ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

"23" січня 2024 р. Справа№ 910/5900/19

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Владимиренко С.В.

суддів: Євсікова О.О.

Ходаківської І.П.

при розгляді апеляційної скарги Акціонерного товариства «Державний експортно-імпортний банк України»

на ухвалу Господарського суду міста Києва від 05.10.2023 (про відмову в задоволенні заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами) (повний текст складено 06.11.2023)

у справі №910/5900/19 (суддя С.В. Стасюк)

за позовом Компанії Acting Project Investments s.r.o.

до 1) Товариства з обмеженою відповідальністю «Солтрейд»

2) Багатопрофільного підприємства «Солідарність» у формі Товариства з обмеженою відповідальністю

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідачів - Акціонерне товариство «Державний експортно-імпортний банк України»

про виділ частини об`єкта, будівництво якого не завершено, визнання права власності на виділену частину об`єкта та припинення права спільної часткової власності, ВСТАНОВИВ:

В провадженні колегії суддів Північного апеляційного господарського суду у складі: головуючий суддя Владимиренко С.В., судді Євсікова О.О., Ходаківської І.П. перебуває справа №910/5900/19, розгляд якої призначено на 23.01.2024 на 14 год. 00 хв.

23.01.2024 у місті Києві о 13 год 23 хв. оголошено повітряну тривогу, яка закінчилася о 14 год. 01 хв., згодом повітряну тривогу у місті Києві оголошено о 14 год. 47 хв., яка закінчилася о 14 год. 47 хв.

Верховний Суд у постанові від 22.12.2022 у справі № 910/2116/21 (910/12050/21) вказав, що указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 № 64/2022, затвердженого Законом України від 24.02.2022 № 2102-IX, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24.02.2022 у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, який продовжений відповідними нормативно-правовими актами та триває і наразі.

З початку повномасштабної військової агресії населені пункти України систематично зазнають ракетних ударів, а в прифронтових містах і селах - бомбардувань, артилерійських та мінометних обстрілів.

Оповіщення про загрозу або виникнення таких надзвичайних ситуацій здійснюється через системи оповіщення різних рівнів, електронні комунікаційні мережі загального користування тощо, відповідно до статті 30 Кодексу цивільного захисту України, Положення про організацію оповіщення про загрозу виникнення або виникнення надзвичайних ситуацій та організації зв`язку у сфері цивільного захисту, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 27.09.2017 № 733, зокрема шляхом уривчастого звукового попереджувального сигналу «Увага всім» та трансляції відповідного повідомлення про загрозу виникнення або виникнення надзвичайної ситуації (далі - сигнал «повітряна тривога»).

Чинним законодавством України у сфері цивільного захисту передбачений чіткий алгоритм поведінки громадян та відповідні повноваження органів державної влади, місцевого самоврядування, керівників підприємств і організацій усіх форм власності у випадку виникнення надзвичайної ситуації. Шляхом відповідних оповіщень (сигналів і повідомлень) органи управління цивільного захисту доводять до мешканців населених пунктів інформацію про загрозу та виникнення надзвичайних ситуацій, повітряної тривоги, аварій, катастроф, епідемій, пожеж тощо. Після отримання таких оповіщень громадяни мають діяти відповідно до наданих інструкцій та правил цивільного захисту. Зокрема, припинити роботу та вжити необхідних заходів безпеки (рішення Ради суддів України від 05.08.2022 № 23).

Відповідно до наведених приписів судами запроваджено локальні заходи (план, порядок дій, розпорядження) щодо інформування про сигнал «повітряна тривога» та реагування задля збереження життя і здоров`я суддів, працівників апарату та відвідувачів суду, зокрема для їх негайного переходу до укриття.

Враховуючи наведене, при вирішенні питання про наявність підстав для відкладення розгляду справи, у якій на початок судового засідання оголошено сигнал «повітряна тривога» господарський суд має керуватися пріоритетом збереження життя і здоров`я людини, а обов`язком суду є сприяти учасникам судового процесу в реалізації ними процесуальних прав, зокрема на участь у судовому розгляді, та виходити з того, що відсутній учасник справи не з`явився в судове засідання з об`єктивних і поважних причин, за відсутності клопотання про розгляд справи за його відсутності.

При цьому обставини оголошення сигналу «повітряна тривога» у певному регіоні слід вважати загальновідомими, тобто такими що не потребують доказування, а неявка у судове засідання учасників справи може бути спричинена такою надзвичайною ситуацією, яка об`єктивно унеможливлює завчасне подання клопотання про відкладення розгляду справи з цих причин. Колегія суддів, порадившись на місці, з метою дотримання правил цивільного захисту, дійшла висновку про призначення розгляду справи на іншу дату.

Згідно ч. 2 ст. 281 ГПК України процедурні питання, пов`язані з рухом справи, клопотання та заяви учасників справи, питання про відкладення розгляду справи, оголошення перерви, зупинення провадження у справі, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом, вирішуються судом апеляційної інстанції шляхом постановлення ухвал в порядку, визначеному цим Кодексом для постановлення ухвал суду першої інстанції.

Відповідно до ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ як джерело права Конвенцію та практику Європейського суду з прав людини.

Конвенція на відміну від національного законодавства України не запроваджує чітких строків розгляду справи, проте посилання на строк містить ст. 6 Конвенції, яка постулює дефініцію розумного строку розгляду справи.

Аналізуючи практику Європейського суду з прав людини, можна дійти висновку, що критерії оцінки розумності строку розгляду справи має формувати суд, який розглядає справу. Саме суддя має визначати тривалість вирішення спору, спираючись на здійснену ним оцінку розумності строку розгляду в кожній конкретній справі, враховуючи її складність, поведінку учасників процесу, можливість надання доказів тощо.

З огляду на вищевикладене, справа №910/5900/19 підлягає призначенню на іншу дату.

Керуючись ст.ст. 234, 235, 281 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд

У Х В А Л И В :

1. Призначити розгляд справи №910/5900/19 на 30.01.2024 на 13 год. 25 хв. Засідання відбудеться у вказані дату та час за адресою: м. Київ, вул. Шолуденка, 1, літера А, зал судових засідань № 6, ІІ поверх.

2. Довести до відома учасників апеляційного провадження, що участь учасників справи у судовому засіданні не є обов`язковою.

3. Запропонувати учасникам судового процесу скористатися своїми правами, зокрема, звернутися з клопотанням до суду про розгляд справи в режимі відеоконференції, надання додаткових письмових пояснень, клопотань, клопотання про розгляд без участі сторін, з урахуванням того, що явка представників сторін не є обов`язковою, та інших заяв.

4. Копію даної ухвали надіслати учасникам апеляційного провадження.

5. Ухвала набирає законної сили негайно після її оголошення та не підлягає оскарженню.

Головуючий суддя С.В. Владимиренко

Судді О.О. Євсіков

І.П. Ходаківська