право, зокрема, брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом.

17. Відповідно до частини 1 статті 43 Господарського процесуального кодексу України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами.

18. Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 у справі Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

19. У судове засідання 22.01.2024 позивач не з`явився, про причини неявки суд не повідомив. Заяви про розгляд справи без його участі не подав.

20. Відповідно до частини 4 статті 202 Господарського процесуального кодексу України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: 1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про направлення йому ухвали з повідомленням про дату, час і місце судового засідання; 2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними; 3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи; 4) необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження.

21. У випадку, якщо позивач має намір взяти участь у судовому засіданні, однак не має можливості взяти участь у першому засіданні, він має повідомити суд про причини неявки і у випадку визнання таких причин поважними, суд може відкласти розгляд справи. До такого правового висновку дійшла об`єднана палата Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду у постановах від 05.06.2020 у справі № 910/16978/19.

22. Відповідно до частини 4 статті 202 Господарського процесуального кодексу України у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

23. Згідно з пунктом 4 частини 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України суд залишає позов без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, або позивач (його представник) не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

24. Аналіз змісту наведених норм процесуального закону свідчить, що обов`язковими умовами для застосування передбачених частиною четвертою статті 202, пунктом 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України процесуальних наслідків неявки позивача у судове засідання є одночасно його належне повідомлення про час і місце судового засідання та відсутність заяви позивача про розгляд справи за його відсутності.

25. За своєю конструкцією вказані процесуальні норми є імперативними та не передбачають право розсуду суду у їх застосуванні: суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо позивач не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки.

26. Водночас, якщо позивач подав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності, суд вправі залишити позов лише у випадку, коли нез`явлення позивача перешкоджає вирішенню спору.

27. Заяви про розгляд справи без участі його представника позивач суду не подав, що є обов`язковими умовами для застосування передбачених ч. 4 ст. 202, п. 4 ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України процесуальних наслідків неявки позивача у судове засідання.

28. Обов`язковими умовами для застосування передбачених частинами 4 статті 202, пункту 4 частини 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України процесуальних наслідків неявки позивача у судове засідання є одночасно його належне повідомлення про час і місце судового засідання та відсутність заяви позивача про розгляд справи за його відсутності. До такого висновку дійшов Касаційний господарського суду у складі Верховного Суду у постанові від 10.02.2021 у справі №916/365/17 (п. 6.8).

29. Ухвала господарського суду про дату, час та місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії повинна бути вручена завчасно, з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу, але не менше ніж п`ять днів, для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи чи вчинення відповідної процесуальної дії. (частина 4 статті 120 Господарського процесуального кодексу України).

30. Ухвалу суду від 22.12.2023 про призначення судового розгляду суд надіслав позивачу рекомендованим листом з повідомленням про вручення, який вручено позивачу 05.01.2024 (а.с. 151) та електронним листом на вказану позивачем у позовній заяві електронну адресу, який 25.12.2023 доставлено до його електронної скриньки (а. с. 150).

31. Ухвала суду про призначення судового розгляду вручена позивачу завчасно, за десять днів до дня судового засідання. Позивач мав достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, або для повідомлення суду про причини неможливості явки.

32. Право позивача як особи, яка подала позов та зацікавлена в його розгляді, не бути присутнім у судовому засіданні кореспондується з його обов`язком подати до суду відповідну заяву про розгляд справи за його відсутності.

33. Європейський суд з прав людини у рішенні від 07 листопада 2017 року у справі "Sukhanov and Others v. Russia" (заяви №№ 56251/12, 23302/13, 53116/15) дійшов висновку, що присутність у судовому засіданні є правом, але не обов`язком позивача

34. Водночас у цьому випадку саме позивачем не дотримано порядку, передбаченого нормами статей 202, 226 ГПК України, лише за умов дотримання якого можливе виникнення у позивача права на розгляд справи за його відсутності. До таких висновків дійшла Об`єднана палата Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду у постановах від 05.06.2020 у справі № 910/16978/19, від 16.10.2020 у справі № 910/8816/19).

35. У разі відсутності у позивача наміру брати участь у судовому засіданні, приписами статей 202, 226 Господарського процесуального кодексу України передбачено подання позивачем заяви про розгляд справи за його відсутності. Тобто право позивача як особи, яка подала позов та зацікавлена в його розгляді, не бути присутнім у судовому засіданні кореспондується з його обов`язком подати до суду відповідну заяву про розгляд справи за його відсутності (такий правовий висновок викладений у постановах об`єднаної палати Верховного Суду у складі суддів Касаційного господарського суду від 05.06.2020 у справі №910/16978/19 та від 16.10.2020 у справі №910/8816/19, постанові Верховного Суду від 25.11.2020 у справі №910/15226/19).

36. Разом з тим частина четверта статті 202, пункт 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України не передбачають вимоги про те, що для залишення позову без розгляду позивач має не з`явитися у судове засідання саме у зв`язку з визнанням судом його явки обов`язковою та викликом до суду (аналогічний правовий висновок міститься у постанові об`єднаної палати Верховного Суду у складі суддів Касаційного господарського суду від 05.06.2020 у справі №910/16978/19).

37. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду. (частина 4 статті 236 Господарського процесуального кодексу України).

38. Положення частини четвертої статті 202, пункту 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України не пов`язують залишення позовної заяви без розгляду з необхідністю надання судом оцінки можливості вирішення спору за відсутності представника позивача, який не з`явився на виклик суду, не повідомив про причини неявки, будучи належним чином повідомлений про призначення справи до розгляду. Наведене, однак, не стосується випадків, коли позивач подав заяву про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору. Тобто оцінка можливості вирішення спору по суті за відсутності представника позивача має обов`язково надаватись судами у разі, якщо позивач не з`явився на виклик суду, але звернувся із заявою про розгляд цієї справи за його відсутності (такий правовий висновок викладено у постанові об`єднаної палати Верховного Суду у складі суддів Касаційного господарського суду від 13.09.2019 у справі № 916/3616/15).

39. Отже, обов`язковими умовами для застосування передбачених частинами 4 статті 202, пункту 4 частини 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України процесуальних наслідків неявки позивача у судове засідання є одночасно його належне повідомлення про час і місце судового засідання та відсутність заяви позивача про розгляд справи за його відсутності.

40. Відповідно до висновку, сформованого у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 10.02.2021 у справі №916/365/17, правом на залишення позову без розгляду суд наділений у разі неявки належним чином повідомленого позивача, якщо від нього не недійшла заява про розгляд справи за його відсутності і якщо його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи. У разі відсутності у позивача наміру брати участь у судовому засіданні, приписами ст.ст. 202, 226 ГПК України передбачено подання позивачем заяви про розгляд справи за його відсутності.

41. Тобто, право позивача як особи, яка подала позов та зацікавлена в його розгляді, не бути присутнім у судовому засіданні кореспондується з його обов`язком подати до суду відповідну заяву про розгляд справи за його відсутності (до такого правового висновку дійшла об`єднана палата Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду у постановах від 05.06.2020 у справі №910/16978/19, від 16.10.2020 у справі №910/8816/19).

42. Висновок про те, що неявка позивача в судове засідання є підставою для залишення позову без розгляду за наявності одночасно таких умов: явка представника позивача була визнана судом обов`язковою, позивач не з`явився на виклик у засідання господарського суду, неявка представника позивача перешкоджає вирішенню спору, викладений у постанові Верховного Суду від 20.11.2018 у справі №908/104/18 суд не враховує під час постановлення ухвали.

43. Положення частини 4 статті 202, пункту 4 частини 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України не пов`язують залишення позовної заяви без розгляду з необхідністю надання судом оцінки можливості вирішення спору за відсутності представника позивача, який не з`явився на виклик суду, не повідомив про причини неявки, будучи належним чином повідомлений про призначення справи до розгляду. Наведене, однак, не стосується випадків, коли позивач подав заяву про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору. Тобто, оцінка можливості вирішення спору по суті за відсутності представника позивача має обов`язково надаватись судами у разі, якщо позивач не з`явився на виклик суду, але звернувся із заявою про розгляд цієї справи за його відсутності (аналогічний правовий висновок міститься у п. 8.2.4 постанови об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 13.09.2019 у справі № 916/3616/15).

44. Об`єднана палата Верховного Суду у складі суддів Касаційного господарського суду у постанові 13.10.2019 у справі №916/3616/15 відступила від висновків щодо застосування положень частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України, викладених, зокрема, у постановах Верховного Суду від 18.03.2019 у справі №910/1615/16, від 20.11.2018 у справі №908/104/18 про те, що обов`язковою умовою для залишення позову без розгляду з підстав неявки позивача (його представника) у судове засідання є неможливість вирішення судом спору по суті за наявними матеріалами справи.

45. Отже, позовна заява залишається судом без розгляду у разі сукупності певних умов, а саме: належне повідомлення позивача про час та місце проведення судового розгляду; позивач не з`явився у судове засідання; від позивача не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

46. Однією з основних засад (принципів) господарського судочинства є розумність строків розгляду справи судом.

47. Позивач, який переважно найбільш зацікавлений у розгляді справи, повинен демонструвати своєю поведінкою сумлінність реалізації своїх процесуальних прав та виконання обов`язків.

48. Неявка позивача, належним чином повідомленого про дату та час розгляду справи у судове засідання, відсутність у справі заяви про розгляд справи за відсутності позивача позбавляє суд можливості проведення чи відкладення розгляду справи незалежно від причин неявки, зобов`язуючи залишити позовну заяву без розгляду.

49. Враховуючи викладене вище, керуючись пунктом 1 частини 2 статті 185, пунктом 4 частини 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для залишення позову Казенного підприємства "Кіровгеологія" без розгляду.

50. Залишення позовної заяви без розгляду через неявку позивача у судове засідання у разі ненадання ним заяви про розгляд справи за його відсутності не призводить до порушення права на справедливий судовий розгляд (до такого правового висновку дійшов Касаційний господарський суд у складі Верховного Суду у постанові від 09.11.2022 у справі №925/1376/21).

51. Згідно з частиною 4 статті 226 Господарського процесуального кодексу України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення обставин, що були підставою для залишення позову без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

52. Суд звертає увагу позивача на те, що залишення позову без розгляду не обмежує позивача у доступі до правосуддя та не перешкоджає повторному зверненню до господарського суду у загальному порядку після усунення обставин, що були підставою для залишення позову без розгляду.

53. Про залишення позову без розгляду постановляється ухвала, в якій вирішуються питання про розподіл між сторонами судових витрат, про повернення судового збору з бюджету (частина 2 статті 226 Господарського процесуального кодексу України).

54. Згідно з пунктом 4 частини 1 статті 7 Закону України Про судовий збір сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням).

55. Оскільки позов залишено без розгляду у зв`язку із неявкою позивача у судове засідання 22.01.2024 без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, то питання про повернення судового збору з бюджету не вирішується.

Керуючись статтями 3-14, 42, 202, 226, 231, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

Позов Казенного підприємства "Кіровгеологія" до Військової частини НОМЕР_1 про стягнення 171649,97 грн залишити без розгляду.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала суду протягом 10 днів з дня її складення може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Північного апеляційного господарського суду.

Суддя А.І. Гладун