ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ПОЛТАВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

18.01.2024 Справа № 917/1244/23

Суддя Мацко О.С., розглянувши заяву ОСОБА_1 в особі законного представника ОСОБА_2 про відвід судді у справі № 917/1244/23

за позовною заявою ОСОБА_3 , АДРЕСА_1

до Приватного підприємства «Фірма «Арта», вул. Леонова, 2/27, м. Кременчук, Полтавська область, 39601

треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача 1. ОСОБА_2 , АДРЕСА_2

2. ОСОБА_4 , АДРЕСА_3

3. Приватний нотаріус Кременчуцького нотаріального округу Полтавської області Прокоп Олександр Едуардович, вул. Ігоря Сердюка, 37/18, м. Кременчук, 39600

4. ОСОБА_5 , АДРЕСА_2

5. ОСОБА_1 , АДРЕСА_2

6. ОСОБА_6 , АДРЕСА_2

про визнання недійсними рішень, скасування реєстраційного запису,

ВСТАНОВИВ:

11.07.2023 року до Господарського суду Полтавської області надійшла позовна заява ОСОБА_3 до Приватного підприємства «Фірма «Арта» про:

- визнання недійсним рішення загальних зборів учасників приватного підприємства «ФІРМА «АРТА» (ідентифікаційний код 25163826), оформленого протоколом загальних зборів учасників приватного підприємства «ФІРМА «АРТА» №22/05 від 22 травня 2023 року;

- визнання недійсним рішення загальних зборів учасників приватного підприємства «ФІРМА «АРТА» (ідентифікаційний код 25163826), оформленого протоколом загальних зборів учасників приватного підприємства «ФІРМА «АРТА» №24/05 від 24 травня 2023 року;

- визнання недійсним статуту приватного підприємства «ФІРМА «АРТА» у новій редакції, затвердженого загальними зборами учасників ПП «ФІРМА «АРТА» протокол Загальних зборів учасників №24/05 від 24.05.2023;

- скасування реєстраційного запису № 026002343, вчиненого приватним нотаріусом діючи як державний реєстратор в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань від 27.05.2023 стосовно приватного підприємства «ФІРМА «АРТА" (ідентифікаційний код 25163826): державна реєстрація змін до відомостей про юридичну особу, зміна керівника або відомостей про керівника юридичної особи. Зміна складу засновників (учасників) або зміна відомостей про засновників (учасників) юридичної особи. Зміна фізичних осіб або зміна відомостей про фізичних осіб - платників податків, які мають право вчиняти дії від імені юридичної особи без довіреності, у тому числі підписувати договори, подавати документи для державної реєстрації тощо. Зміни в установчих документах, які не пов`язані з внесенням змін до відомостей про юридичну особу, що містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи від 11.07.2023 р. справа № 917/1244/23 була передана на розгляд судді Погрібній С.В.

Ухвалою від 08.08.2023 р. прийнято позовну заяву до розгляду і відкрито провадження у справі у порядку загального позовного провадження; залучено до участі у справі, в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , Приватного нотаріуса Кременчуцького нотаріального округу Полтавської області Прокопа Олександра Едуардовича; призначено підготовче засідання у справі.

Ухвалою суду від 07.12.2023 р. відзив відповідача залишено без розгляду, залучено до участі у справі в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_1 ; встановлено строк для надання пояснень по суті спору, зобов"язано позивача направити копії позовної заяви з додатками залученим третім особам, закрито підготовче провадження у справі та призначено її до судового розгляду по суті на 08.02.2024 р. на 11:30. При цьому в тексті ухвали судом зазначено, що у разі подання треттіми особами (їх законним представником), в строк, визначений судом, пояснень, останні будуть прийняті та враховані при вирішенні спору, що узгоджується зі ст.207 ГПК України. Закриваючи підготовче провадження, суд зазначив, що ним було визначено обставини справи, які підлягають встановленню, а строк підготовочго провадження, визначений ст.177 ГПК України, закінчився.

28.12.2023 р. від ОСОБА_1 в особі законного представника надійшла заява про відвід судді Погрібної С.В. від розгляду справи № 917/1244/23.

Ухвалою Господарського суду Полтавської області від 16.01.2024 р. (суддя Погрібна С.В.) визнано необґрунтованим відвід, передано матеріали справи для визначення автоматизованою системою судді, який вирішуватиме питання про відвід, у порядку, встановленому частиною першою статті 32 Господарського процесуального кодексу України.

Згідно з положеннями ч. 3 ст. 39 Господарського процесуального кодексу України якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 32 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

За наслідками проведення автоматизованого розподілу справи № 917/1244/23, визначено суддю Мацко О.С. для розгляду заяви про відвід судді Погрібної С.В.

Частинами 7 та 8 ст. 39 ГПК України визначено, що питання про відвід вирішується невідкладно. Вирішення питання про відвід суддею, який не входить до складу суду, здійснюється протягом двох робочих днів, але не пізніше призначеного засідання по справі. У разі розгляду заяви про відвід суддею іншого суду - не пізніше десяти днів з дня надходження заяви про відвід. Відвід, який надійшов поза межами судового засідання, розглядається судом у порядку письмового провадження.

Суд вирішує питання про відвід без повідомлення учасників справи та встановив наступне:

Заява мотивована тим, що:

- позов з додатками відповідачу не направлявся. До матеріалів справи залучено описи вкладення у цінні листи, які не мають жодного відношення до поштових квитанцій. Судова практика йде тим шляхом, що такі описи вкладення у цінні листи - це не докази направлення відповідачу та третім особам матеріалів позову. Про це добре відомо суддям, це є однією з підстав для залишення позовної заяви без руху і дуже очевидним фактором упередженості судді, яка відкрила провадження у справі та закрила підготовче засідання без наявності основоположного фактору прийняття позовної заяви до розгляду - відправлення позову з матеріалами відповідачу;

- відповідач не отримував ухвалу про відкриття провадження у справі. Перше судове підготовче засідання було призначене на 24.10.2023 р. Відповідач подав відзив на позов протягом 9 днів з дня ознайомлення з матеріалами справи третьої особи - ОСОБА_4 , який надав йому матеріали справи 11.10.2023 р, з яких були зроблені фотокопії 10.10.2023 року у суді;

- суддя Погрібна С.В., закриваючи підготовче засідання 07.12.2023 р., знаючи, що відповідачу та третім особам не були направлені матеріали позовної заяви від позивача за наявними у матеріалах справ документах посилається виключно на те, що ухвала про відкриття провадження у справі від 08.08.2023 р. була у реєстрі і цього на її думку достатньо для залишення без розгляду відзиву відповідача. Яким чином відповідач у справі, не маючи позову та додатків до нього від позивача, не знаючи про наявність ухвали про відкриття провадження у справі міг довідатись про існування справи № 917/1244/23 невідомо. Постійно заходити на сайт єдиного реєстру судових рішень та переглядати всі нові рішення судів України? Це правовий нонсенс. Вимоги про обов`язковість електронного кабінету для юридичних осіб набрали чинності лише 04.11.2023 р.;

- суддя Погрібна С.В. у своїй же ухвалі від 08.08.2023 р. зазначає про наступне: « 5. Встановити відповідачу строк для подання відзиву на позов з урахуванням вимог статті 165 ПІК України до 15 днів з дня отримання ухвали; направити копію відзиву з додатками позивачу та третім особам, докази направлення надати суду». Суддя Погрібна С.В. в ухвалі від 07.12.2023 р. підтверджує факт неотримання відповідачем ухвали від 08.08.2023 р. Відповідач довідався про існування ухвали ОСОБА_7 про порушення провадження у справі лише 11.10.2023 року після ознайомлення з матеріалами справи, які надав відповідачу ОСОБА_4 . І протягом 9 днів подав відзив на позов, до дати першого підготовчого засідання у справі.

Зазначене, на думку заявника, свідчить про наявність обставин, які викликають сумнів у неупередженості та об`єктивності судді, що є підставою для її відводу.

Відповідно до ст. 35 ГПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 36 цього Кодексу.

Так, суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої інстанції, не може брати участі в розгляді цієї самої справи в судах апеляційної і касаційної інстанцій, а так само у новому розгляді справи судом першої інстанції після скасування рішення суду або ухвали про закриття провадження в справі. Суддя, який брав участь у врегулюванні спору у справі за участю судді, не може брати участі в розгляді цієї справи по суті або перегляді будь-якого ухваленого в ній судового рішення. Суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді апеляційної інстанції, не може брати участі у розгляді цієї самої справи в судах касаційної або першої інстанцій, а також у новому розгляді справи після скасування постанови суду апеляційної інстанції. Суддя, який брав участь у перегляді справи в суді касаційної інстанції, не може брати участі в розгляді цієї справи в суді першої чи апеляційної інстанцій, а також у новому її розгляді після скасування постанови суду касаційної інстанції. Суддя, який брав участь у вирішенні справи, рішення в якій було в подальшому скасоване судом вищої інстанції, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд за нововиявленими обставинами рішення суду у цій справі. Суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої, апеляційної, касаційної інстанцій, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з виключними обставинами у цій справі.

До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя (ч. 3 ст. 35 ГПК України).

Частиною 1 ст. 74 Господарського процесуального кодексу України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, що свідчить про те, що господарський процес в Україні побудований в тому числі на принципах змагальності та рівності сторін.

У даному випадку заявником не надано належних доказів на підтвердження наявності обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді, що зазначені у ст.ст. 35-36 ГПК України.

Із суті поданої заяви про відвід головуючого судді Погрібної С.В. вбачається, що вона зводиться виключно до незгоди учасника справи з прийнятими суддею процесуальними рішеннями у справі № 917/1244/23 (ухвалою про відкриття провадження, залишенням відзиву без розгляду, ухвалою про закриття підготовчого провадження). При цьому частина доводів, викладених в заяві, стосується прав та інтересів відповідача (в той час як заявник є третьою особою без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача), та спростовується матеріалами справи. Зокрема, з матеріалів справи вбачається, що ухвала про відкриття провадження у справі направлялася учасникам справи (в т.ч. відповідачу) на адресу його державної реєстрації (Витяг з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, отриманий судом - арк.справи 221-130, том 1), повернулася до суду без вручення адресату з відміткою поштової установи про відсутність юридичної особи за її місцезнаходженням (арк.справи 189-191, том 1), що узгоджується з приписами ст.242 ГПК України. Викладене знайшло відображення та належне мотивування у процесуальних документах, прийнятих суддею Погрібною С.В.

В свою чергу, частиною 4 ст. 35 ГПК України обумовлено, що незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу (той факт, що заява подана третьою особою, не змінює суті висновку суду).

Суддя, відправляючи правосуддя, самостійно, на власний розсуд визначає, які саме процесуальні дії слід учинити виходячи з конкретних обставин справи, ступеня підготовленості матеріалів самими сторонами, в тому числі вирішує заявлені сторонами клопотання та заяви. Таку суддівську дискрецію або суддівський розсуд визначають як повноваження, надане особі, яка володіє владою вибирати між двома чи більше альтернативами, коли кожна з альтернатив законна (постанова Верховного Суду від 26.06.20223 р. у справі № 140/6524/20).

Суд також звертає увагу на те, що у разі незгоди з прийнятим судом рішенням (в т.ч. ухвалою, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду) учасник справи не позбавлений права оскаржити його у встановленому законом порядку разом з рішенням суду.

У рішенні по справі «Білуха проти України» від 09.11.2006 р. Європейський суд з прав людини зауважив, що особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного.

Таким чином, обставини, наведені заявником, не свідчать про наявність передбачених ст.ст. 35, 36 Господарського процесуального кодексу України підстав для відводу судді Погрібної С.В., а тому подана ним заява є необґрунтованою та задоволенню не підлягає. Необгрунтоване задоволення заяв про відвід чи самовідвід судді від розгляду справи має бути розцінено як самоусунення судді від здійснення правосуддя, що є недопустимим.

Керуючись ст.ст. 35, 36,38, 39, 234 ГПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 в особі представника Моцарь Ольги Петрівни про відвід судді Погрібної С.В. від розгляду справи № 917/1244/23 відмовити.

Ухвала підписана 18.01.2024 року.

Ухвала набирає законної сили 18.01.2024 р. та оскарженню окремо від рішення суду не підлягає (ст.ст.235,255 ГПК України).

Суддя О.С. Мацко