УХВАЛА

про повернення зустрічної позовної заяви

м. Київ

24.01.2024Справа № 910/18089/23

Суддя Господарського суду міста Києва Літвінова М.Є., розглянувши матеріали

зустрічної позовної заяви ЦЕНТРАЛЬНОГО ДЕРЖАВНОГО АРХІВ-МУЗЕЮ ЛІТЕРАТУРИ І МИСТЕЦТВА УКРАЇНИ (ЦДАМЛМ УКРАЇНИ)

до 1. РЕГІОНАЛЬНОГО ВІДДІЛЕННЯ ФОНДУ ДЕРЖАВНОГО МАЙНА УКРАЇНИ ПО МІСТУ КИЄВУ

2. МІНІСТЕРСТВА КУЛЬТУРИ ТА ІНФОРМАЦІЙНОЇ ПОЛІТИКИ УКРАЇНИ (МКІП)

Третя особа, яка не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідачів - НАЦІОНАЛЬНИЙ ЗАПОВІДНИК "СОФІЯ КИЇВСЬКА"

про визнання договору оренди укладеним та зобов`язання вчинити дії

Без повідомлення (виклику) представників учасників справи.

ВСТАНОВИВ:

РЕГІОНАЛЬНЕ ВІДДІЛЕННЯ ФОНДУ ДЕРЖАВНОГО МАЙНА УКРАЇНИ ПО МІСТУ КИЄВУ (РЕГІОНАЛЬНЕ ВІДДІЛЕННЯ ФОНДУ ДЕРЖАВНОГО МАЙНА УКРАЇНИ ПО МІСТУ КИЄВУ) (далі-позивач) звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до ЦЕНТРАЛЬНОГО ДЕРЖАВНОГО АРХІВ-МУЗЕЮ ЛІТЕРАТУРИ І МИСТЕЦТВА УКРАЇНИ (ЦДАМЛМ УКРАЇНИ) (далі-відповідач) про виселення. Також, до позовної заяви долучено клопотання про залучення до участі у справі третіх осіб - НАЦІОНАЛЬНОГО ЗАПОВІДНИКУ "СОФІЯ КИЇВСЬКА" та МІНІСТЕРСТВА КУЛЬТУРИ ТА ІНФОРМАЦІЙНОЇ ПОЛІТИКИ УКРАЇНИ (МКІП).

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 29.11.2023 відкрито провадження у справі №910/18089/23, вирішено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження, в порядку статті 50 ГПК України залучено до участі у справі третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача - НАЦІОНАЛЬНИЙ ЗАПОВІДНИК "СОФІЯ КИЇВСЬКА" та МІНІСТЕРСТВО КУЛЬТУРИ ТА ІНФОРМАЦІЙНОЇ ПОЛІТИКИ УКРАЇНИ (МКІП), відповідачу встановлено строк для подачі відзиву на позовну заяву - п`ятнадцять днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження, позивачу у строк не пізніше п`яти днів з моменту отримання відзиву від відповідачів подати до суду відповідь на відзив, третім особам в строк протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі надати суду письмові пояснення щодо позову з викладенням своїх аргументів і міркувань на підтримку або заперечення проти позову, підготовче засідання призначено на 18.12.2023.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 18.12.2023 відкладено підготовче засідання на 22.01.2023.

19.01.2024 через систему «Електронний суд» від представника відповідача за первісним позовом надійшла зустрічна позовна заява, відповідно до якої представник просить суд:

- визнати договір оренди від 29.08.2008 №4087 між Центральним державним архівом-музеєм літератури і мистецтва України та Регіональним відділенням Фонду державного майна України по м. Києву укладеним (поновленим) до надання ЦДАМЛМ України приміщення, яке відповідає вимогам, передбаченим Положенням про умови зберігання документів Національного архівного фонду, затвердженого наказом Міністерства юстиції України 02.03.2015р. №296/5, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 04 березня 2015 р. за №250/26695;

- зобов`язати Міністерство культури та інформаційної політики України, як орган управління об`єктом оренди за договором оренди від 29.08.2008 №087, надати висновок щодо погодження продовження дії договору оренди від 29.08.2008 №4087 між Центральним державним архівом-музеєм літератури і мистецтва України та Регіональним відділенням Фонду державного майна України по м. Києву укладеним (поновленим) з урахуванням вимог законодавства України про надання ЦДАМЛМ України приміщення, яке відповідає вимогам, передбаченим Положенням про умови зберігання документів Національного архівного фонду, затвердженого наказом Міністерства юстиції України 02.03.2015 р. №296/5, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 04 березня 2015 за №250/26695;

- зобов`язати Регіональне відділення Фонду державного майна України по місту Києву надати Центральному державному архіву-музею літератури і мистецтва України рівноцінне приміщення, яке відповідає вимогам, передбаченим Положенням про умови зберігання документів Національного архівного фонду, затвердженого наказом Міністерства юстиції України 02.03.2015 р. №296/5, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 04 березня 2015 р. за №250/26695.

- залучити до участі у справі третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача - Державну архівну службу України та Міністерство юстиції України.

19.01.2024 через систему «Електронний суд» від представника відповідача за первісним позовом надійшла заява про поновлення процесуального строку для подання зустрічної позовної заяви, відповідно до якої представник повідомив про суд про поважність причин пропуску даного строку, а саме:

- опрацювання значного обсягу документації для належного обґрунтування зустрічних позовних вимог;

- укладення та підписання відповідачем та Адвокатським об`єднанням «Аксон Партнер», в особі адвоката Климків Л.Я., Договору про надання правової допомоги відбулось 10.01.2024.

Розглянувши матеріали зустрічної позовної заяви та заяви про поновлення процесуального строку, суд зазначає наступне.

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 46 ГПК України, крім прав та обов`язків, визначених у статті 42 ГПК України, відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.

Статтею 42 ГПК України передбачено права та обов`язки учасників справи. Зокрема, учасники справи мають право: знайомитись з матеріалами справи, робити з них витяги, копії, одержувати копії судових рішень; подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб (пункт 1, пункт 3 частини 1 статті 42); учасники справи зобов`язані, зокрема, виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки (пункт 6 частини 2 статті 42).

У відповідності до ч. 1 ст. 180 Господарського процесуального кодексу України, відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

У відповідності до ч. 2 ст. 180 Господарського процесуального кодексу України зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. Суд має встановити такий строк подання відзиву, який дозволить відповідачу підготувати його та відповідні докази, а іншим учасникам справи - отримати відзив не пізніше першого підготовчого засідання у справі (частина 8 статті 165 ГПК України).

Статтею 113 ГПК України передбачено, що строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом.

Згідно зі пунктами 1, 4, 7 статтею 116 ГПК України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок. Якщо закінчення строку припадає на вихідний, святковий чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день. Строк не вважається пропущеним, якщо до його закінчення заява, скарга, інші документи чи матеріали або грошові кошти здані на пошту чи передані іншими відповідними засобами зв`язку.

Ухвалою Господарського суду від 29.11.2023 про відкриття провадження у справі №910/18089/23 було встановлено відповідачу строк для подання відзиву - протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі.

Вищевказану ухвалу відповідач за первісним позовом отримав 01.12.2023, що підтверджується повідомленням про доставку електронного листа.

У строк встановлений ухвалою суду від 29.11.2023 відповідачем було подано на відзив - 15.12.2023, однак жодних відомостей про продовження строку або наміру подати зустрічну позовну заяву останнім заявлено не було.

Проте, всупереч вимогам ч. 1 ст. 180 ГПК України, відповідач подав зустрічний позов лише (відмітка про реєстрацію документа), тобто з порушенням строків встановлених ч. 1 ст. 180 ГПК України.

Відповідно до пунктів 4-6 ГПК України зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 162, 164, 172, 173 цього Кодексу.

До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною четвертою цієї статті, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу.

Зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої цієї статті, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

Отже, зустрічна позовна заява подана до суду поза межами строку для подання відзиву підлягає поверненню господарським судом заявнику.

Відповідно до положень статті 118 ГПК України право на вчинення процесуальних дій втрачається із закінченням встановленого законом або призначеного судом строку. Заяви, скарги і документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Порядок поновлення та продовження процесуальних строків визначений в статті 119 ГПК України, відповідно до якої суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Поважними визнаються лише ті обставини, які є об`єктивно непереборними і по`вязані з дійсними істотними труднощами для вчинення відповідних процесуальних дій.

Поновлення пропущеного процесуального строку є правом господарського суду, яке він використовує виходячи із поважності причин пропуску строку на оскарження.

Господарський процесуальний кодекс України не пов`язує право суду відновити пропущений строк з певним колом обставин, що спричинили пропуск строку. Отже, в кожному випадку суд з урахуванням конкретних обставин пропуску строку оцінює докази, що наведені в обґрунтування клопотання про його відновлення, та робить мотивований висновок щодо поважності чи неповажності причин пропуску строку.

В обґрунтування заяви від 19.01.2024, представник відповідача за первісним позов просить суд про поновлення процесуального строку для подання зустрічної позовної заяви, посилаючись на перелік причин, які зумовили пропуск даного строку, а саме: опрацювання значного обсягу документації для належного обґрунтування зустрічних позовних вимог; укладення та підписання відповідачем та Адвокатським об`єднанням «Аксон Партнер», в особі адвоката Климків Л.Я., Договору про надання правової допомоги відбулось 10.01.2024.

Вирішуючи це питання, суд з урахуванням конкретних обставин справи має оцінити на предмет поважності причини пропуску встановленого законом процесуального строку, і в залежності від встановленого - вирішити питання про поновлення або відмову у поновленні цього строку.

Частина 3 статті 2 Господарського процесуального кодексу України визначає, що основними засадами (принципами) господарського судочинства, зокрема, є: рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; змагальність сторін; диспозитивність; пропорційність.

Статтею 7 вказаного Кодексу передбачено, що правосуддя в господарських судах здійснюється на засадах рівності всіх юридичних осіб незалежно від організаційно-правової форми, форми власності, підпорядкування, місцезнаходження, місця створення та реєстрації, законодавства, відповідно до якого створена юридична особа, та інших обставин; рівності всіх фізичних осіб незалежно від раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного і соціального походження, майнового стану, місця проживання, мовних або інших ознак; рівності фізичних та юридичних осіб незалежно від будь-яких ознак чи обставин.

Частинами 1 та 2 статті 13 Господарського процесуального кодексу України визначено, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (ч. 4 ст. 13 Господарського процесуального кодексу України).

Отже, судом не приймаються доводи заявника щодо причин пропуску строку для подання зустрічного позову, оскільки отримавши ухвалу суду про відкриття провадження у справі від 29.11.2023 відповідач мав достатньо часу подати зустрічний позов.

Про відмову у поновленні або продовженні процесуального строку суд постановляє ухвалу (ч.7 ст.119 Господарського процесуального кодексу України).

Відповідно до ч. 6 ст. 180 Господарського процесуального кодексу України, зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої цієї статті, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

Оскільки, відповідач подав зустрічну позовну заяву з порушенням строків встановлених ч. 1 ст. 180 ГПК України, у суду відсутні підстави для прийняття до розгляду зустрічної позовної заяви спільно з первісним позовом у справі № 910/18089/23, у зв`язку з чим зустрічна позовна заява підлягає поверненню заявнику.

При цьому суд роз`яснює відповідачу за первісним позовом, що він не позбавлений права звернутись до суду за захистом свого права шляхом подання позовної заяви у окремому позовному провадженні на загальних підставах.

З урахуванням викладеного, керуючись ст. 118, 180, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. У задоволенні заяви Центрального державного архів-музей літератури і мистецтв України про поновлення процесуального строку відмовити.

2. Зустрічну позовну заяву Центрального державного архів-музей літератури і мистецтв України до Регіонального відділення Фонду державного майна України по м. Києву, Міністерства культури та інформаційної політики України про визнання договору оренди укладеним та зобов`язання вчинити дії, та додані до неї документи повернути заявнику.

3. Ухвала набрала законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена у порядку і строк, встановлені ст. ст. 256, 257 Господарського процесуального кодексу України.

Додаток: зустрічна позовна заява від 19.01.2024 з доданими до неї документами.

Суддя М.Є.Літвінова