ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

"23" січня 2024 р. м ХарківСправа № 922/182/24

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Ємельянової О.О.

розглянувши матеріали

позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Велотрейд", 61158, м. Харків, вул. Єнакіївська, буд. 2Є
до Фізичної особи - підприємця Мярковської Тетяни Михайлівни, АДРЕСА_1
простягнення 225 176,49 грн.

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Велотрейд" звернулось до Господарського суду Харківської області із позовом до Фізичної особи - підприємця Мярковської Тетяни Михайлівни про стягнення суми заборгованості за поставлений товар у розмірі 225 176,49 грн., з яких сума основного боргу - 171 059,88 грн., інфляційні витрати 1 988,70 грн., пеня 35 022,01 грн., штраф 17 105,90 грн.

Також до стягнення заявлені судові витрати.

Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням відповідачем зобов`язань за договором поставки № 01/02/2021 від 01.02.2021 року в частині повного та своєчасного розрахунку за поставлений товар.

Суд, дослідивши матеріали позовної заяви, дійшов висновку про залишення позовної заяви без руху, з огляду на наступне.

Пунктом 8, 9, частини 3 статті 162 Господарського процесуального кодексу України визначено, що позовна заява повинна містити: перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи.

Проте, позивачем вищезазначених вимог Господарського процесуального кодексу України дотримано не було.

Пунктом 2 частини 1 статті 164 Господарського процесуального кодексу України визначено, що до позовної заяви додаються документи, які підтверджують: сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Як вбачається із матеріалів позовної заяви позивачем заявлено вимогу майнового характеру, а саме стягнення суму у розмірі 225 176,49 грн.

Відповідно до підпункту 2 пункту 2 частини 4 Закону України "Про судовий збір" ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: за подання до господарського суду: 1) позовної заяви майнового характеру -1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У якості доказів сплати судового збору у встановленому законом порядку та розмірі позивачем надано до суду платіжну інструкцію № 767 від 15.01.2024 року на суму 3 377,64 грн.

Проте, за розрахунком суду, сума судового збору за вимогу майнового характеру (225 176,49 грн.) яку позивач повинен був сплатити складає 3 377,65 грн.

Враховуючи вищевикладене, позивачем не доплачену суму судового збору у розмірі 0,01 коп.

Також, суд зазначає, що 29.06.2023 Верховною Радою України прийнято Закон України № 3200-IX "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами" (далі - ЄСІТС, Закон № 3200-IX). Цей Закон набрав чинності 21.07.2023 року.

За змістом розділу II "Прикінцеві та перехідні положення" Закону № 3200-IX, зміни, що вносяться зазначеним Законом до Господарського процесуального кодексу України, вводяться в дію 18.10.2023 року, крім змін до підпунктів 17.3, 17.15 підпункту 17, підпункти 19.1, 19.2 підпункту 19 пункту 1 розділу XI "Перехідні положення" ГПК України, введення в дію яких відбулося одночасно з набранням Законом № 3200-IX чинності.

Згідно з новою редакцією частин п`ятої - восьмої статті 6 Господарського процесуального кодексу України, яка чинна з 18.10.2023 року відповідно до Закону України № 3200-IX "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами", суд направляє судові рішення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу до їхніх електронних кабінетів, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням ЄСІТС, в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про ЄСІТС.

Адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в ЄСІТС в обов`язковому порядку.

Інші особи (це, зокрема, фізичні особи, у тому числі фізичні особи - підприємці) реєструють такі кабінети в добровільному порядку.

Процесуальні наслідки, передбачені Господарським процесуальним кодексом України у разі звернення до суду з документом особи, яка зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Реєстрація в ЄСІТС не позбавляє особу права на подання документів до суду в паперовій формі, проте саме в електронній формі особа, яка зареєструвала електронний кабінет в ЄСІТС може подавати процесуальні, інші документи, вчиняти інші процесуальні дії виключно за допомогою ЄСІТС, з використанням власного електронного підпису, якщо інше не передбачено ГПК України.

З вищевикладеного слідує, що процесуальні наслідки, передбачені Господарським процесуальним кодексом України у разі звернення до суду із документом особи, яка зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Аналогічна правова позиція викладено в ухвалах Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду у справі № 902/45/20 від 31.10.2023 року, у справі 922/401/23 від 31.10.2023 року, у справі 910/2847/22 від 23.10.2023 року.

Судом встановлено, що згідно відомостей із системи Комп`ютерна програма "Діловодство спеціалізованого суду" позивач не має зареєстрованого електронного кабінету, що є порушенням вимог законодавства щодо обов`язкової реєстрації юридичними особами свої електронних кабінетів в ЄСІТС.

Крім того, позивачем в порушення вищезазначених вимог Господарського процесуального кодексу України у позовній заяві не зазначено відомостей щодо наявності або відсутності у позивача, відповідача та представника позивача (адвоката) зареєстрованого електронного кабінету у відповідності до вимог законодавства та Господарського процесуального кодексу України.

Враховуючи вищевикладене, позивачем в порушення вищезазначених вимог законодавства та Господарського процесуального кодексу України не виконано обов`язку щодо реєстрації електронного кабінету особи яка зобов`язана зареєструвати такий електронний кабінет.

Статтею 27 Господарського процесуального кодексу України визначено, що позов пред`являється до господарського суду за місцезнаходженням чи місцем проживання відповідача, якщо інше не встановлено цим Кодексом. Для цілей визначення підсудності відповідно до цього Кодексу місцезнаходження юридичної особи та фізичної особи - підприємця визначається згідно з Єдиним державним реєстром юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань. Для цілей визначення підсудності відповідно до цього Кодексу місцем проживання фізичної особи, яка не є підприємцем, визнається зареєстроване у встановленому законом порядку місце її проживання або перебування

Обґрунтовуючи подання позовної заяви до господарського суду Харківської області, позивачем лише зазначено, що відповідно до статті 29 Господарського процесуального кодексу України право вибору між господарськими судами, яким відповідно до цієї статті підсудна справа, належить позивачу, за винятком виключної підсудності, встановленої статтею 30 цього Кодексу. Зважаючи на це та те, що юридична адреса позивача є місто Харків, вулиця Єнакіївська, 2 Є, то позивач вирішив розглядати справи в Господарському суді Харківської області.

При цьому, останнім не обґрунтовано у відповідності до вимог Господарського процесуального кодексу України підсудності саме передбаченою статтею 29 Господарського процесуального кодексу України.

Абзацом 2 частини 1 статті 174 Господарського процесуального кодексу України визначено, що суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху також у разі, якщо позовну заяву подано особою, яка відповідно до частини шостої статті 6 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його.

Частиною 2 статті 174 Господарського процесуального кодексу України. визначено, що в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави, визначеної абзацом 2 частини 1 цієї статті, суд у такій ухвалі зазначає про обов`язок такої особи зареєструвати електронний кабінет відповідно до статті 6 цього Кодексу.

Згідно частини 1, частини 2 статті 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху та надати позивачу час на усунення недоліків.

Суд звертає увагу позивача, що за умовами частини 3, частини 4 статті 174 Господарського процесуального кодексу України, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до Господарського суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 176 цього Кодексу. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

На підставі викладеного та керуючись статтями 162, 164, 174, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Велотрейд" (вх. № 182/24) залишити без руху.

Встановити Товариству з обмеженою відповідальністю "Велотрейд" строк на усунення недоліків позовної заяви - десять дні з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Встановити Товариству з обмеженою відповідальністю "Велотрейд" спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом:

- докази у підтвердження реєстрації електронного кабінету позивача та представника позивача (адвоката) у ЄСІТС;

- зазначення щодо наявності / відсутності зареєстрованого електронного кабінету у ЄСІТС у позивача та у відповідача.

- обґрунтування у відповідності до вимог Господарського процесуального кодексу України в частині підсудності справи за вибором позивача;

- зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

- попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи;

- документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі (0,01 грн.), або документів, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону із урахуванням пункту 7 статті 6 Закону України "Про судовий збір".

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Інформацію щодо роботи суду та щодо розгляду конкретних судових справ можна отримати на сайті суду, а також за допомогою Телеграм-бота Господарського суду Харківської області https://t.me/GospSud_kh_bot.

Ухвала підписана 23 січня 2024 року

Суддя О.О. Ємельянова