ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

про відмову у відкритті апеляційного провадження

"22" січня 2024 р. Справа№ 910/12389/23

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Сітайло Л.Г.

суддів: Шапрана В.В.

Буравльова С.І.

розглянувши матеріали апеляційної скарги Державного підприємства "Реінтеграція та відновлення"

на рішення Господарського суду міста Києва від 14.09.2023

у справі №910/12389/23 (суддя Балац С.В.)

за позовом Акціонерного товариства "Українська залізниця" в особі філії "Енергозбут" Акціонерного товариства "Українська залізниця"

до Державного підприємства "Реінтеграція та відновлення"

про стягнення 28 771,48 грн,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Господарського суду міста Києва від 14.09.2023 у справі №910/12389/23 позов задоволено повністю.

Стягнуто з Державного підприємства "Реінтеграція та відновлення" на користь Акціонерного товариства "Українська залізниця" в особі філії "Енергозбут" Акціонерного товариства "Українська залізниця" заборгованість в сумі 28 771,48 та витрати по сплаті судового збору в сумі 2 684,00 грн.

Не погоджуючись з рішенням місцевого господарського суду, Державне підприємство "Реінтеграція та відновлення" звернулося до апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить поновити строк на апеляційне оскарження, скасувати рішення Господарського суду міста Києва від 14.09.2023 у справі №910/12389/23 та ухвалити нове рішення, яким у задоволенні позову відмовити.

Згідно з витягом з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 01.12.2023 апеляційну скаргу Державного підприємства "Реінтеграція та відновлення" у справі №910/12389/23 передано для розгляду колегії суддів у складі: головуючий суддя - Сітайло Л.Г., судді: Буравльов С.І., Шапран В.В.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 15.12.2023 витребувано матеріали справи №910/12389/23 з суду першої інстанції.

28.12.2023 до Північного апеляційного господарського суду надійшли матеріали справи №910/12389/23.

У зв`язку з тим, що головуючий суддя (суддя-доповідач) Сітайло Л.Г. з 28.12.2023 по 29.12.2023 перебувала у відпустці, питання щодо відкриття чи відмову у відкритті провадження, повернення без розгляду апеляційної скарги або залишення апеляційної скарги без руху вирішується після виходу судді Сітайло Л.Г. з відпустки.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 04.01.2024 апеляційну скаргу залишено без руху та запропоновано скаржнику надати до Північного апеляційного господарського суду заяву/клопотання з іншими поважними причинами пропуску строку на апеляційне оскарження або докази неможливості отримати судове рішення на вказану адресу скаржника, (суддею-доповідачем визнано необґрунтованими аргументи скаржника, щодо поновлення строку); надати докази направлення копії апеляційної скарги позивачу, листом з описом вкладення; виконати обов`язок щодо реєстрації електронного кабінету, відповідно до ст. 6 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) та надати довідку про реєстрацію Електронного кабінету в підсистемі Електронний суд Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система (далі - ЄСІТС). Якщо заяву/клопотання не буде подано в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 261 ГПК України.

05.01.2024 направлено копію ухвали Північного апеляційного господарського суду від 04.01.2024 засобами поштового зв`язку на вказану в апеляційній скарзі адресу скаржника.

Копію зазначеної ухвали скаржник отримав 10.01.2024, про що свідчить повернуте рекомендоване поштове повідомлення з штрихкодом: 498.

12.01.2024 на адресу Північного апеляційного господарського суду надійшла заява (засобами поштового зв`язку) про усунення недоліків апеляційної скарги, з листом опису вкладення про направлення копії апеляційної скарги позивачу, відповідь про наявність зареєстрованого Електронного кабінету ЄСІТС та клопотання про поновлення строку для подання апеляційної скарги.

Скаржник клопотання про поновлення строку обґрунтовує тим, що справа №910/12389/23 розглядалася без повідомлення (виклику) сторін у порядку спрощеного позовного провадження. Повний текст рішення не отримав, що підтверджує конверт з поштовим рекомендованим повідомлення про повернення конверта до суду першої інстанції з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою» (т. 1, арк. 50-55), а дізнався про винесене рішення під час ознайомлення з матеріалами справи, що підтверджується клопотання та відповідною відміткою представника апелянта.

Однак, дослідивши матеріали справи, апеляційну скаргу та клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження суд зазначає наступне.

Так, повний текст рішення Господарського суду міста Києва від 14.09.2023 у справі №910/12389/23 складено та підписано 14.09.2023. Скаржник подав апеляційну скаргу особисто до канцелярії суду 01.12.2023, тобто на 58 день, після передбачених ч. 2 ст. 256 ГПК України строків.

Розглянувши клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, судова колегія зазначає наступне.

Відповідно до ст. 119 ГПК України суд, за заявою учасника справи, поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Господарський процесуальний кодекс України не пов`язує право суду відновити пропущений процесуальний строк лише з певним колом обставин, що спричинили пропуск строку. Отже, у кожному випадку суд повинен з урахуванням конкретних обставин пропуску строку, оцінити доводи, що наведені на обґрунтування заяви про його поновлення та зробити мотивований висновок щодо поважності чи неповажності причин пропуску строку, встановити чи є такий строк значним та чи поновлення такого строку не буде втручанням у принцип юридичної визначеності з врахуванням балансу суспільного та приватного інтересу.

При цьому поважними визнаються лише ті обставини, які є об`єктивно непереборними і пов`язані з дійсними істотними труднощами для вчинення відповідних процесуальних дій. Поновлення пропущеного процесуального строку є правом суду, яке він використовує виходячи із поважності причин пропуску строку на оскарження.

Питання про поважність причин пропуску процесуального строку, в розумінні статті 86 ГПК України, вирішується судом за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

У відповідності до частини 3 статті 2 ГПК України, основними засадами (принципами) господарського судочинства, зокрема, є змагальність сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, обґрунтовують свої вимоги і заперечення поданими суду доказами.

Згідно з вимогами статті 74 ГПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Таким чином, закон встановлює рівні можливості для сторін і гарантує їм право на захист своїх інтересів. Принцип рівності учасників судового процесу перед законом і судом є важливим засобом захисту їх прав і законних інтересів, що унеможливлює ущемлення будь-чиїх процесуальних прав. Це дає змогу сторонам вчиняти передбачені законодавством процесуальні дії, реалізовувати надані їм законом права і виконувати покладені на них обов`язки. Особи, які беруть участь у справі, вправі вільно розпоряджатися своїми процесуальними правами, в тому числі подавати докази на підтвердження обставин, на які вони посилаються.

Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 256 ГПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів, а на ухвалу суду - протягом десяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: 1) рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; 2) ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом десяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

З матеріалів справи вбачається, що директор Державного підприємства "Реінтеграція та відновлення" (т. 1, арк. 13-14) Наталія Сергеєва (підписант апеляційної скарги) обізнана щодо можливого спору з позивачем, оскільки 16.03.2023 надала відповідь на претензію від 28.02.2023 щодо сплати заборгованості.

Господарський суд міста Києва 11.08.2023 надіслав копію ухвали від 08.08.2023 про відкриття провадження та 25.09.2023 копію рішення від 14.09.2023 на адресу: б. Лесі Українки, буд. 26 літ. А. м. Київ, 01133. Конверти із вказаним процесуальними документами повернулися до суду першої інстанції з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою».

При звернені з апеляційною скаргою, Державне підприємство "Реінтеграція та відновлення" зазначає, що місцезнаходженням підприємства для листування є бульвар Лесі Українки, буд. 26 літера «А», м. Київ, 01133, що також підтверджується витягом №393978 від 04.01.2024 з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

Відповідно до ч. 5 ст. 242 ГПК України вручення судового рішення, учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, - у випадку наявності в особи офіційної електронної адреси, або рекомендованим листом з повідомленням про вручення, якщо така адреса відсутня;

Частиною 6 ст. 242 ГПК України встановлено, що днем вручення судового рішення, серед іншого є: день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, яка зареєстрована у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

З посиланням на правову позицію Верховного Суду, викладену у постанові від 17.11.2021 у справі №908/1724/19, у розумінні приписів процесуального закону, рішення суду від 14.09.2023 вважається належним чином врученим Державному підприємству "Реінтеграція та відновлення".

18.10.2023 набрав чинності Закон України №3200-ІХ від 29.06.2023 "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами". Вказаним законом внесені відповідні зміни до Господарського процесуального кодексу України.

Так, відповідно до ч. ч. 1 та 5 ст. 6 ГПК України, у редакції від 18.10.2023 у господарських судах функціонує ЄСІТС.

Проте, як вбачається з відповіді №408980 від 10.01.2024 про наявність зареєстрованого Електронного кабінету ЄСІТС юридична особа Державне підприємство "Реінтеграція та відновлення" зареєструвалося в системі тільки 10.01.2024 11:18.

Крім того, відповідно до статті 2 Закон України «Про доступ до судових рішень» кожен має право на доступ до судових рішень у порядку, визначеному цим Законом. Усі судові рішення є відкритими та підлягають оприлюдненню в електронній формі, рішення від 14.09.2023 у справі №910/12389/23 оприлюднено в ЄДРСР 18.09.2023.

Колегія суддів, розглянувши наведені обґрунтування причин пропуску строку на апеляційне оскарження дійшла висновку, що підстави, наведені скаржником у заяві не можуть вважитися поважними з огляду на таке.

Копію оскаржуваного рішення скаржнику надіслано засобами поштового зв`язку з поштовим рекомендованими повідомлення 25.09.2023 на адресу б. Лесі Українки, буд. 26 літ. А, м. Київ, 01133. Конверт повернувся на адресу Господарського суду міста Києва 10.10.2023 із довідкою, що "адресат відсутній за вказаною адресою". В заяві про поновлення строку вказано, що скаржнику стало відомо про дату винесення оскаржуваного рішення, внаслідок «ознайомлення із матеріалами справи» 23.11.2023.

22.11.2023 директором Наталією Сергеєвою подано клопотання про ознайомлення із матеріали справи (т. 1, арк. 57-58).

23.11.2023 представник ознайомився з матеріалами справи.

На виконання ухвали від 04.01.2024, скаржник не надав доказів як саме дізнався про винесене рішення до дня ознайомлення та не навів поважних причин неможливості отримати оскаржуване рішення від 14.09.2023 за вказаною адресою, оскільки ухвалу про залишення апеляційної скарги без руху останній за такою вказаною адресою отримав 10.01.2024.

Разом з цим, суд відхиляє вказані аргументи скаржника як необґрунтовані та такі, що не підтверджені доказами.

Оскільки, скаржником не надано жодних доказів на підтвердження своїх доводів, зокрема, обставини неможливості дізнатися про можливий розгляд судової справи після отриманої претензії від 28.02.2023 та не надано пояснень щодо можливості чи неможливості отримання поштової кореспонденції підприємством.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Пономарьов проти України" Європейський суд з прав людини зробив висновок про те, що правова система багатьох країн-членів передбачає можливість продовження строків, якщо для цього є обґрунтовані підстави. Разом з тим, якщо строк на ординарне апеляційне оскарження поновлений зі спливом значного періоду часу та за підстав, які не видаються переконливими, таке рішення може порушити принцип юридичної визначеності. Суд визнає, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими, тому від судів вимагається вказувати підстави для поновлення строку. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata (принцип юридичної визначеності).

Також у рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Мушта проти України" зазначено, що право на суд, одним з аспектів якого є право на доступ до суду, не є абсолютним, воно за своїм змістом може підлягати обмеженням, особливо щодо умов прийнятності скарги на рішення. Однак такі обмеження не можуть обмежувати реалізацію цього права у такий спосіб або до такої міри, щоб саму суть права було порушено. Ці обмеження повинні переслідувати легітимну мету та має бути розумний ступінь пропорційності між використаними засобами та поставленими цілями. Норми, які регламентують строки подання скарг, безумовно, передбачаються для забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності, а їх застосування має відповідати принципу юридичної визначеності та не перешкоджати сторонам використовувати наявні засоби; зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані.

Апеляційний суд зазначає, що вирішення питання щодо поновлення строку перебуває в межах дискреційних повноважень суду, який згідно з ч. 1 ст. 119 ГПК України за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Отже, суд з урахуванням конкретних обставин справи має оцінити на предмет поважності причини пропуску встановленого законом процесуального строку і залежно від встановленого постановити ухвалу про поновлення або відмову у поновленні цього строку.

Відповідно до ч. 1 ст. 256 ГПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів, а на ухвалу суду - протягом десяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відтак, на переконання колегії суддів, у повній мірі оцінено поважність причини пропуску строку на апеляційне оскарження судового рішення та визнано їх необґрунтованими. При цьому, підстави пропуску процесуального строку, вказані у заяві скаржника, поданій на виконання вимог ухвали про залишення апеляційної скарги без руху, також не є поважними, про що було вказано вище.

Відповідно до ч. ч. 3 та 4 ст. 260 ГПК України апеляційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 256 цього кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому, протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції із заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 261 цього кодексу.

Суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними (п. 4 ч. 1 ст. 261 ГПК України).

Про вказані наслідки Державне підприємство "Реінтеграція та відновлення" повідомлено ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 04.01.2024 про залишення без руху поданої апеляційної скарги. Разом з цим, скаржником не доведено поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження рішення суду.

За таких обставин колегія суддів приходить до висновку про відмову у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Державного підприємства "Реінтеграція та відновлення" на рішення Господарського суду міста Києва від 14.09.2023 у справі №910/12389/23.

Відповідно до ч. 4 ст. 261 ГПК України копія ухвали про відмову у відкритті апеляційного провадження надсилається учасникам справи у порядку, визначеному статтею 242 цього кодексу. Скаржнику надсилається копія ухвали про відмову у відкритті апеляційного провадження разом з апеляційною скаргою та доданими до скарги матеріалами. Копія апеляційної скарги залишається в суді апеляційної інстанції.

Керуючись статтями 6, 119, 242, 256, 260, 261 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд,

УХВАЛИВ:

1. Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Державного підприємства "Реінтеграція та відновлення" на рішення Господарського суду міста Києва від 14.09.2023 у справі №910/12389/23.

2. Апеляційну скаргу на рішення Господарського суду міста Києва від 14.09.2023 у справі №910/12389/23 разом з доданими до неї документами повернути Державному підприємству "Реінтеграція та відновлення".

3. Копію даної ухвали надіслати учасникам у справі через систему «Електронний суд» для відома.

Ухвала набирає законної сили в порядку, передбаченому статтею 235 Господарського процесуального кодексу України та може бути оскаржена у касаційному порядку відповідно до статей 286-291 Господарського процесуального кодексу України.

Головуючий суддя Л.Г. Сітайло

Судді В.В. Шапран

С.І. Буравльов