ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"09" січня 2024 р. Справа№ 910/12404/21

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Руденко М.А.

суддів: Барсук М.А.

Пономаренка Є.Ю.

при секретарі: Реуцькій Т.О.

за участю представників сторін:

від позивача: Куприянський Б.О. (дов. № 7-СЕ/24 від 14.12.2023)

від відповідача: Остапенко С.Л. (дов. № 21/12-26 від 21.12.2023)

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго"

на рішення господарського суду міста Києва від 24.04.2023

у справі № 910/12404/21 (суддя - Босий В.П.)

за позовом товариства з обмеженою відповідальністю "ДТЕК Східенерго"

до приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго"

про зобов`язання вчинити дії,-

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю (далі - ТОВ) "ДТЕК Східенерго" звернулося до господарського суду міста Києва з позовом до приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго" (далі - ПрАТ "НЕК "Укренерго"), в якому, з урахуванням заяви про зміну предмету позову, просило суд:

- визнати незаконними дії та бездіяльність відповідача стосовно надання/ скасування/ненадання наступних диспетчерських команд: щодо відміни 04.07.2021 відокремленому підрозділу "Луганська теплова електрична станція ТОВ "ДТЕК Східенерго" на період 09:45-10:00 команди на розвантаження - 297 МВт; щодо ненадання 04.07.2021 відокремленому підрозділу "Луганська теплова електрична станція" ТОВ "ДТЕК Східенерго" команд на розвантаження на період з 10:00-11:30; щодо відміни 04.07.2021 відокремленому підрозділу "Луганська теплова електрична станція ТОВ "ДТЕК Східенерго" на період 17:45-18:00 команди на розвантаження - 284 МВт; щодо ненадання в повному обсязі 04.07.2021 відокремленому підрозділу "Луганська теплова електрична станція ТОВ "ДТЕК Східенерго" команд на розвантаження на період з 18:00-18:30; щодо ненадання 05.07.2021 відокремленому підрозділу "Луганська теплова електрична станція ТОВ "ДТЕК Східенерго" команд на повний обсяг розвантаження на період 06:00-10:30;

- визнати незаконними дії відповідача щодо розрахунків небалансів електричної енергії ТОВ "ДТЕК Східенерго", здійснених: за розрахункові години 04.07.2021: 09:00-10:00 - в обсязі - 73,206 МВт*год, 10:00-11:00 - в обсязі - 229,104 МВт*год, 11:00-12:00 - в обсязі - 110,155 МВт*год, 17:00-18:00 - в обсязі - 63,159 МВт*год, 18:00-19:00 - в обсязі - 27,676 МВт*год; за розрахункові години 05.07.2021: 06:00-07:00 - в обсязі - 143,713 МВт*год, 07:00-08:00 - в обсязі - 154,897 МВт*год, 08:00-09:00 - в обсязі - 155,312 МВт*год, 09:00-10:00 - в обсязі - 94,619 МВт*год, 10:00-11:00 - в обсязі - 15,42 МВт*год.

Обґрунтовуючи заявлені позовні вимоги, позивач зазначає, що відповідач за період з 04.07.2021 по 05.07.2021 надавав диспетчерські команди на розвантаження енергоблоків поза межами часових нормативів, які передбачені технічними умовами для прямої або запланованої активації, а в подальшому взагалі припинив їх надавати, що призвело до виникнення небалансів. Як зазначає позивач, диспетчерські команди на розвантаження енергоблоків та в подальшому їх відсутність відповідач здійснював поза межами технічних можливостей енергоблоків. Так, у енергоблока відсутня технічна можливість повернутись на комерційний графік протягом меншого/більшого часу, який виходить за допустимі часові межі, передбачені технічними умовами для кожного енергоблоку - відповідно відповідач фактично нав`язує позивачу придбання електричної енергії з більшою вартістю (тобто за ціною небалансу, взамін балансуючої електроенергії).

Рішенням господарського суду міста Києва від 26.01.2021, залишеним без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 04.10.2022, позовні вимоги задоволено.

Постановою Верховного Суду від 22.12.2022 постанову Північного апеляційного господарського суду від 04.10.2022 та рішення господарського суду міста Києва від 26.01.2021 скасовано, а справу передано на новий розгляд до господарського суду міста Києва.

Рішенням господарського суду міста Києва від 24.04.2023 позовні вимоги задоволено.

Визнано незаконними дії та бездіяльність ПрАТ "НЕК "Укренерго" стосовно надання/скасування/ненадання наступних диспетчерських команд: щодо відміни 04.07.2021 відокремленому підрозділу "Луганська теплова електрична станція" ТОВ "ДТЕК Східенерго" на період 09:45-10:00 команди на розвантаження - 297 МВт; щодо ненадання 04.07.2021 відокремленому підрозділу "Луганська теплова електрична станція" ТОВ "ДТЕК Східенерго" команд на розвантаження на період з 10:00-11:30; щодо відміни 04.07.2021 відокремленому підрозділу "Луганська теплова електрична станція" ТОВ "ДТЕК Східенерго" на період 17:45-18:00 команди на розвантаження - 284 МВт; щодо ненадання в повному обсязі 04.07.2021 відокремленому підрозділу "Луганська теплова електрична станція" ТОВ "ДТЕК Східенерго" команд на розвантаження на період з 18:00-18:30; щодо ненадання 05.07.2021 відокремленому підрозділу "Луганська теплова електрична станція" ТОВ "ДТЕК Східенерго" команд на повний обсяг розвантаження на період 06:00-10:30.

Визнано незаконними дії ПрАТ "НЕК "Укренерго" щодо розрахунків небалансів електричної енергії ТОВ "ДТЕК Східенерго", здійснених: за розрахункові години 04.07.2021: 09:00-10:00 - в обсязі - 73,206 МВт*год, 10:00-11:00 - в обсязі - 229,104 МВт*год, 11:00-12:00 - в обсязі - 110,155 МВт*год, 17:00-18:00 - в обсязі - 63,159 МВт*год, 18:00-19:00 - в обсязі - 27,676 МВт*год; за розрахункові години 05.07.2021: 06:00-07:00 - в обсязі - 143,713 МВт*год, 07:00-08:00 - в обсязі - 154,897 МВт*год, 08:00-09:00 - в обсязі - 155,312 МВт*год, 09:00-10:00 - в обсязі - 94,619 МВт*год, 10:00-11:00 - в обсязі - 15,42 МВт*год.

В обґрунтування прийнятого рішення зазначено, що суд вважає за можливе розглядати дану справу саме виходячи з обраного позивачем способу захисту, який, на його думку, зможе поновити порушені права та інтереси з урахуванням специфіки регулювання відносин на ринку надання послуг з балансування.

Суд першої інстанції встановив, що обладнання енергоблоків відокремленого підрозділу "Луганська теплова енергетична станція" ТОВ "ДТЕК Східенерго" у період з 04.07.2021 по 05.07.2021 не мало технічної можливості виконати диспетчерські команди відповідача як оператора системи передачі (далі - ОСП). В той же час, суд першої інстанції вказав, що в результаті відсутності технічної можливості обладнання енергоблоків відокремленого підрозділу "Луганська теплова енергетична станція" ТОВ "ДТЕК Східенерго" у період з 04.07.2021 по 05.07.2021 виконати диспетчерські команди відповідача як ОСП, а також у зв`язку з невиконанням відповідачем належним чином його обов`язків з балансування системи (в тому числі, щодо прогнозування загального електроспоживання), й виникли обсяги негативних небалансів електричної енергії.

Не погоджуючись з вказаним судовим рішенням, ПрАТ "НЕК "Укренерго" звернулося до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить рішення господарського суду міста Києва від 24.04.2023 у справі № 910/12404/21 скасувати та ухвалити постанову, якою відмовити у задоволенні позовних вимог.

В обґрунтування поданої апеляційної скарги апелянт зазначив, що обраний позивачем спосіб захисту не є ефективним у розумінні статті 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, оскільки не може забезпечити поновлення прав позивача внаслідок його невідповідності змісту порушеного права та характеру правовідносин, так як заявлені вимоги направлені на встановлення певних фактів/обставин, що не може бути самостійним предметом розгляду у господарському суді.

За доводами апелянта, усі диспетчерські команди на балансуючому ринку, про які зазначає позивач, були результатом активації/деактивації відповідачем пропозицій, наданих самим же позивачем на балансуючу енергію, а активація здійснювалась з урахуванням алгоритму розрахунку балансуючого ринку, що передбачений п. 4.15.4 Правил ринку.

Апелянт вказує, що суд першої інстанції побудував своє рішення на висновку експертів № 019-АНО/21 від 17.09.2021, прийнятого з порушенням ст. 80 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України), складеного не судовими експертами, та який не стосується предмету спору.

За твердженням апелянта, суд першої інстанції судовим рішенням фактично заборонив у майбутньому реалізовувати повноваження ОСП, які встановлені Правилами ринку внаслідок невиконання учасниками ринку електричної енергії своїх зобов`язань перед НЕК "Укренерго", що є безпосереднім втручанням у господарську діяльність останнього.

Окрім того скаржник зазначає про неврахування судом визначеного законодавством порядку врегулювання небалансів електричної енергії, оскільки відповідальною стороною за баланс позивача є інша особа - ТОВ "Д.Трейдінг", доказів порушення яким прав позивача суду не надано.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 19.06.2023, у складі колегії суддів: Руденко М.А. (головуючий), Барсук М.А., Пономаренко Є.Ю., відкрито апеляційне провадження та призначено справу до розгляду на 18.07.2023.

17.07.2023 до суду від відповідача надійшло клопотання про зупинення провадження у справі до закінчення касаційного перегляду об`єднаною палатою Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду судових рішень у подібних правовідносинах у справі № 910/12832/21

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 18.07.2023 оголошено перерву до 12.09.2023.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 12.09.2023 оголошено перерву до 26.09.2023.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 26.09.2023 розгляд справи відкладено на 31.10.2023.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 31.10.2023 оголошено перерву до 12.12.2023.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 12.12.2023 оголошено перерву до 09.01.2024.

У судовому засіданні, що відбулось 09.01.2024, колегія суддів заслухавши думку представників сторін стосовно клопотання про зупинення провадження у справі, щодо відсутності підстав для зупинення провадження, оскільки на 09.01.2024 об`єднаною палатою Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду, вже прийнята постанова у подібній справі № 910/12832/21.

Представник відповідача у судовому засіданні 09.01.2024 апеляційну скаргу підтримав та просив її задовольнити.

Представник позивача в судовому засіданні проти задоволення апеляційної скарги заперечував, а рішення суду першої інстанції просив залишити без змін.

Заслухавши пояснення представників сторін, вивчивши матеріали справи, розглянувши доводи апеляційної скарги, дослідивши письмові докази, долучені до матеріалів справи, виходячи з вимог чинного законодавства, апеляційний суд дійшов висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до статті 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач та відповідач є учасниками ринку електричної енергії.

ПрАТ "НЕК "Укренерго" виконує функції ОСП - юридичної особи, відповідальної за експлуатацію, диспетчеризацію, забезпечення технічного обслуговування, розвиток системи передачі та міждержавних ліній передач, а також за забезпечення довгострокової спроможності системи передачі щодо задоволення обґрунтованого попиту на передачу електричної енергії (пункт 55 частини 1 статті 1 Закону України "Про ринок електричної енергії").

04.05.2019 між ДП "НЕК "Укренерго" (виконавець), правонаступником якого є ПрАТ "НЕК "Укренерго", та ТОВ "ДТЕК Східенерго" (користувач) укладено договір про надання послуг з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління № 0425-03013 (далі - договір), відповідно до умов якого виконавець зобов`язується надати послуги з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління об`єктами користувача у складі об`єднаної енергетичної системи (далі - ОЕС) України, а саме забезпечити надійне та ефективне функціонування ОЕС України, зокрема, безперебійне постачання електричної енергії споживачам з додержанням вимог операційної безпеки (далі - послуга) (том 1 а.с. 81-88).

Листом № 01/18996 від 27.05.2019 ПрАТ "НЕК "Укренерго" повідомило ТОВ "ДТЕК Східенерго" про приєднання до договору про участь у балансуючому ринку та долученням до реєстру постачальників послуг з балансування (далі - ППБ), договір № 0425-04013 від 27.05.2019 (том 1 а.с. 12-15).

Відповідно до пункту 1.2 типового договору про участь у балансуючому ринку (далі - типовий договір) ППБ зобов`язується надавати балансуючу електричну енергію на завантаження або розвантаження для здійснення ОСП балансування ОЕС України. ОСП зобов`язується продавати балансуючу електричну енергію ППБ або купувати балансуючу електричну енергію у ППБ та отримувати оплату за продану ППБ балансуючу електричну енергію або сплачувати кошти за куплену балансуючу електричну енергію у ППБ відповідно до умов цього договору та Правил ринку.

Листом № 01-5/27587 від 27.05.2019 ПрАТ "НЕК "Укренерго" надіслало для керівництва у роботі інструкцію Д-7 "Організація оперативно-технологічних відносин між РДЦ Північного регіону "НЕК "Укренерго" та користувачами системи передачі операційної зони Північного регіону", затверджену 25.06.2021 (том 1 а.с. 16).

Згідно з пунктом 2.2 інструкції Д-7, остання визначає порядок взаємовідносин між оперативним персоналом різних рівнів диспетчерського управління Північного регіону ОЕС України та обов`язкова до виконання відповідним персоналом усіх об`єктів електроенергетики Північного регіону.

У період з 04.07.2021 по 05.07.2021 ПрАТ "НЕК "Укренерго" надавались диспетчерські команди відокремленому підрозділу "Луганська теплова електрична станція" ТОВ "ДТЕК Східенерго", що підтверджується відповідними реєстраційними записами в оперативному журналі, роздруківками команд (наявні в матеріалах справи), та не заперечувалося відповідачем.

01.08.2019 між ТОВ "ДТЕК Східенерго" (учасник балансуючої групи) та ТОВ "Д.Трейдінг" (сторона відповідальна за небаланс) укладено договір № 2-1-2019/554, предметом якого є врегулювання відносин, пов`язаних з відповідальністю перед ПрАТ "НЕК "Укренерго" щодо небалансів електричної енергії створених учасником та забезпечення участі учасника на ринку електричної енергії, в порядку, передбаченому Правилами ринку, затвердженими постановою Національної комісії, що здійснює регулювання в сферах енергетики та комунальних послуг (далі - НКРЕКП) № 307 від 14.03.2018 (том 2 а.с. 17-19).

Листом № 01-5/23739 від 28.06.2019 ПрАТ "НЕК "Укренерго" повідомлено ТОВ "Д.Трейдінг" про включення ТОВ "ДТЕК Східенерго" до балансуючої групи ТОВ "Д.Трейдінг" (том 2 а.с. 21).

ПрАТ "НЕК "Укренерго" виставлено ТОВ "Д.Трейдінг" рахунки-фактури від 16.07.2021 на суму 9 643 611,76 грн та на суму 25 673 096,28 грн за електричну енергію для врегулювання небалансів (том 2 а.с. 30-31).

Листом № 09/169 від 12.07.2021 позивач повідомив ТОВ "Д.Трейдінг" про відмову від сплати останньому вартості небалансів, що виникли внаслідок надання недбалих диспетчерських команд зі сторони ПрАТ "НЕК "Укренерго" (том 2 а.с. 28).

31.07.2021 між ТОВ "ДТЕК Східенерго" та ТОВ "Д.Трейдінг" було складено та підписано акт купівлі-продажу небалансів електричної енергії за липень 2021 року з протоколом розбіжностей № 07/з від 31.07.2021 (том 2 а.с. 77-78).

В матеріалах справи наявний висновок експерта № 019-АНО/21 від 17.09.2021 за результатами проведення комплексної інженерно-технічної експертизи обладнання енергоблоків та експертизи менеджменту (том 1 а.с. 155-208).

За результатами дослідження зроблені висновки щодо питання: "Чи мало обладнання енергоблоків у період з 04.07.2021 по 05.07.2021 включно технічну можливість виконати диспетчерські команди ПрАТ "НЕК "Укренерго" як ОСП та повернутись до диспетчерського графіку за відсутності команд?".

Відповідно до висновку експерта № 019-АНО/21 від 17.09.2021 за результатами проведення комплексної інженерно-технічної експертизи обладнання енергоблоків та експертизи менеджменту, складеного відокремленим структурним підрозділом ДП "Інформаційні судові системи" "Центр судової експертизи та експертних досліджень" встановлено, що при наданні послуги виконано аналіз наданих документів, оцінку маневрених характеристик енергоблоків ДТЕК "Луганська ТЕС" та надано висновки про технічну можливість/неможливість виконувати окремі команди диспетчерів ПрАТ "НЕК "Укренерго". Щодо технічної можливості виконати подані команди при аналізованих подіях:

- в період 04.07.2021 з 09:45 до 11:30, виходячи з перебігу поданих команд, команда на навантаження Луганської ТЕС могла бути виконана тільки в об`ємі наявного резерву потужності блоку ст. № 10, що і було проведено. Виконати пуск енергоблоків ст. №№ 13, 15 і їх навантаження до заданої величини в заданий проміжок часу було технічно неможливо, тим паче, що підтвердження на пуск цих енергоблоків не надходило зі сторони диспетчера ПрАТ "НЕК "Укренерго";

- в період 04.07.2021 з 17:45 до 18:30, виходячи з перебігу поданих команд, команда на навантаження Луганської ТЕС могла бути виконана тільки в об`ємі наявного резерву потужності блоку ст. № 10, та послідовності навантаження блоку ст. № 13, що і було проведено, при цьому взято навантаження 290 МВт. Виконати пуск енергоблоків ст. № 15 і його навантаження до заданої величини в заданий проміжок часу було технічно неможливо, тим паче, що підтвердження на пуск енергоблоку не надходило;

- в період 05.07.2021 з 06:00 до 10:30, виходячи з перебігу наданих команд від НЕК "Укренерго", команда на навантаження ТЕС могла бути виконана частково: в об`ємі наявного резерву потужності блоку ст. № 13, що було реалізовано, та послідовності навантаження блоку ст. № 10 при умові вчасної подачі команди на його пуск. Однак, виходячи з наданої в 5:23 диспетчером інформації, пуск блоку був виконаний з значним запізненням. При вчасній подачі команди на пуск - крива навантаження блоку ст. № 10 була б зміщена. Якщо виходити з того, що команда на пуск була подана диспетчером НЕК "Укренерго" в 5:47 то синхронізація генератора блоку ст. № 10 була б виконана через 1 год. 40 хв. о 7:27, а навантаження блоку почалось би орієнтовно 7:45-7:50. Вихід на задане навантаження при цьому відбувся б орієнтовно 9:00.

Відповідно до висновків експертизи, прийняття управлінських рішень співробітниками ПрАТ "НЕК "Укренерго" щодо надання з 04.07.2021 по 05.07.2021 диспетчерських команд, зазначених у наданих на дослідження документах на виконання ТЕС ТОВ "ДТЕК Східенерго", не відповідає алгоритму прийняття управлінських рішень, який встановлений для надання таких команд. Зокрема, всупереч положенням пункту 3.1.6 договору про надання послуг з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління, за яким ПрАТ "НЕК "Укренерго" як виконавець зобов`язаний "попереджувати та сприяти ліквідації технологічних порушень роботи об`єктів електроенергетики у складі ОЕС України". Співробітники ТОВ "ДТЕК Східенерго" при прийнятті управлінських рішень щодо виконання з 04.07.2021 по 05.07.2021 диспетчерських команд ПрАТ "НЕК "Укренерго" діяли ефективно для забезпечення балансу в реалізації диспетчерських функцій, в межах власних повноважень та відповідно до встановленого алгоритму прийняття таких рішень.

Обґрунтовуючи заявлені позовні вимоги, позивач зазначає, що відповідач за період з 04.07.2021 по 05.07.2021 надавав диспетчерські команди на розвантаження енергоблоків поза межами часових нормативів, які передбачені технічними умовами для прямої або запланованої активації, а в подальшому взагалі припинило їх надавати, що призвело до виникнення небалансів. Як зазначає позивач, диспетчерські команди на розвантаження енергоблоків та в подальшому їх відсутність відповідач здійснював поза межами технічних можливостей енергоблоків. Так, у енергоблока відсутня технічна можливість повернутись на комерційний графік протягом меншого/більшого часу, який виходить за допустимі часові межі передбачені технічними умовами для кожного енергоблоку - відповідно відповідач фактично нав`язує позивачу придбання електричної енергії з більшою вартістю (тобто за ціною небалансу, взамін балансуючої е/е).

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції дійшов висновку про можливість розглядати дану справу виходячи з обраного позивачем способу захисту, який, на його думку, зможе відновити порушені права та інтереси з урахуванням специфіки регулювання відносин на ринку надання послуг з балансування.

Суд першої інстанції встановив, що обладнання енергоблоків відокремленого підрозділу "Луганська теплова енергетична станція" ТОВ "ДТЕК Східенерго" у період з 04.07.2021 по 05.07.2021 не мало технічної можливості виконати диспетчерські команди відповідача як ОСП. В той же час, суд першої інстанції вказав, що в результаті відсутності технічної можливості обладнання енергоблоків відокремленого підрозділу "Луганська теплова енергетична станція" ТОВ "ДТЕК Східенерго" у період з 04.07.2021 по 05.07.2021 виконати диспетчерські команди відповідача як ОСП, а також у зв`язку з невиконанням відповідачем належним чином його обов`язків з балансування системи (в тому числі, щодо прогнозування загального електроспоживання), й виникли обсяги негативних небалансів електричної енергії.

Колегія суддів погоджується з такими висновком суду першої інстанції з огляду на наступне.

Балансуючий ринок електричної енергії (далі - балансуючий ринок) - ринок, організований ОСП електричної енергії з метою забезпечення достатніх обсягів електричної потужності та енергії, необхідних для балансування в реальному часі обсягів виробництва та імпорту електричної енергії і споживання та експорту електричної енергії, врегулювання системних обмежень в ОЕС України, а також фінансового врегулювання небалансів електричної енергії (пункт 7 частини 1 статті 1 Закону України "Про ринок електричної енергії").

Відповідальність за баланс - зобов`язання учасників ринку повідомляти і виконувати погодинні графіки електричної енергії відповідно до обсягів купленої та проданої електричної енергії та нести фінансову відповідальність за врегулювання небалансів (пункт 12 частини 1 статті 1 Закону України "Про ринок електричної енергії").

Небаланс електричної енергії - розрахована відповідно до правил ринку для кожного розрахункового періоду різниця між фактичними обсягами відпуску або споживання, імпорту, експорту електричної енергії сторони, відповідальної за баланс, та обсягами купленої і проданої електричної енергії, зареєстрованими відповідно до правил ринку (пункт 46 частини 1 статті 1 Закону України "Про ринок електричної енергії").

Відповідно до пункту 55 частини 1 статті 1 Закону України "Про ринок електричної енергії" ОСП - юридична особа, відповідальна за експлуатацію, диспетчеризацію, забезпечення технічного обслуговування, розвиток системи передачі та міждержавних ліній електропередачі, а також за забезпечення довгострокової спроможності системи передачі щодо задоволення обґрунтованого попиту на передачу електричної енергії.

Згідно з пунктом 89 частини 1 статті 1 Закону України "Про ринок електричної енергії" сторона, відповідальна за баланс, - учасник ринку, зобов`язаний повідомляти та виконувати свої погодинні графіки електричної енергії (та/або балансуючої групи) відповідно до обсягів купленої та/або проданої електричної енергії та фінансово відповідальний перед ОСП за свої небаланси (та/або небаланси балансуючої групи).

Відповідно до частини 6 статті 44 Закону України "Про ринок електричної енергії" усі оперативні команди і розпорядження ОСП підлягають беззаперечному виконанню всіма суб`єктами господарювання, об`єкти електроенергетики яких підключені до ОЕС України. Втручання в диспетчерське (оперативно-технологічне) управління ОЕС України з боку державних органів, політичних партій, рухів та громадських організацій забороняється.

Диспетчерське (оперативно-технологічне) управління базується на принципах об`єктивності, прозорості та недискримінаційності і має забезпечувати належне функціонування ринку електричної енергії (частина 2 статті 44 Закону України "Про ринок електричної енергії").

Частиною 5 статті 68 Закону України "Про ринок електричної енергії" передбачено, що ОСП з метою балансування обсягів виробництва та споживання електричної енергії та/або врегулювання системних перевантажень надає постачальникам послуг з балансування команди на збільшення (зменшення) їхнього навантаження, здійснюючи на ринкових засадах відбір відповідних пропозицій (заявок) постачальників послуг з балансування у порядку, визначеному правилами ринку.

Так, спірні правовідносини виникли з підстав правомірності надання/ненадання відповідачем позивачу диспетчерських команд щодо збільшення (зменшення) навантаження на енергоблоків останнього, внаслідок чого, за твердженням позивача, виникли небаланси учасників балансуючої групи.

Верховний Суд, направляючи дану справу на новий розгляд, зазначив про неналежне дослідження господарськими судами обставин та дійсних підстав звернення ТОВ "ДТЕК Східенерго" до господарського суду в межах справи, що переглядається. Відповідно, задовольняючи позов, суди не надали належної правової оцінки доводам відповідача щодо обраного ТОВ "ДТЕК Східенерго" способу захисту прав. Так, формально зазначивши про належність обраного способу захисту, суди попередніх інстанцій не дослідили, зокрема, повний обсяг прав і обов`язків учасників балансуючої групи, а також зв`язок правовідносин, з яких цей спір виник/заявлених у цій справі вимог із правовідносинами/вимогами у справі № 910/11456/21, що може суперечити викладеному у постанові Верховного Суду від 08.11.2022 у справі № 910/11456/21.

Верховний Суд вказав, що з метою повного та всебічного дослідження всіх обставин справи, керуючись принципом верховенства права, місцевий господарський суд та апеляційний суд в межах власних процесуальних повноважень мали можливість вжити заходів щодо встановлення прав та обов`язків учасників справи і спірних правовідносин, дійсних обставин та мети звернення ТОВ "ДТЕК Східенерго" до суду.

Згідно із статтею 316 ГПК України вказівки, що містяться у постанові суду касаційної інстанції, є обов`язковими для суду першої та апеляційної інстанцій під час нового розгляду справи.

Відповідно до статті 15 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Суб`єктивне право на захист - це юридично закріплена можливість особи використати заходи правоохоронного характеру для поновлення порушеного права чи інтересу та припинення дій, які порушують це право або інтерес.

Розпорядження своїм правом на захист є засадничим принципом цивільного законодавства, яке полягає у наданні особі, яка вважає свої права порушеними, невизнаними або оспорюваними, можливості застосувати способи захисту, визначені законом або договором.

Згідно із частиною 1 статті 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Частиною 1 статті 15 ЦК України виокремлено три окремі підстави для захисту цивільного права особи: 1) порушення; 2) невизнання; 3) оспорювання цивільного права.

Захист цивільних прав - це певні дії з випередження, припинення порушених прав або відновлення порушених прав особи.

Суб`єктивні цивільні прав та інтереси особи захищаються в порядку передбаченому законом за допомогою застосування, зокрема, способів захисту.

Під способами захисту суб`єктивних прав розуміють закріплені законом матеріально-правові заходи охоронного характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав і вплив на правопорушника (постанови Великої Палати Верховного Суду № 925/1265/16 від 22.08.2018, № 911/3135/20 від 16.11.2022, № 916/964/19 від 29.06.2021).

Тобто це дії, спрямовані на попередження порушення або на відновлення порушеного, невизнаного, оспорюваного цивільного права чи інтересу.

Особа, права якої порушено, може скористатися не будь-яким, а цілком конкретним способом захисту свого права. Переважно, спосіб захисту порушеного права прямо визначається спеціальним законом і регламентує конкретні цивільні правовідносини (висновки, викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 22.08.2018 у справі № 925/1265/16, постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 19.04.2023 у справі № 906/283/20, від 26.04.2023 у справі № 924/438/22, від 20.06.2023 у справі № 906/129/21, від 20.06.2023 у справі № 910/5529/19, від 27.06.2023 у справі № 924/1351/20 (924/493/22), від 27.06.2023 у справі № 916/2851/17, від 04.07.2023 у справі № 904/9132/21, від 18.07.2023 у справі № 908/1845/21, від 25.07.2023 у справі № 910/7826/21).

Застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від виду та змісту правовідносин, які виникли між сторонами, від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорювання (висновки, викладені у постановах Великої Палати Верховного Суду від 05.06.2018 у справі № 338/180/17, від 11.09.2018 у справі № 905/1926/16, від 30.01.2019 у справі № 569/17272/15-ц).

Загальний перелік способів захисту цивільних прав та інтересів визначено у частині 2 статті 16 ЦК України.

Схожий перелік способів захисту прав та інтересів суб`єктів господарювання містить частина 2 статті 20 Господарського кодексу України (далі - ГК України), положення якої кореспондуються з частиною 2 статті 16 ЦК України.

Перелік способів захисту порушених прав та інтересів, закріплений у наведених нормах, не є вичерпним, що обумовлено розгалуженою системою правовідносин, які врегульовані нормами права.

Абзацом 12 частини 2 статті 16 ЦК України визначено, що суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках.

Подібне нормативне регулювання містить абзац 12 частини 2 статті 20 ГК України відповідно до якого права та законні інтереси суб`єктів господарювання захищаються також іншими способами, передбаченими законом.

Спосіб захисту, визначений законом або договором у розумінні статті 5 ГПК України - це спосіб захисту, передбачений законами України або договором, або не передбачений ними, але такий, що не суперечить законам України.

Спосіб захисту є визначеним законом або договором у тому разі, коли закон (нормативно-правовий акт, що має юридичну силу закону України) та/або умови укладеного сторонами договору передбачають можливість захисту прав чи законних інтересів учасника відповідного правовідношення за допомогою певного способу. Такий спосіб захисту може бути універсальним (застосування якого можливе до всіх чи більшості видів цивільних правовідносин і який може мати певний конкретизований зміст в конкретній правовій ситуації), стосуватися певної обмеженої групи цивільних правовідносин чи навіть бути суто індивідуальним (наприклад, передбачений договором для конкретного порушення і одночасно такий, що не є різновидом універсального чи групового способу захисту).

Системний аналіз положень наведених норм свідчить, що позивач як особа, якій належить право на звернення до суду з позовом за захистом свого права та інтересу, самостійно визначає порушене, невизнане чи оспорюване право або охоронюваний законом інтерес, що потребують судового захисту, та спосіб захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб, який не суперечить закону і який він просить суд визначити у рішенні.

Натомість суд повинен установити, чи були порушені, не визнані або оспорені права, чи інтереси цієї особи, і залежно від установленого вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні (постанови Великої Палати Верховного Суду від 01.10.2019 у справі № 910/3907/18, від 19.05.2020 у справі № 922/4206/19, від 22.06.2021 у справі № 334/3161/17).

Велика Палата Верховного Суду вже зауважувала, що у кожній справі за змістом обґрунтувань позовних вимог, наданих позивачем пояснень тощо суд має встановити, якого саме результату позивач хоче досягнути унаслідок вирішення спору. Суд розглядає справи у межах заявлених вимог, але, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим кодексом. Виконання такого обов`язку пов`язане, зокрема, з тим, що суд має надавати позовним вимогам належну інтерпретацію, а не тлумачити їх лише буквально (постанови Великої Палати Верховного Суду від 01.02.2022 у справі № 750/3192/14, від 22.09.2022 у справі № 462/5368/16-ц, від 04.07.2023 у справі № 233/4365/18).

Безпосередню мету, якої прагне досягнути позивач звертаючись з позовом до суду, втілює спосіб захисту порушеного права, застосування якого має за ціль попередити, усунути чи компенсувати наслідки порушення, невизнання або оспорювання суб`єктивного цивільного права та інтересу.

Застосування способу захисту має бути об`єктивно виправданим і обґрунтованим, тобто залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання, оспорювання та спричинених відповідними діяннями наслідків (постанови Великої Палати Верховного Суду від 22.09.2020 у справі № 910/3009/18, від 19.01.2021 у справі № 916/1415/19, від 18.01.2013 у справі № 488/2807/17, від 04.07.2023 у справі № 373/626/17).

Позивач вправі обирати будь-який із передбачених частиною 2 статті 16 ЦК України, частиною 2 статті 20 ГК України, способів захисту, а також способи захисту, передбачені договором або іншим законом. Проте не кожен спосіб захисту за своїми властивостями може бути застосований в окремо визначених конкретних правовідносинах (конкретній правовій ситуації).

Якщо обраний позивачем спосіб захисту порушеного права враховує зміст порушеного права, характер його порушення, наслідки, які спричинило порушення, правову мету, якої прагне позивач, обставини, наслідки порушення, такий спосіб захисту відповідає властивості (критерію) належності.

Іншою не менш важливою, окрім належності, є така властивість (критерій) способу захисту порушених прав та інтересів як ефективність - можливість за наслідком застосування засобу захисту відновлення, наскільки це можливо, порушених прав та інтересів позивача.

Отже, належність та ефективність за своєю природою є різними за змістом властивостями (критеріями) способу захисту порушених прав та інтересів, які характеризують спосіб захисту з точки зору допустимості застосування в межах судової юрисдикції з огляду на правовий характер вимоги та наявності умов до його застосування у конкретних правовідносинах (належність) та можливості за наслідком його застосування відновлення (отримання найбільшого ефекту у відновленні) порушених прав та інтересів позивача (ефективність).

Звідси, належним способом захисту порушених прав є спосіб захисту, який відповідає змісту порушеного права, характеру його порушення, наслідкам, які спричинило порушення, правовій меті, якої прагне суб`єкт захисту, тоді як під ефективним способом захисту розуміється такий, що забезпечує відновлення порушеного права позивача (спричиняє потрібні результати) без необхідності вчинення інших дій з метою захисту такого права, повторного звернення до суду задля відновлення порушеного права. Тобто спосіб захисту, який виходячи з характеру спірних правовідносин та обставин справи здатен призвести до відновлення порушених, невизнаних або оспорюваних прав та інтересів (має найбільший ефект у відновленні).

Ураховуючи наведене, такі властивості (критерії) способу захисту як належність та ефективність не можуть вважатися тотожними за змістом, оскільки належність свідчить про відповідність способу захисту конкретній правовій ситуації (наявність умов до його застосування), натомість ефективність - перш за все пов`язана з наслідками застосування способу захисту для позивача.

Ефективність оцінюється лише з точки зору інтересів позивача (особи, право якої порушено), адже йому з урахуванням принципу диспозитивності належить право самостійно обрати спосіб захисту, який на його думку, забезпечить відновлення порушеного права та саме він може визначити чи відповідає спосіб захисту його інтересам (меті, стратегії його захисту), в той час як належність передбачає з`ясування наявності закріплення такого способу захисту в законі, договорі, а у разі відсутності - відповідності його вимогам закону. Будь-який ефективний спосіб захисту є належним, проте не кожен належний спосіб захисту є ефективним.

Так само є відмінними за змістом поняття "ефективного способу захисту", застосування якого здійснюється в контексті статті 16 ЦК України, статті 20 ГК України, та поняття "ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів", яке відповідно до статей 2, 136 ГПК України стосується мети господарського судочинства та процесуальних гарантій права на справедливий суд.

ТОВ "ДТЕК Східенерго" у цій справі прагне захистити порушене, на його думку, право шляхом визнання незаконними дій/бездіяльності відповідача у результаті невиконання останнім обов`язків щодо балансування системи під час здійснення диспетчерського управління, у зв`язку з чим у позивача виникли обсяги негативних небалансів електричної енергії за відповідні періоди.

Правові, економічні та організаційні засади функціонування ринку електричної енергії, пов`язані з виробництвом, передачею, розподілом, купівлею-продажем, постачанням електричної енергії для забезпечення надійного та безпечного постачання електричної енергії споживачам з урахуванням інтересів споживачів, розвитку ринкових відносин, мінімізації витрат на постачання електричної енергії та мінімізації негативного впливу на навколишнє природне середовище, урегульовані Законом України "Про ринок електричної енергії".

Згідно із пунктом 1.2.1 Правил ринку учасниками ринку електричної енергії є: виробники; електропостачальники; трейдери; оператори системи передач (ОСП); оператори системи розподілу (ОСР); оператори ринку (ОР); гарантований покупець; споживачі, які провадять свою діяльність на ринку електричної енергії у порядку, передбаченому цими Правилами та Законом.

За пунктами 30, 54 частини 1 статті 1 Закону України "Про ринок електричної енергії" електропостачальник - суб`єкт господарювання, який здійснює продаж електричної енергії за договором постачання електричної енергії споживачу; оператор ринку - юридична особа, яка забезпечує функціонування ринку "на добу наперед" та внутрішньодобового ринку та організацію купівлі-продажу електричної енергії на цих ринках.

Відповідно до частини 1 статті 4 Закону України "Про ринок електричної енергії" учасники ринку електричної енергії провадять свою діяльність на ринку електричної енергії на договірних засадах. Для забезпечення функціонування ринку електричної енергії укладаються договори, зокрема, про врегулювання небалансів.

Частиною 3 статті 3 Закону України "Про ринок електричної енергії" визначено, що обов`язковою умовою участі в ринку електричної енергії (крім споживачів, які купують електроенергію за договором постачання електричної енергії споживачу) є укладення договору про врегулювання небалансів з ОСП.

Для суб`єктів господарювання, визначених у підпункті 1.2.1 глави 1.2 цього розділу (крім споживачів, які купують електроенергію за договором постачання електричної енергії споживачу), обов`язковою умовою участі на ринку електричної енергії є укладення договору про врегулювання небалансів електричної енергії з ОСП, що є договором приєднання, типова форма якого наведена в додатку 1 до цих Правил. Учасники ринку укладають договір про врегулювання небалансів електричної енергії шляхом приєднання до договору (пункт 1.3.2 Правил ринку).

Згідно із частиною 1 статті 70 Закону України "Про ринок електричної енергії" усі учасники ринку, крім споживачів, які купують електроенергію за договором постачання електричної енергії споживачу, несуть відповідальність за свої небаланси електричної енергії.

З метою врегулювання небалансів з ОСП учасник ринку має стати стороною, відповідальною за баланс, або передати свою відповідальність іншій стороні, відповідальній за баланс, шляхом входження до балансуючої групи. Електропостачальники є сторонами, відповідальними за баланс своїх споживачів. Сторони, відповідальні за баланс, зобов`язані нести фінансову відповідальність за небаланси електричної енергії перед ОСП. Об`єднання учасників ринку у балансуючі групи здійснюється на добровільній договірній основі, за умови дотримання ними типових вимог до балансуючої групи, визначених правилами ринку. Порядок створення, реєстрації та припинення балансуючих груп визначається правилами ринку (частини 2-3 статті 70 Закону України "Про ринок електричної енергії").

Частинами 4, 5 статті 70 Закону України "Про ринок електричної енергії" визначено, що купівля-продаж електричної енергії з метою врегулювання небалансів електричної енергії сторони, відповідальної за баланс, здійснюється між стороною, відповідальною за баланс, та ОСП за договором про врегулювання небалансів. ОСП врегульовує небаланси електричної енергії із сторонами, відповідальними за баланс, у порядку, визначеному цим Законом та правилами ринку. Врегулюванням небалансів електричної енергії є вчинення стороною, відповідальною за баланс, правочинів щодо купівлі-продажу електричної енергії з ОСП в обсягах небалансів електричної енергії за цінами небалансів, визначеними відповідно до Правил ринку. Типовий договір про врегулювання небалансів електричної енергії затверджується Регулятором. Сторони, відповідальні за баланс, зобов`язані надавати гарантії виконання фінансових зобов`язань за договорами про врегулювання небалансів відповідно до Правил ринку.

За частиною 6 статті 70 Закону України "Про ринок електричної енергії" вартість небалансів електричної енергії сторони, відповідальної за баланс, розраховується адміністратором розрахунків для кожного розрахункового періоду доби залежно від обсягу небалансів електричної енергії цієї сторони та цін небалансів, визначених правилами ринку. Порядок розрахунку обсягів, ціни та вартості небалансів електричної енергії визначається правилами ринку. Під час визначення обсягів небалансів електричної енергії правила ринку визначають порядок урахування обсягів електричної енергії, відпущеної та/або спожитої постачальником допоміжних послуг у разі фактичного надання допоміжних послуг.

У рамках балансуючої групи сторона, відповідальна за баланс балансуючої групи, здійснює купівлю та продаж електричної енергії в обсязі небалансів електричної енергії, обумовлених такими учасниками балансуючої групи, на договірних засадах (частина 7 статті 70 Закону України "Про ринок електричної енергії").

Схожі за змістом положення щодо відповідальності за небаланси закріплено у пункті 1.5.1 Правил ринку, який визначає, що усі учасники ринку, крім споживачів, які купують електричну енергію за договорами про постачання електричної енергії споживачу, несуть відповідальність за свої небаланси електричної енергії, для чого кожен учасник ринку зобов`язаний стати стороною відповідальною за баланс (далі - СВБ) або передати свою фінансову відповідальність за небаланси іншій СВБ шляхом входження до її балансуючої групи на підставі укладення/приєднання до відповідного договору. Якщо учасник ринку передає свою фінансову відповідальність за небаланси іншій СВБ шляхом входження до її балансуючої групи, договір про врегулювання небалансів, укладений між ОСП та цим учасником ринку, призупиняє свою дію в частині фінансової відповідальності за небаланси на час дії договору щодо участі в балансуючій групі.

Дані розрахунків за небаланси електричної енергії складаються із законтрактованих обсягів купівлі-продажу електричної енергії, графіків відпуску/відбору, диспетчерських команд балансуючого ринку, цін небалансу електричної енергії і сертифікованих даних комерційного обліку (пункт 5.15.2 Правил ринку).

Пунктами 1.5.4, 1.5.5 Правил ринку визначено, що учасники балансуючої групи несуть фінансову відповідальність за небаланс перед своєю СВБ у рамках своїх небалансів електричної енергії. СВБ несе фінансову відповідальність перед ОСП за небаланси електричної енергії всіх учасників ринку, які увійшли до балансуючої групи, яку вона представляє.

За умовами пунктів 5.1-5.3 типового договору щодо врегулювання небалансів електричної енергії, в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин, (додаток 1 до Правил ринку) виставлення рахунків та здійснення платежів щодо оплати вартості небалансів відбувається відповідно до процедур та графіків, передбачених Правилами ринку, та згідно з умовами цього договору. СВБ, що є електропостачальником, повинна відкрити в одному з уповноважених банків поточний рахунок із спеціальним режимом використання (далі - поточний рахунок ЕП). Учасник ринку повинен укласти будь-які необхідні угоди з його розрахунковим банком для здійснення платежів у відповідності до процедур та графіків, визначених Правилами ринку.

Згідно із пунктами 5.6-5.10 типового договору щодо врегулювання небалансів електричної енергії подання платіжних документів здійснюється сторонами відповідно до Правил ринку. Якщо СВБ має заперечення до інформації, яка міститься у платіжному документі, то вона зобов`язана повідомити про це ОСП не пізніше 12:00 наступного робочого дня після виставлення рахунку. Наявність заперечень не є підставою для створення дебіторської заборгованості перед ОСП та не може бути підставою для обмеження ОСП щодо вимоги платежу фінансової гарантії, що надається СВБ ОСП. Надані заперечення враховуються ОСП при обчисленні платежів у порядку, передбаченому Правилами ринку. ОСП надає СВБ у паперовому та/або електронному вигляді (засобами електронного документообігу з накладанням КЕП) два примірники акта купівлі-продажу, підписані зі своєї сторони, до 12 числа місяця, наступного за тим, щодо якого його сформовано. СВБ протягом двох робочих днів повертає ОСП один примірник підписаного зі своєї сторони акта купівлі-продажу у паперовому та/або електронному вигляді (засобами електронного документообігу з накладанням КЕП).

Системний аналіз положень наведених норм та умов типового договору щодо врегулювання небалансів електричної енергії свідчить, що обов`язковою умовою участі суб`єктів господарювання (учасників ринку) в ринку електричної енергії (за винятком споживачів, які купують електроенергію за договором постачання електричної енергії споживачу) є укладення договору про врегулювання небалансів, для чого учасник ринку має стати стороною відповідальною за баланс, або передати свою відповідальність шляхом входження до балансуючої групи іншій стороні, відповідальній за баланс.

Таку відповідальність учасники ринку несуть у вигляді:

- зобов`язання повідомляти і виконувати погодинні графіки електричної енергії відповідно до обсягів купленої та проданої електричної енергії (позитивна відповідальність);

- фінансової відповідальності за врегулювання небалансів (негативна відповідальність).

Формою фінансової відповідальності за врегулювання небалансів є придбання особою, відповідальною за баланс, відповідного обсягу електричної енергії в ОСП на підставі:

1) договору про врегулювання небалансів (частина 4 статті 70 Закону України "Про ринок електричної енергії") та

2) фактично односторонньої дії ОСП - розрахунку небалансу та виставлення відповідного рахунку з наступним оформленням акту купівлі-продажу електричної енергії для врегулювання небалансів, - вчиненої ним на власну користь (пункти 5.1-5.3, 5.6-5.10 типового договору про врегулювання небалансів електричної енергії).

За цих умов правочин щодо купівлі-продажу небалансів електричної енергії не може бути ототожнений з існуючою конструкцією договору купівлі-продажу (стаття 655 ЦК України), яка передбачає добровільність купівлі й оплати товару у продавця та відповідно обов`язок останнього передати товар покупцю, тоді як за правилами договору про врегулювання небалансів електричної енергії як СВБ, так і ОСП мають одночасно статус покупця та продавця електричної енергії для врегулювання небалансів електричної енергії.

У межах правовідносин з договору про врегулювання небалансів електричної енергії ОСП практично реалізує надане йому відповідним договором секундарне право - юридично забезпечену можливість створити своїм одностороннім волевиявленням юридичний ефект (в цьому разі - у формі покладення додаткового обов`язку, відповідальності) у правовій сфері іншої особи.

Захист від неправомірної реалізації секундарних прав (реалізації їх зі зловживанням) чи видимості таких прав (відсутності їх насправді) є достатньо ускладнений, оскільки правові наслідки дій носія секундарного права є фактично миттєвими. Вочевидь, що у цьому разі покладення на особу, права якої порушені внаслідок протиправних дій носія секундарного права, обов`язку обмежитися лише наступним усуненням наслідків таких дій не може бути визнаним розумним й справедливим, оскільки подібний підхід ставить правопорушника у надзвичайно привілейоване становище, а потерпілу сторону може повністю позбавити будь-якої можливості захисту через завдання непоправної шкоди її майновим та організаційним інтересам.

Ринок електричної енергії є досить специфічним ринком у порівняні з ринками звичайного товару (продукції), правовідносини з купівлі-продажу якого зазвичай регулюють положення статті 655 ЦК України.

Така специфіка ринку пов`язана з особливостями електроенергії як товару, в якої, на відміну від інших товарів, моменти виробництва, транспортування та споживання співпадають у часі, а на кожному з цих етапів задіяний специфічний склад учасників правовідносин, кожен з яких наділений правами та обов`язками характерними саме для цього ринку товару, які не є типовими за змістом зі звичайним ринком товарів.

Подібна особливість ринку електричної енергії не може не братися до уваги під час урегулювання правовідносин між учасниками цього ринку, в тому числі захисту порушених їх прав, який має здійснюватися з урахуванням балансу прав та інтересів кожного з учасників цих відносин (які у кожного індивідуальні), а також обумовлює застосування способів захисту прав учасників ринку, що враховують особливості правового регулювання функціонування ринку електричної енергії.

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) зауважує, що національні суди мають вибирати способи такого тлумачення, які зазвичай можуть включати акти законодавства, відповідну практику, наукові дослідження тощо (див. mutatis mutandis рішення від 06.12.2007 у справі "Воловік проти України", заява № 15123/03). Функція роз`яснення та тлумачення положень національного закону належить насамперед національним судам (див. mutatis mutandis рішення ЄСПЛ від 28.09.1999 у справі "Озтюрк проти Туреччини", заява № 22479/93).

Згідно із пунктами 1, 3 частини 2 статті 16 ЦК України одним із способів захисту цивільних прав та інтересів є: визнання права; припинення дії, яка порушує право.

За частиною 2 статті 20 ГК України права та законні інтереси суб`єктів господарювання захищаються шляхом: визнання наявності або відсутності прав; припинення дій, що порушують право або створюють загрозу його порушення.

Велика Палата Верховного Суду звертала увагу, що визнання права як у позитивному значенні (визнання існуючого права), так і в негативному значенні (визнання відсутності права і кореспондуючого йому обов`язку) є способом захисту інтересу позивача у правовій визначеності (постанова Великої Палати Верховного Суду від 26.01.2021 у справі № 522/1528/15-ц).

Для належного захисту інтересу від юридичної невизначеності у певних правовідносинах особа може на підставі пункту 1 частини 2 статті 16 ЦК України заявити вимогу про визнання відсутності як права вимоги в іншої особи, що вважає себе кредитором, так і свого кореспондуючого обов`язку, зокрема у таких випадках:

- кредитор у таких правовідносинах без звернення до суду з відповідним позовом може звернути стягнення на майно особи, яку він вважає боржником, інших осіб або інакше одержати виконання поза волею цієї особи-боржника в позасудовому порядку;

- особа не вважає себе боржником у відповідних правовідносинах і не може захистити своє право у межах судового розгляду, зокрема, про стягнення з неї коштів на виконання зобов`язання, оскільки такий судовий розгляд кредитор не ініціював (наприклад, кредитор надсилає претензії, виставляє рахунки на оплату тощо особі, яку він вважає боржником).

Застосування боржником способу захисту інтересу, спрямованого на усунення правової невизначеності у відносинах із кредитором, є належним лише в разі, якщо така невизначеність триває, ініційований кредитором спір про захист його прав суд не вирішив і відповідне провадження не було відкрите. Водночас у разі, якщо кредитор уже ініціював судовий процес, спрямований на захист порушеного, на його думку, права, або такий спір суд уже вирішив, звернення боржника з позовом про визнання відсутності права вимоги у кредитора та кореспондуючого обов`язку боржника не є належним способом захисту.

Ефективність позовної вимоги про визнання відсутності права чи про визнання права припиненим має оцінюватися, виходячи з обставин справи залежно від того, чи призведе задоволення такої вимоги до дійсного захисту інтересу позивача без необхідності повторного звернення до суду з огляду на принцип процесуальної економії (висновки щодо застосування способу захисту у вигляді визнання відсутності права, викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.01.2021 у справі № 522/1528/15-ц).

У постанові від 17.11.2023 у справі № 910/12832/21 Верховний Суд у складі об`єднаної палати Касаційного господарського суду в аналогічних відносинах зазначив, що у спорі учасників ринку електричної енергії щодо перерахунку небалансів електричної енергії такими, що відповідають змісту порушеного права сторони відповідальної за небаланс, характеру його порушення, наслідкам, які спричинило порушення та забезпечує ефективний захист її прав, інтересів з урахуванням положень статті 16 ЦК України, статті 20 ГК України, статті 70 Закону України "Про ринок електричної енергії" є способи захисту порушених прав та інтересів у вигляді:

- визнання відсутності в особи відповідальної за небаланс обов`язку з оплати спірних обсягів небалансів або визнання відсутності в ОСП права вимагати такої оплати особи, відповідальної за небаланс;

- зобов`язання ОСП вчинити дії з "анулювання" власних попередніх односторонніх дій, які протиправно створюють фактичні (неправові - адже дії ОСП як носія секундарного права є протиправними) наслідки у вигляді безпідставних майнових втрат.

У першому випадку визначений спосіб захисту порушених прав сторони відповідальної за небаланс є фактично формою такого універсального способу захисту як визнання права - у його "негативній" формі визнання відсутності права (пункт 1 частини 2 статті 16 ЦК України, абзац 2 частини 2 статті 20 ГК України).

Застосування наведеного способу захисту забезпечить перерахунок небалансів електричної енергії шляхом виключення відповідного обсягу негативних балансів за певні періоди та дозволить запобігти пред`явленню ОСП необґрунтованих вимог до сторони відповідальної за баланс.

Відтак відповідний спосіб захисту за наслідком його застосування у конкретних правовідносинах дозволить забезпечити формування правової визначеності щодо наявності небалансів електричної енергії у спірні періоди та гарантує ефективний захист (відновлення) порушених прав сторони стосовно відповідальності за небаланс.

Те ж саме стосується застосування вимоги про "анулювання" ОСП власних попередніх односторонніх дій, що є формою перерахунку небалансів електричної енергії шляхом виключення негативних небалансів у певному обсязі за певні періоди, який відповідає універсальному способу захисту у вигляді припинення дії, яка порушує право (пункт 3 частини 2 статті 16 ЦК України, абзац 5 частини 2 статті 20 ГК України).

У разі застосування такого способу захисту, сторона відповідальна за небаланс, матиме позитивний ефект у захисті своїх прав незалежно від того погодиться ОСП фактично здійснити перерахунок чи ні, адже саме в залежності від цих дій сторона, відповідальна за небаланс, згодом купує відповідні обсяги небалансів електричної енергії.

До того ж, захист прав сторони відповідальної за небаланс електричної енергії із застосуванням зазначених способів унеможливлює набуття нею як учасником ринку статусу "Переддефолтний" та "Дефолтний", набуття яких є прямим наслідком дій ОСП з розрахунку небалансу та виставлення відповідного рахунку з наступним оформленням акту купівлі-продажу електричної енергії для врегулювання небалансів, неоплата якої, з урахуванням положень пункті 1.7.1-1.7.5 Правил ринку, у строк понад 30 календарних днів з дати отримання акта приймання-передачі має наслідком набуття стороною відповідальною за небаланс як учасником ринку статусу "Переддефолтний" та, у подальшому, у разі непогашення цієї заборгованості, - статусу "Дефолтний", що накладає на сторону відповідальну за небаланс (учасника ринку) обмеження у здійсненні нею діяльності на ринку електричної енергії, а отже впливає на її права.

У такому разі відсутність у небалансів електричної енергії грошового виразу жодним чином не може свідчити про відсутність впливу на права та інтереси сторони відповідальної за небаланс, оскільки саме наявні обсяги негативних балансів у певні періоди є підставою для розрахунку вартості небалансів електричної енергії та виникнення у такої сторони обов`язку купівлі електричної енергії (оплати вартості електроенергії) з метою врегулювання небалансів.

Отже визначені вище способи захисту є такими, що відповідають змісту порушеного права сторони відповідальної за небаланс, забезпечують ефективне поновлення прав такої особи, оскільки за своїм змістом спрямовані на відвернення передбачуваної загрози порушення права сторони відповідальної за небаланс, а тому не можуть бути кваліфікованим як вимога про встановлення факту, якою могла б вважатися лише вимога про визнання певного обсягу негативного балансу у певний період.

Як вбачається із заявлених позовних вимог, позивачем було обрано спосіб захисту свого порушеного права шляхом визнання незаконними дії та бездіяльність відповідача щодо надання/скасування/ненадання диспетчерських команд разом з вимогою про визнання незаконними дій відповідача щодо розрахунків небалансів електричної енергії позивачу за спірні періоди.

Тобто, обраний позивачем спосіб захисту порушеного права є таким, що відповідає змісту порушеного права сторони відповідальної за небаланс, забезпечує ефективне поновлення прав такої особи, та відповідає сформованому Верховним Судом у складі об`єднаної палати Касаційного господарського суду в постанові від 17.11.2023 у справі № 910/12832/21 висновку щодо способів захисту порушених прав у таких правовідносинах.

Колегія суддів також враховує, що Верховний Суд у складі об`єднаної палати Касаційного господарського суду відступив від висновків Верховного Суду, викладених у постанові від 14.09.2022 у справі № 910/11456/21 про те, що вимога про зобов`язання ОСП здійснити перерахунок небалансів електричної енергії шляхом виключення за своєю правовою природою є вимогою про встановлення певних обставин та надання їм правової оцінки на предмет правомірності надання/ненадання ОСП диспетчерських команд щодо збільшення (зменшення) навантаження на електроустановки балансуючої групи позивача з врахуванням вимог Закону України "Про ринок електричної енергії", Кодексу системи передачі, Правил ринку.

А тому доводи апелянта щодо обрання позивачем неналежного способу захисту порушеного права колегія суддів відхиляє.

Стосовно суті позовних вимог колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до п. 5.1 р. 7 Кодексу системи передачі (далі - КСП), затвердженого постановою НКРЕКП № 309 від 14.03.2018, ОСП зобов`язаний постійно підтримувати в ОЕС України баланс між сумарним споживанням електричної енергії і її виробництвом (з урахуванням експорту та імпорту) у кожний момент часу з дотриманням показників якості електричної енергії.

Згідно з п. 4.3.1 гл. 4 Правил ринку у частині балансуючого ринку ОСП зобов`язаний:

- збирати телевимірювання в реальному часі відпуску/відбору потужності ППБ (постачальника послуг балансування);

- здійснювати короткостроковий прогноз загального навантаження (для кожної ОРЧ - одиниці реального часу);

- здійснювати короткостроковий прогноз відпуску (для кожної ОРЧ) для всіх генеруючих одиниць ВДЕ, що не є ППБ;

- здійснювати управління внутрішніми обмеженнями системи шляхом видачі диспетчерських команд ППБ;

- керувати балансуючим ринком та досягати результатів диспетчеризації в реальному часі через ППБ;

- формувати та видавати ППБ відповідні диспетчерські команди; відслідковувати виконання ППБ диспетчерських команд;

- управляти та використовувати диспетчерську інформаційно-адміністративну систему;

- публікувати статистику та інформацію щодо результатів балансуючого ринку та відповідних диспетчерських команд;

- пропонувати необхідні заходи для підвищення ефективності диспетчерських процедур;

- здійснювати всі інші дії, що вимагаються цими Правилами.

Відповідно до п. 1.4 р. 1 КСП балансування енергосистеми - це процес постійного підтримання, із заданою точністю, відповідності між сумарним споживанням електричної енергії, яке враховує втрати на її виробництво і передачу, а також експортом електричної енергії, з одного боку, та обсягом виробництва електричної енергії на електростанціях ОЕС України та її імпорту - з другого.

Пунктами 1.1.2, 1.9.4 гл. 1 Правил ринку передбачено, що диспетчерська команда - команда в режимі реального часу ОСП постачальнику послуг балансування по кожній одиниці постачання послуг з балансування збільшити або зменшити електричне навантаження або постачальнику послуги із зменшення навантаження ВДЕ з підтримкою зменшити електричне навантаження. ОСП відповідає за прогнозування загального електроспоживання по областях регулювання (торгових зонах) для виконання обов`язків з балансування.

За приписами п. 4.16 гл. 4 Правил ринку результати балансуючого ринку складаються з: прийнятих пропозицій на балансуючу електричну енергію на завантаження та на розвантаження ППБ по ОРЧ з метою забезпечення балансу системи.

Згідно з пп. 4.18.2 п. 4.18 Правил ринку ОСП може видати учасникам ринку в будь-який час диспетчерські команди та інші розпорядження з метою забезпечення надійної роботи системи, особливо щодо частоти системи, напруги і струму у критичних вузлах та елементах системи передачі відповідно до КСП.

Диспетчерська команда на активацію видається ОСП відповідно до результатів алгоритму розрахунку балансуючого ринку у вигляді акцепту відповідної пропозиції на балансуючу електричну енергію на розвантаження або завантаження. Диспетчерська команда на деактивацію видається ОСП у зворотному до попередньої активації порядку у вигляді припинення відповідного акцепту пропозиції на балансуючу електричну енергію для активації на розвантаження або завантаження. Активація пропозиції на балансуючу електричну енергію може бути двох типів: 1) пряма активація (direct activation); 2) запланована активація (scheduled activation) (пп. 4.18.3 п. 4.18 Правил ринку).

Відповідно до пункту 1.5 розділу 7 КСП усі оперативні команди і розпорядження ОСП, які надаються ним при виконанні функцій з диспетчерського управління, підлягають беззаперечному виконанню користувачами системи передачі/розподілу, за винятком випадків, передбачених пунктом 4.11 глави 4 цього розділу.

У п.п. 4.2, 4.6 глави 4 розділу ХІІ КСП передбачено, що диспетчерське управління здійснюється шляхом надання розпоряджень та/або оперативних команд або шляхом застосування засобів дистанційного управління. Оперативні команди віддаються диспетчером оперативному персоналу об`єкта управління безпосередньо за ієрархічною структурою диспетчерського управління.

Відповідно по п. 4.8 глави 4 розділу ХІІ КСП на всіх рівнях диспетчерського управління повинні здійснюватися автоматична фіксація всіх оперативних команд за допомогою аудіорегістраторів та реєстрація їх в оперативному журналі.

Якщо з будь-якої причини підпорядкований оперативний персонал не здатний виконати оперативну команду, видану диспетчером вищого рівня, він має негайно повідомити про це диспетчера, який віддав цю команду (п. 4.9 глави 4 розділу ХІІ КСП).

Згідно з п. 4.11 глави 4 розділу ХІІ КСП оперативні команди та розпорядження, виконання яких пов`язане з порушенням правил охорони праці та створює загрозу здоров`ю і життю людей, а також виконання яких може призвести до пошкодження обладнання та/або зниження рівня безпеки ядерної установки АЕС, виконувати забороняється. Про відмову щодо виконання таких оперативних команд та розпоряджень підпорядкований оперативний персонал зобов`язаний негайно повідомити оперативний персонал, який видав оперативну команду або розпорядження, а також свого безпосереднього керівника та зробити відповідний запис в оперативному журналі.

Пунктом 5.5 розділу 6 КСП визначено, що ОСП несе відповідальність за точне та своєчасне складання прогнозного балансу електричної енергії в енергосистемі України на основі наданих користувачами прогнозів споживання та виробництва електричної енергії з урахуванням технологічних витрат електричної енергії в електричних мережах та на власні потреби електростанцій та використовує результати цього прогнозу для оперативного планування. Користувачі мають забезпечити точне прогнозування споживання/виробництва електричної енергії та своєчасне надання даних ОСП.

Відповідно до пункту 5.1 розділу 6 КСП оперативне прогнозування споживання та виробництва електричної енергії в ОЕС України здійснюється ОСП з метою планування забезпечення балансової надійності енергосистеми та забезпечення планового виведення з роботи (введення в роботу) обладнання.

Отже, на ПрАТ "НЕК "Укренерго" як ОСП законодавством покладено обов`язок щодо балансування системи, зокрема, щодо здійснення прогнозу загального навантаження на основі аналізу балансу енергосистеми та видачі диспетчерських команд на завантаження та розвантаження з метою підтримки попиту та пропозиції в енергосистемі.

Проте, як вірно встановлено судом першої інстанції, під час здійснення диспетчерського управління ПрАТ "НЕК "Укренерго" не виконало даних обов`язків належним чином, що підтверджується наступним.

Як вірно встановив суд першої інстанції, ПрАТ НЕК "Укренерго" за період з 04.07.2021 по 05.07.2021 надавалися диспетчерські команди відокремленому підрозділу "Луганська теплова електрична станція" ТОВ "ДТЕК Східенерго", про що не заперечували представники сторін у поданих заявах по суті спору та підтверджується відповідними реєстраційними записами в оперативному журналі.

Як зазначає позивач, диспетчерські команди на розвантаження енергоблоків та в подальшому їх відсутність відповідач здійснював поза межами технічних можливостей енергоблоків. Так, у енергоблока відсутня технічна можливість повернутись на комерційний графік протягом меншого/більшого часу, який виходить за допустимі часові межі передбачені технічними умовами для кожного енергоблоку - відповідно відповідач фактично нав`язує позивачу придбання електричної енергії з більшою вартістю (тобто за ціною небалансу, взамін балансуючої е/е).

Основні технічні та часові проміжки пусків енергоблоків теплових електростанцій визначені типовою інструкцією з пуску з різних теплових станів та зупинку моноблоку потужністю 200 МВт (обладнання ВП ДТЕК Луганська ТЕС) (далі - типова інструкція; том 1 а.с. 55-80).

Відповідно до п.п. 1.5-1.8 типової інструкції зазначено послідовність та умови проведення основних технологічних операцій при пуску та зупинці моноблоків, наведено графіки-завдання найбільш поширених модифікацій пуску та зупинки. В основному режимі пуску розглянуті типові простої (50-60, 35-40, 15-20 та 6-10 год), найбільш характерних для моноблоків, що беруть участь у покритті провалів добового та тижневого графіків електричного навантаження. За основу прийнято режим пуску моноблоків з неохолодженого стану (простий тривалістю 50-60 год) як найскладніший з точки зору прискорення розтоплення та занурення моноблока. Наведено зміни у технології, характерні для пусків після простоїв тривалістю 35-40 та 15-20 год. Пуск моноблоків з гарячого стану після простою тривалістю 6-ти год. внаслідок істотних відмінностей у технології розглянуто окремо. Окремо в типовій інструкції розглянуто також основні особливості технології, характерні для пусків моноблоків зі стану гарячого резерву (після простою 1-2 год), після простою 70-80 год і холодного стану. З режимів зупинки моноблоків розглянуто найпоширеніші: зупинку в резерв і зупинку з охолодженням котла. Режими пуску та зупинки моноблоків та графіки-завдання розроблені виходячи з умов дотримання показників надійності, заданих заводами-виробниками. При затримках понад 30 хв (порівняно з графіком-завданням) при навантаженні турбіни свіжої та вдруге перегрітої пари слід піднімати в заданому темпі аж до номінальних значень. Подальше занурення може бути прискорене, проте при цьому повинні дотримуватися критеріїв надійності обладнання, вказаних в інструментах заводів-виробників. При короткочасних затримках (до 30 хв) у процесі навантаження турбіни пуск слід вести за графіками-завданнями. Під час затримки температуру свіжої пари необхідно підтримувати постійною.

Крім того, відповідна інформація систематизована у формі 4 "Час пуску енергоблоків ТЕС з різних теплових станів", затверджена технічним директором позивача, яка надіслана на адресу відповідача (том 1 а.с. 11, 138-139).

Зокрема, для електростанції ДТЕК Луганська ТЕС тривалість етапів пуску енергоблоків в залежності від тривалості простою від подання команди до включення в мережу становить від 04:20 год до 09:50 год, а від синхронізації до набору повного навантаження - від 1:30 год до 06:15 год.

Згідно з п. 4.18.3 Правил ринку диспетчерська команда на активацію видається ОСП відповідно до результатів алгоритму розрахунку балансуючого ринку у вигляді акцепту відповідної пропозиції на балансуючу електричну енергію на розвантаження або завантаження. Диспетчерська команда на деактивацію видається ОСП у зворотному до попередньої активації порядку у вигляді припинення відповідного акцепту пропозиції на балансуючу електричну енергію для активації на розвантаження або завантаження.

У п. 4.18.4 Правил ринку визначено, що команди на пряму активацію здійснюються у поточному розрахунковому періоді, крім випадків, коли необхідно здійснити таку активацію пізніше ніж за 5 хвилин до закінчення поточного розрахункового періоду.

Команди на заплановану активацію здійснюються у поточному розрахунковому періоді, крім випадків, коли необхідно здійснити таку активацію пізніше ніж за 15 хвилин до закінчення поточного розрахункового періоду.

Акцепт пропозиції на пряму активацію може здійснюватися на частину ОРЧ, повну ОРЧ або на кілька послідовних ОРЧ до кінця розрахункового періоду.

Час підтвердження команди не повинен перевищувати 3 хвилини.

Початком виконання команди m act вважається хвилина надання команди на активацію пропозиції плюс 5 хвилин при активації балансуючої електричної енергії для прямої активації та плюс 15 хвилин при активації балансуючої електричної енергії для запланованої активації.

Закінченням виконання команди m deact вважається час надання команди на деактивацію пропозиції m deact плюс 5 хвилин для прямої активації та 15 хвилин для запланованої активації або остання хвилина розрахункового періоду, на який видана команда.

Згідно з п.п. 8.4.1, 8.4.2 Правил ринку ОСП повинен володіти актуальною інформацією щодо кількості запланованих генеруючих одиниць та доступних/готових до планування одиниць у разі будь-яких дефіцитів та профіцитів, що можуть виникнути. Зазначена інформація є необхідною для оцінки енергетичного балансу (наприклад, випадки необхідності додаткового резерву), а також для планування оцінки балансу системи (зокрема відхилення напруги і системні обмеження). Таким чином, інформація повинна бути доступна для кожної ТКО.

Листом № 01/8267 від 04.03.2021 (том 1 а.с. 139) відповідач просив позивача з метою підготовки інформації для ведення режимів ОЕС України в період з квітня по вересень 2021 року надати інформацію за переліком, зокрема, максимальні та мінімальні навантаження, які можливі по технічному стану обладнання енергоблоків ТЕС при роботі на вугіллі, енергоблоків блочних ТБЦ (КТЕЦ-5, КТЕЦ-6, ХТЕЦ-5), а також повний склад технічно готового до роботи обладнання з врахуванням довготривалих ремонтів і консервацій незалежно від забезпеченості паливом та економічних показників роботи електростанції, форма 1; мінімальні навантаження енергоблоків ТЕС при роботі на вугіллі, блочних ТЕЦ 4-5, КТЕЦ-б, ХТЕЦ-5) при мінімальному складі обладнання досягнутому в минулих роках, форма 1; швидкість підйому і зниження навантаження в нормальних та аварійних режимах у межах діапазону регулювання для енергоблоків ТЕС і блочних ТЕЦ, форма 2.

Листом № 02/77 від 25.03.2021 (том 1 а.с. 138) позивач надіслав на адресу відповідача інформацію щодо ведення режимів ТЕС в період включно з квітня по вересень 2021 року.

З огляду на викладене, а також враховуючи те, що інформація щодо ведення режимів ТЕС в період включно з квітня по вересень 2021 року надавалась на запит відповідача, вона повинна була враховуватися під час виконання обов`язків з балансування, а також під час видачі диспетчерських команд на розвантаження або завантаження енергоблоків.

Проте під час здійснення диспетчерського управління ПрАТ "НЕК "Укренерго" не врахувало інформацію щодо ведення режимів ТЕС в період включно з квітня по вересень 2021 року, у зв`язку з чим неналежним чином виконало свої обов`язки під час видачі диспетчерських команд на розвантаження або завантаження енергоблоків.

Як зазначає скаржник, на підтвердження знаходження ОЕС України в профіциті ним було надано перелік акцептів пропозицій на балансуючу енергію за зазначені в позовній заяві періоди часу та графіки балансування ОЕС України.

В свою чергу, позивач заперечуючи проти зазначених доводів відповідача в суді першої інстанції, зокрема, посилався на те, що надані графіки балансування ОЕС України є необґрунтованими, оскільки підставою для дотримання величини графіку на кінець кожної години не повинна перевищувати +/- 100 МВт/год є технічна угода щодо забезпечення паралельної роботи ОЕС білорусі, ЄЕС росії, ОЕС України. Однак, вказаної угоди, на яку посилався відповідач, не надано, що виключає можливість дослідження її змісту.

Проаналізувавши вищенаведене та дослідивши наявні у справі матеріали, колегія суддів вважає, що вказані документи не можуть бути прийняті як належні, допустимі та достовірні докази в підтвердження обставин наявності профіциту у спірний період та, відповідно, необхідності подання відповідачем команд на розвантаження позивачу, оскільки з їх змісту не можливо встановити яка повинна бути величина потужності в усій енергосистемі, перевищення показників якої є необхідним для розвантаження потужностей виробництва електричної енергії. Тоді як, суд не наділений спеціальними знаннями в галузі функціонування енергосистеми України.

Іншими засобами доказування, в порядку ст. 74 ГПК України, відповідачем обставин наявності в ОЕС України профіциту в період з 04.07.2021 по 05.07.2021 (станом на дати надання спірних диспетчерських команд) не підтверджено.

Колегія суддів зазначає, що виникнення обсягів негативних небалансів в результаті дій відповідача в сукупності підтверджується, зокрема, витягом з журналу диспетчерських команд та витягом з журналу реєстрації команд, отриманих позивачем через ПЗ "Генератор".

Поряд з цим, як вірно встановлено місцевим господарським судом, відповідно до висновку експерта № 019-АНО/21 від 17.09.2021, складеного за результатами проведення комплексної інженерно-технічної експертизи обладнання енергоблоків та експертизи менеджменту, виготовленого відокремленим структурним підрозділом ДП "Інформаційні судові системи" "Центр судової експертизи та експертних досліджень", надано висновки про технічну можливість/неможливість виконувати окремі команди диспетчерів НЕК "Укренерго". Щодо технічної можливості виконати подані команди при аналізованих подіях:

- в період 04.07.2021 з 09:45 до 11:30, виходячи з перебігу поданих команд, команда на навантаження Луганської ТЕС могла бути виконана тільки в об`ємі наявного резерву потужності блоку ст. № 10, що і було проведено. Виконати пуск енергоблоків ст. №№ 13, 15 і їх навантаження до заданої величини в заданий проміжок часу було технічно неможливо, тим паче, що підтвердження на пуск цих енергоблоків не надходило.

Даний висновок підтверджується тим, що:

1) На момент початку події відповідно до графіку на добу наперед у роботі повинно знаходитись 3 енергоблоки з сумарною потужністю 480 МВт. Фактично, по умовам роботи на балансуючому ринку, згідно команд раніше поданих диспетчером НЕК Укренерго в роботі знаходиться один енергоблок ст. № 10 з потужністю на рівні 150 МВт.

2) О 08:18 надійшла команда через ПЗ "Generator" на період з 09:00 до 10:00 "мінус" 297 МВт, потужність станції 157 МВт.

3) З 9:00 ЛуТЕС виконує надану команду.

4) О 09:26 надійшла деактивація команди "мінус" 297 МВт через ПЗ "Generator" на період з 09:45 до 10:00, котру ЛуТЕС не прийняла з коментарем про не можливість технічно виконати таку команду та повідомила диспетчеру НЕК Укренерго (по телефону). При цьому виконано навантаження енергоблоку ст. № 10 у межах запасу його регулювального діапазону.

5) О 09:31 диспетчер НЕК Укренерго у телефонному режимі повторно віддає деактивацію команди "мінус" 297 МВт з 09:45 до 10:00. Команда на деактивацію була відхилена ЛуТЕС у телефонному режимі у зв`язку з неможливістю її виконання з технічної точки зору (блоки ст. № 13 та ст. № 15 знаходились в резерві через команди які було активовано раніше).

6) О 09:40 ЛуТЕС запросила команду на розвантаження від диспетчера НЕК "Укренерго" на період з 10:00 до 11:00 на блоки ст. №№ 13, 15, на що отримала відповідь що команд віддано не буде.

7) В 11:07 надійшла команда від НЕК "Укренерго" на "мінус" 255 МВт, з 11:30 станція вийшла на задане навантаження.

- в період 04.07.2021 з 17:45 до 18:30, виходячи з перебігу поданих команд, команда на навантаження Луганської ТЕС могла бути виконана тільки в об`ємі наявного резерву потужності блоку ст. № 10, та послідовності навантаження блоку ст. № 13, що і було реалізовано, при цьому взято навантаження 290 МВт. Виконати пуск енергоблоків ст. № 15 і його навантаження до заданої величини в заданий проміжок часу було технічно неможливо, тим паче, що підтвердження на пуск енергоблоку не надходило.

Даний висновок підтверджується тим, що:

1) На момент початку події відповідно до графіку на добу наперед у роботі повинно знаходитись 3 енергоблоки з сумарною потужністю 495 МВт. Фактично, по умовам роботи на балансуючому ринку, згідно команд раніше поданих диспетчером НЕК Укренерго в роботі знаходиться один енергоблок ст. № 10 з потужністю на рівні 165 МВт і велися пускові операції на енергоблоці ст. № 13 згідно раніше наданої команди.

2) О 11:16 диспетчер НЕК "Укренерго" підтверджує включення у мережу блока ст. № 13 на 18 годину.

3) О 15:15 почали пускові операції котла блока ст. № 13.

4) О 17:01 Блок ст. № 13 включено у мережу.

5) О 17:22 надійшла команда через ПЗ "Generator" на період з 17:45 до 18:00 деактивація команди "мінус" 284 МВт, команда виконана частково: проведено пуск і навантаження енергоблоку ст. № 13 в межах технічної можливості послідовності проведення пускових операцій, блок ст. № 15 в резерві. Пуск блока ст. № 15 згідно форми 9 [1] може бути виконано тільки через 3 години після блоку ст. № 13, за умови вчасної подачі команди на пуск.

6) О 18:21 диспетчер НЕК "Укренерго" по телефону віддав команду з 18:00 до 19:00 "мінус" 158 МВт та по режиму мережі з 18:30 до 19:00 додатково "мінус" 44 МВт. О 18:30 ТЕС вийшла на задане навантаження.

- в період 05.07.2021 з 06:00 до 10:30, виходячи з перебігу наданих команд від НЕК "Укренерго", команда на навантаження ТЕС могла бути виконана частково: в об`ємі наявного резерву потужності блоку ст. № 13, що було реалізовано, та послідовності навантаження блоку ст. № 10 при умові вчасної подачі команди на його пуск. Однак виходячи з наданої в 5:23 диспетчером інформації пуск блоку був виконаний з значним запізненням. При вчасній подачі команди на пуск - крива навантаження блоку ст. № 10 була б зміщена. Якщо виходити з того, що команда на пуск була подана диспетчером НЕК "Укренерго" в 5:47 то синхронізація генератора блоку ст. № 10 була б виконана через 1 год 40 хв о 7:27, а навантаження блоку почалось би орієнтовно 7:45-7:50. Вихід на задане навантаження при цьому відбувся б орієнтовно 9:00.

Даний висновок підтверджується тим, що:

1) На момент початку події відповідно до графіку на добу наперед у роботі повинно знаходитись 3 енергоблоки з сумарною потужністю 415 МВт. Фактично, по умовам роботи на балансуючому ринку, згідно команд раніше поданих диспетчером НЕК "Укренерго" в роботі знаходиться один енергоблок ст. № 13 з потужністю на рівні 150 МВт. Блоки ст. №№ 10, 15 знаходяться в резерві згідно наданих раніше команд від диспетчера НЕК Укренерго.

2) О 04:23 надійшла команда через ПЗ "Generator" на період з 05:00 до 06:00 "мінус" 248 МВт. Навантаження станції 150 МВт.

3) О 05:43 диспетчер НЕК "Укренерго": "на наступну годину не буде команд, всіх відпускають на графік, якщо хочете на пару годин піднімайте блок, а потім знов по ОБ будуть команди на відключення". ДІС ЛyTEC: "не зможемо за 20 хвилин включити блок до мережі та навантажити до графіку".

4) О 05:47 надійшла команда через ПЗ "Generator" на період з 06:15 до 07:00 "мінус" 150 МВт (навантаження станції 323 МВт). Диспетчер НЕК Укренерго: "дану команду виконати з 06:00".

5) О 05:58 диспетчер НЕК "Укренерго": "до 10:00 не буде команд на розвантаження".

6) О 6:17 почато пускові операції на енергоблоці ст. № 10.

7) О 06:44 диспетчер НЕК "Укренерго" команда через ПЗ "Generator" на період з 07:00 до 08:00 "мінус" 150 МВт (Nст = 345 МВт).

8) О 07:29 надійшла команда через ПЗ "Generator" на період з 08:00 до 09:00 "мінус" 150 МВт (Ncт = 345 МВт).

9) О 07:58 диспетчер НЕК "Укренерго": "команди з 07:00 до 08:00 та з 08:00 до 09:00 "мінус" 150 МВт не виконувати, а виконувати по "мінус" 160 МВт".

10) О 07:35 розпал котла блоку ст. № 10.

11) О 08:19 надійшла команда через ПЗ "Generator" на період з 09:00 до 10:00 "мінус" 160 МВт.

12) О 08:42 диспетчер ДД РДЦ CP: "по ОБ в поточній годині виконувати по + 10 МВт" (Ncr = 345 МВт).

13) О 09:01 Блок № 10 включено у мережу і розпочато його навантаження відповідно до графіку пуску блока.

14) О 09:33 надійшла команда через ПЗ "Generator" на період з 10:00 до 11:00 "мінус" 160 МВт по балансу потужності.

15) О 10:15 диспетчер ДД РДЦ CP: "по балансу потужності з 10:30 до 11:00 "мінус" 36 МВт" (Nст = 297 МВт).

16) О 10:25 надійшла команда через ПЗ "Generator" на період з 11:00 до 12:00 "мінус" 196 МВт по балансу потужності (Nст = 294 МВт). Станція вийшла на задане навантаження.

Крім того, на вирішення експертизи було поставлено питання: чи відповідають управлінські рішення співробітників АТ "НЕК "Укренерго" щодо надання/ненадання з 01.07.2021 по 10.07.2021 та 16.07.2021 включно диспетчерських команд, зазначених у наданих на дослідження документах на виконання ТЕС ТОВ "ДТЕК Східенерго" алгоритму прийняття управлінських рішень співробітниками АТ "НЕК "Укренерго" який встановлений для надання таких команд?

Згідно з висновком експерта узагальнення локальних нормативних актів дозволило зробити висновок про те, що:

- прийняття управлінських рішень співробітниками АТ "НЕК "Укренерго" щодо надання з 01.07.2021 по 10.07.2021 та 16.07.2021 включно диспетчерських команд, зазначених у наданих на дослідження документах на виконання ТЕС ТОВ "ДТЕК Східенерго" не відповідає алгоритму прийняття управлінських рішень, який встановлений для надання таких команд, зокрема, всупереч положенням п. 3.1.6 договору про надання послуг з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління, за яким ПАТ "НЕК "Укренерго" як виконавець зобов`язаний "попереджувати та сприяти ліквідації технологічних порушень роботи об`єктів електроенергетики у складі ОЕС України";

- співробітники ТОВ "ДТЕК Східенерго" при прийнятті управлінських рішень щодо виконання з 01.07.2021 по 10.07.2021 та 16.07.2021 диспетчерських команд АТ "НЕК "Укренерго" діяли ефективно для забезпечення балансу в реалізації диспетчерських функцій, в межах власних повноважень та відповідно до встановленого алгоритму прийняття таких рішень.

Щодо доводів апеляційної скарги про те, що спірне рішення безпідставно обґрунтовано висновком експертів № 019-АНО/21 від 17.09.2021 за результатами проведення комплексної інженерно-технічної експертизи обладнання енергоблоків та експертизи менеджменту, оскільки цей висновок складено за результатами розгляду звернення позивача до відокремленого структурного підрозділу ДП "Інформаційні судові системи Центр судових експертиз та експертних досліджень" і достовірність висновку експертів піддається сумніву у зв`язку з тим, що дослідження проведені особами, які не є судовими експертами, а є фахівцями з відповідних галузей знань, що підтверджено ними безпосередньо у висновку, апеляційний господарський суд зазначає таке.

Відповідно до ст. 98 ГПК України висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань.

Висновок експерта може бути наданий на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи. Висновок експерта викладається у письмовій формі і приєднується до справи.

У висновку експерта повинно бути зазначено: коли, де, ким (прізвище, ім`я, по батькові, освіта, спеціальність, а також, за наявності, свідоцтво про присвоєння кваліфікації судового експерта, стаж експертної роботи, науковий ступінь, вчене звання, посада експерта), на якій підставі була проведена експертиза, хто був присутній при проведенні експертизи, питання, що були поставлені експертові, які матеріали експерт використав. Інші вимоги до висновку експерта можуть бути встановлені законодавством. У висновку експерта має бути зазначено, що він попереджений (обізнаний) про відповідальність за завідомо неправдивий висновок, а у випадку призначення експертизи судом, також про відповідальність за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків.

Згідно ст. 101 ГПК України учасник справи має право подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення. Порядок проведення експертизи та складення висновків експерта за результатами проведеної експертизи визначається відповідно до чинного законодавства України про проведення судових експертиз. У висновку експерта зазначається, що висновок підготовлено для подання до суду та що експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок. Експерт, який склав висновок за зверненням учасника справи, має ті самі права та обов`язки, що і експерт, який здійснює експертизу на підставі ухвали суду.

Статтею 69 ГПК України визначено, що експертом може бути особа, яка володіє спеціальними знаннями, необхідними для з`ясування відповідних обставин справи. Експерт може призначатися судом або залучатися учасником справи. Експерт зобов`язаний надати обґрунтований та об`єктивний письмовий висновок на поставлені йому питання.

Судово-експертну діяльність здійснюють державні спеціалізовані установи, їх територіальні філії, експертні установи комунальної форми власності, а також судові експерти, які не є працівниками зазначених установ, та інші фахівці (експерти) з відповідних галузей знань у порядку та на умовах, визначених цим Законом. Виключно державними спеціалізованими установами здійснюється судово-експертна діяльність, пов`язана з проведенням криміналістичних, судово-медичних і судово-психіатричних експертиз (ст. 7 Закону України "Про судову експертизу").

Згідно ст. 9 вказаного Закону атестовані відповідно до цього Закону судові експерти включаються до державного Реєстру атестованих судових експертів, ведення якого покладається на Міністерство юстиції України. Особа або орган, які призначають або замовляють судову експертизу, можуть доручити її проведення тим судовим експертам, яких внесено до державного Реєстру атестованих судових експертів, або іншим фахівцям з відповідних галузей знань, якщо інше не встановлено законом.

Відповідно до ст. 10 Закону України "Про судову експертизу" судовими експертами можуть бути особи, які мають необхідні знання для надання висновку з досліджуваних питань. Судовими експертами державних спеціалізованих установ можуть бути фахівці, які мають відповідну вищу освіту, освітньо-кваліфікаційний рівень не нижче спеціаліста, пройшли відповідну підготовку та отримали кваліфікацію судового експерта з певної спеціальності. До проведення судових експертиз (обстежень і досліджень), крім тих, що проводяться виключно державними спеціалізованими установами, можуть залучатися також судові експерти, які не є працівниками цих установ, за умови, що вони мають відповідну вищу освіту, освітньо-кваліфікаційний рівень не нижче спеціаліста, пройшли відповідну підготовку в державних спеціалізованих установах Міністерства юстиції України, атестовані та отримали кваліфікацію судового експерта з певної спеціальності у порядку, передбаченому цим Законом.

Згідно пунктів 4, 5 Інструкції про особливості здійснення судово-експертної діяльності атестованими судовими експертами, що не працюють у державних спеціалізованих експертних установах, затвердженої наказом Міністерства юстиції України № 3505/5 від 12.12.2011 судовий експерт здійснює свою діяльність з певного виду експертної спеціальності на підставі свідоцтва про присвоєння кваліфікації судового експерта, виданого Міністерством юстиції України відповідно до Положення про експертно-кваліфікаційні комісії та атестацію судових експертів, затвердженого наказом Міністерства юстиції України № 301/5 від 03.03.2015. У разі закінчення терміну дії свідоцтва про присвоєння кваліфікації судового експерта експерт втрачає право на проведення судових експертиз до підтвердження ним кваліфікації судового експерта.

Верховний Суд у постановах від 27.05.2021 у справі № 910/702/17, від 21.04.2021 у справі № 910/701/17 зазначив, що згідно з наведеними положеннями ГПК України та Закону України "Про судову експертизу" висновок експерта у господарській справі може бути наданий державною спеціалізованою установою, судовим експертом, який не є працівником такої установи, та іншим фахівцем (експертом) з відповідної галузі знань у порядку та на умовах, визначених Законом України "Про судову експертизу".

Враховуючи наведене, в силу Закону такий висновок може бути наданий також й іншим (фахівцем) експертом з відповідної галузі знань, а не лише судовим експертом чи державною спеціалізованою установою, а відтак доводи апеляційної скарги в цій частині відхиляються колегією суддів як необґрунтовані.

Твердження апелянта про те, що висновок експерта підписаний Анісімовим О.Г., який є директором Котло-турбінного департаменту ПрАТ по пуску, налагодженню, удосконаленню технології та експлуатації і мереж "Львіворгрес" та про відсутність доказів наявності відносин між експертною установою та вказаним ПрАТ, або між експертною установою та Анісімовим О.Г., як фізичною особою, відхиляються судом апеляційної інстанції, оскільки жодним чином не підтверджують надання експертом відповіді на питання, що виходять за межі його спеціальних знань.

Більше того, як вірно зазначено судом першої інстанції, Анісімов О.Г. має повну вищу освіту за спеціальністю "Теплоенергетика", кваліфікацію магістра з енергетики, працює директором Котло-турбінного департаменту ПрАТ по пуску, налагодженню, удосконаленню технології та експлуатації електростанцій і мереж "Львіворгрес", зі стажем за спеціальністю 19 років.

Бездоказові доводи апелянта про неповноту проведеного експертного дослідження не приймаються до уваги як необґрунтовані.

При цьому, колегія суддів звертає увагу на те, що відповідач не був позбавлений можливості в порядку ст. 101 ГПК України подати до суду першої інстанції висновок експертного дослідження проведеного на його замовлення, який би міг спростувати доводи позивача.

Відповідно до ч. 4 ст. 13 ГПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

За наведених підстав у їх сукупності колегія суддів дійшла висновку, що висновок експерта № 019-АНО/21 від 17.09.2021, складений за результатами проведення комплексної інженерно-технічної експертизи обладнання енергоблоків та експертизи менеджменту, відповідає вимогам ст. 98 ГПК України.

З огляду на вищевикладене, та приймаючи до уваги висновок експерта № 019-АНО/21 від 17.09.2021, суд першої інстанції дійшов правомірного висновку, що обладнання енергоблоків відокремленого підрозділу "Луганська теплова енергетична станція" ТОВ "ДТЕК Східенерго" у період з 04.07.2021 по 05.07.2021 (спірні періоди) не мало технічної можливості виконати диспетчерські команди відповідача як ОСП.

Відтак, позовні вимоги в частині визнання незаконними дії та бездіяльності стосовно надання/скасування/ненадання диспетчерських команд, перелік яких наведено в прохальній частині позову,- обґрунтовано були задоволені господарським судом міста Києва.

Щодо іншої частини позовних вимог про визнання незаконними дій відповідача в частині розрахунків небалансів електричної енергії ТОВ "ДТЕК Східенерго" здійснених за відповідні розрахункові години, колегія суддів зазначає наступне.

01.08.2019 між ТОВ "ДТЕК Східенерго" (учасник балансуючої групи) та ТОВ "Д.Трейдінг" (сторона відповідальна за небаланс) було укладено договір № 2-1-2019/554, предметом якого є врегулювання відносин, пов`язаних з відповідальністю перед ПрАТ "НЕК "Укренерго" щодо небалансів електричної енергії створених учасником та забезпечення участі учасника на ринку електричної енергії, в порядку, передбаченому Правилами ринку.

ПрАТ "НЕК "Укренерго" виставлено ТОВ "Д.Трейдінг" рахунки-фактури від 16.07.2021 на суму 9 643 611,76 грн та на суму 25 673 096,28 грн за електричну енергію для врегулювання небалансів.

Листом № 09/169 від 12.07.2021 позивач повідомив ТОВ "Д.Трейдінг", що не буде сплачувати останньому вартість небалансів, що виникли внаслідок надання недбалих диспетчерських команд зі сторони ПрАТ "НЕК "Укренерго".

31.07.2021 між ТОВ "ДТЕК Східенерго" та ТОВ "Д.Трейдінг" складено та підписано акт купівлі-продажу небалансів електричної енергії за липень 2021 року з протоколом розбіжностей № 07/з від 31.07.2021.

Відповідно до п. 18 ч. 1 ст. 1 Закону України "Про ринок електричної енергії" диспетчерське управління - оперативно-технологічне управління ОЕС України із забезпеченням надійного і безперебійного постачання електричної енергії споживачам з додержанням вимог енергетичної безпеки.

За приписами п. 57 ч. 1 ст. 1 Закону України "Про ринок електричної енергії" операційна безпека - спроможність електричних станцій, системи передачі та системи розподілу функціонувати в нормальному режимі або якнайшвидше повертатися до нормального режиму роботи, що характеризується гранично допустимими показниками температури, рівнів напруги, струмів короткого замикання, частоти і стійкості.

Згідно з п.п. 8.4.1, 8.4.2 гл. 8 Правил ринку ОСП повинен володіти актуальною інформацією щодо кількості запланованих генеруючих одиниць та доступних/готових до планування одиниць у разі будь-яких дефіцитів та профіцитів, що можуть виникнути. Зазначена інформація є необхідною для оцінки енергетичного балансу (наприклад, випадки необхідності додаткового резерву), а також для планування оцінки балансу системи (зокрема відхилення напруги і системні обмеження). Таким чином, інформація повинна бути доступна для кожної ТКО.

У запиті ПрАТ "НЕК "Укренерго" № 01/8267 від 04.03.2021 про надання інформації для ведення режимів ТЕС у весняно-літній період 2021 та листі-відповіді ТОВ "ДТЕК Східенерго" № 02/77 від 25.03.2021 про ведення режимів ТС в ВЛП 2021, зокрема у формі 4, яка є додатком до зазначеної відповіді на запит відповідача, міститься інформація щодо часу пуску енергоблоків ТЕС з різних теплових станів.

Апеляційний господарський суд, з огляду на відповідні доводи скаржника та положення чинного законодавства, вказує, що така інформація надавалася на запит відповідача ("з метою підготовки інформації для ведення режимів ОЕС України" в період з квітня по вересень 2021 (включно)"), а тому надана позивачем інформація технічних можливостей енергоблоків мала враховуватись під час виконання обов`язків з балансування, а також видачі диспетчерських команд на їх розвантаження або завантаження.

Отже, внаслідок непослідовних дій ПрАТ "НЕК "Укренерго" та через ігнорування ним (відповідачем) обов`язків щодо належного балансування системи (в т.ч. щодо прогнозування загального електроспоживання) учасник балансуючої групи повинен був виконувати команди, які технічно виконати неможливо, в результаті чого і виникли обсяги негативних небалансів електричної енергії.

Доводи відповідача щодо відсутності необхідності врахування технічних характеристик окремих енергоблоків, колегією суддів відхиляються, з огляду на висновок експертизи згідно з яким неможливість виконання команд відповідача зумовлена технічними характеристиками всіх енергоблоків Луганська ТЕС ТОВ "ДТЕК Східенерго".

Крім того, необхідність врахування відповідної інформації у диспетчерському управлінні визначена як нормативними актами (КСП тощо), так і договором про надання послуг з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління № 0425-03013.

У свою чергу, відповідач не довів суду належними та допустимими доказами неможливість врегулювання балансу у спірні періоди через наявність великого обсягу неподільних пропозицій, що призвело до неакцептування пропозицій позивача.

Колегія суддів відхиляє заперечення відповідача щодо відсутності порушених прав позивача, оскільки фінансову відповідальність за небаланси несе інша особа - ТОВ "Д.Трейдінг", адже як вбачається з матеріалів справи та пояснень представників сторін, спірні небаланси обліковуються у системі управління ринком (програмний комплекс Market Management System MMS) саме за позивачем як учасником ринку.

Крім того апеляційний суд враховує, що відповідно до п. 11.3 договору про надання послуг з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління № 0425-03013 від 04.05.2019, укладеного саме ТОВ "ДТЕК Східенерго" (як користувачем) та ПрАТ "НЕК "Укренерго" (як виконавцем), спірні питання між сторонами розглядаються в межах наданих законодавством повноважень НКРЕКП, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, та судом.

Відтак, позовні вимоги про визнання незаконними дій ПрАТ "НЕК "Укренерго" щодо розрахунків небалансів електричної енергії ТОВ "ДТЕК Східенерго" здійснених за відповідні розрахункові години, - правомірно задоволені місцевим господарським судом.

Статтею 74 ГПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. У разі посилання учасника справи на невчинення іншим учасником справи певних дій або відсутність певної події, суд може зобов`язати такого іншого учасника справи надати відповідні докази вчинення цих дій або наявності певної події. У разі ненадання таких доказів суд може визнати обставину невчинення відповідних дій або відсутності події встановленою. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів.

Дослідивши матеріали наявні у справі, апеляційний суд робить висновок, що суд першої інстанції дав належну оцінку доказам по справі та виніс законне і обґрунтоване рішення, яке відповідає чинному законодавству, фактичним обставинам і матеріалам справи.

Виходячи з вищевикладеного, колегія суддів вважає, що скаржником не доведено обґрунтованість своєї апеляційної скарги, докази на підтвердження своїх вимог не надано, а отже апеляційний суд погоджується із рішенням господарського суду міста Києва від 24.04.2023 у справі № 910/12404/21 і підстав для його скасування або зміни не вбачається.

Судові витрати (судовий збір) за подачу апеляційної скарги на підставі ст. 129 ГПК України покладаються на скаржника.

Керуючись ст.ст. 129, 252, 263, 269, 270, 273, 275, 276, 281-285 ГПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго" на рішення господарського суду міста Києва від 24.04.2023 у справі № 910/12404/21 залишити без задоволення.

Рішення господарського суду міста Києва від 24.04.2023 у справі № 910/12404/21 залишити без змін.

Судові витрати зі сплати судового збору за подачу апеляційної скарги покласти на апелянта.

Матеріали справи № 910/12404/21 повернути до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом двадцяти днів з дня складання її повного тексту.

Повний текст судового рішення складено 23.01.2024.

Головуючий суддя М.А. Руденко

Судді М.А. Барсук

Є.Ю. Пономаренко