ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про прийняття позовної заяви до розгляду, відкриття провадження у справі та зупинення провадження у справі

25.01.2024м. ДніпроСправа № 904/218/24

за позовом Фізичної особи-підприємця Глущука Тараса Олександровича, м. Дніпро

до Фізичної особи-підприємця Тютюнника Володимира Васильовича, м. Дніпро

про стягнення заборгованості в розмірі 201 800,00 грн.

Суддя Назаренко Н.Г.

Без участі (повідомлення) учасників справи

СУТЬ СПОРУ:

Фізична особа-підприємець Глущук Тарас Олександрович звернувся до Господарського суду Дніпропетровської області з позовом до Фізичної особи-підприємця Тютюнника Володимира Васильовича про стягнення заборгованості в розмірі 201 800,00 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням відповідачем умов договору купівлі продажу № 1 від 30.06.2023, у зв`язку з продажем відповідачем товару (профлиста фарбованого) неналежної якості.

Ухвалою від 22.01.2024 позовну заяву залишено без руху. Позивачу протягом десяти днів з дня вручення цієї ухвали запропоновано усунути недоліки позовної заяви, а саме надати: докази в підтвердження того, що Департамент з питань самоорганізації населення Дніпровської міської ради вимагає від позивача відшкодування в розмірі 201 800,00 грн., обґрунтовані пояснення підстав стягнення з відповідача заявленої суми саме як заборгованості, розгорнутий та обґрунтований розрахунок суми позовних вимог.

24.01.2024 від позивача через систему "Електронний суд" надійшла заява про усунення недоліків.

Відповідно до частин 3, 4 статті 12 Господарського процесуального кодексу України спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Згідно з частиною 5 статті 12 Господарського процесуального кодексу України малозначними справами є: 1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до частин 1 та 2 статті 247 Господарського процесуального кодексу України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються малозначні справи; у порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції господарського суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Питання про розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі (ч. 1 ст. 250 ГПК України).

Частиною 5 статті 252 Господарського процесуального кодексу України зазначено, що суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої із сторін про інше; за клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

З огляду на викладені положення Господарського процесуального кодексу України та матеріали позовної заяви, зважаючи на категорію й незначну складність справи, кількість учасників справи, обсяг та характер доказів, обраний позивачем спосіб захисту, суд визнав подані матеріали достатніми для відкриття провадження у справі та прийняття позовної в порядку спрощеного позовного провадження без виклику (повідомлення) учасників за наявними в матеріалах справи документами.

Крім того, позивач в позовній заяві в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача, зазначає Департамент з питань самоорганізації населення Дніпровської міської ради, як особу, з якою позивачем було укладено договір № 468 від 21.06.2023.

Як встановлено статтею 50 Господарського процесуального кодексу України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї із сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи.

Про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі.

Треті особи, які не заявляють самостійних вимог, мають процесуальні права та обов`язки, встановлені статтею 42 цього Кодексу.

Таким чином, суд вважає за необхідне залучити до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача Департамент з питань самоорганізації населення Дніпровської міської ради (49000, м. Дніпро, пр. Дмитра Яворницького, буд. 75).

При цьому, слід зазначити, що позивач в даній позовній заяві посилається на наявність в Господарському суді Дніпропетровської області справи № 904/172/24 за позовом Департаменту з питань самоорганізації населення Дніпровської міської ради до Фізичної особи-підприємця Глущук Тараса Олександровича про стягнення грошових коштів в розмірі 201 800,00 грн. за договором № 468 від 21.06.2023. Позовні вимоги в справі № 904/172/24 обґрунтовані неналежним виконанням відповідачем умов договору № 468 від 21.06.2023.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку про зупинення провадження у справі, на підставі наступного.

У відповідності до п. 5 ч. 1 ст. 227 ГПК України суд зобов`язаний зупинити провадження у справі у випадку об`єктивної неможливості розгляду цієї справи до вирішення іншої справи, що розглядається в порядку конституційного провадження, адміністративного, цивільного, господарського чи кримінального судочинства, до набрання законної сили судовим рішенням в іншій справі; суд не може посилатися на об`єктивну неможливість розгляду справи у випадку, коли зібрані докази дозволяють встановити та оцінити обставини (факти), які є предметом судового розгляду.

Під неможливістю розгляду справи слід розуміти неможливість для даного господарського суду самостійно встановити обставини, які встановлюються іншим судом в іншій справі.

Згідно п. 4 ч. 1 ст. 229 Господарського процесуального кодексу України провадження у справі зупиняється у випадках, встановлених пунктом 5 частини першої статті 227 цього Кодексу до набрання законної сили судовим рішенням, від якого залежить вирішення справи.

При цьому суд зазначає, що для вирішення питання про зупинення провадження у справі господарський суд у кожному випадку повинен з`ясовувати, яким чином пов`язана справа, яка розглядається іншим судом, а також, чим саме обумовлюється неможливість розгляду цієї справи. Саме по собі твердження про неможливість розгляду даної справи до розгляду іншої справи не може бути підставою для застосування п.5 ч. 1 ст. 227 ГПК України.

Отже, для вирішення питання про зупинення провадження у справі господарський суд у кожному конкретному випадку зобов`язаний з`ясувати: як пов`язана справа, яка розглядається господарським судом, зі справою, що розглядається іншим судом; чим обумовлюється неможливість розгляду справи.

Пов`язаність справ полягає у тому, що рішення іншого суду, який розглядає справу, встановлює обставини, що впливають на оцінку доказів у даній справі, зокрема, факти, що мають преюдиціальне значення. Ці обставини повинні бути такими, що мають значення для даної справи.

Як вбачається з програми "Діловодство спеціалізованого суду", у справі № 904/172/24 Департамент з питань самоорганізації населення Дніпровської міської ради просить стягнути з Фізичної особи-підприємця Глущука Тараса Олександровича грошові кошти у розмірі 201 800,00 грн., посилаючись на те, що покриття покрівлі у житловому будинку за адресою м.Дніпро, вул. Тітова, 27 виконано неякісно, оскільки товщина покрівлі складає 0,47 мм, а не 0,45 мм, як того вимагають норми ДСТУ 8802:2018 «Вироби з тонколистової сталі із захисно-декоративним покриттям для будівництва».

Предметом розгляду справи № 904/218/24 є вимога Фізичної особи-підприємця Глущука Тараса Олександровича про стягнення з Фізичної особи-підприємця Тютюнника Володимира Васильовича грошових коштів у розмірі 201 800,00 грн., які Департамент з питань самоорганізації населення Дніпровської міської ради стягує з Фізичної особи-підприємця Глущука Тараса Олександровича грошові кошти у справі № 904/172/24, на що, як на підставу своїх вимог, посилається позивач у даній справі.

Отже, у справі № 904/172/24 буде встановлено правомірність вимог Департаменту з питань самоорганізації населення Дніпровської міської ради до Фізичної особи-підприємця Глущука Тараса Олександровича, тому рішення у справі №904/172/24 має значення для повного, всебічного та об`єктивного розгляду справи № 904/218/24.

На підставі викладеного, суд дійшов висновку про зупинення провадження у справі № 904/218/24 до набрання законної сили судовим рішенням у справі №904/172/24.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 50, 12, 176, 227, 234, 247, 250 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд , -

УХВАЛИВ:

1. Прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у справі.

2. Справа розглядатиметься за правилами спрощеного позовного провадження без виклику (повідомлення) учасників за наявними в матеріалах справи документами.

3. Залучити в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача Департамент з питань самоорганізації населення Дніпровської міської ради (49000, м. Дніпро, пр. Дмитра Яворницького, буд. 75).

4. Відповідачу надати відзив на позовну заяву, який має відповідати вимогам ст. 165 ГПК України протягом 15 днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі (направленої поштовим або електронним зв`язком), з доказами його направлення на адресу Позивача.

5. Позивачу надати відповідь на відзив, яка має відповідати вимогам ст. 166 ГПК України протягом 10 днів з дня одержання відзиву на позовну заяву, з доказами її направлення на адресу Відповідача.

6. Відповідачу надати заперечення, які мають відповідати вимогам ст. 167 ГПК України протягом 10 днів з дня одержання відповіді на відзив, з доказами їх направлення на адресу Позивача та заперечення проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження без виклику (повідомлення) сторін (якщо такі є в наявності).

7. Третій особі надати письмові пояснення по суті позовних вимог.

8. Зупинити провадження у справі № 904/218/24 до набрання законної сили судовим рішенням у справі №904/172/24.

9. Зобов`язати сторін повідомити Господарський суд Дніпропетровської області про результати розгляду справи №904/172/24.

10. Учасники справи, при поданні заяв по суті справи, повинні надати до суду докази в підтвердження дати отримання таких заяв від інших учасників, для перевірки судом дотримання строку при подачі відповідних заяв, а також, докази направлення на адресу інших учасників процесу заяв, що подаються до суду.

11. Роз`яснити учасникам справи можливість подання пояснень, заяв чи клопотань на адресу суду:

- за допомогою сервісу "Електронний суд";

- засобами поштового зв`язку: 49027, м. Дніпро, вул. Володимира Винниченка, 1.

12. У зв`язку із обмеженим фінансуванням на відправку поштової кореспонденції суду, дану ухвалу надіслати на електронні пошти сторін, з відомостями щодо отримання електронного листа.

Рекомендувати учасникам справи у зв`язку з обмеженим фінансуванням суду вихідну кореспонденцію отримувати особисто в суді або через систему Електронний суд та зазначати електронну адресу для отримання поштової кореспонденції.

Повідомити учасників справи, що з 18.10.2023 введено в дію Закон від 29.06.2023 №3200-ІХ щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами (далі - в ЄСІТС), яким встановлено, що:

- позовна заява, інші заяви по суті справи, а також будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити відомості про наявність або відсутність електронного кабінету. Особа, яка подає до суду процесуальний документ в електронній формі через електронний кабінет, звільняється від обов`язку зазначення таких відомостей;

- особа, яка зареєструвала електронний кабінет, може подавати документи до суду в електронній формі виключно в ЄСІТС. Однак це не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі;

- учасникам справи, які мають електронний кабінет, суд надсилає всі судові рішення в електронній формі виключно через електронні кабінети в ЄСІТС, що не позбавляє права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою;

- процесуальні наслідки звернення до суду особи без реєстрації електронного кабінету встановлені Кодексом у вигляді залишення її документа без руху, його повернення або залишення без розгляду. Такі наслідки застосовуються судом також, якщо інтереси особи, яка зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, представляє адвокат.

Звернути увагу учасників судового процесу, що відповідно до частини 6 статті 6 Господарського процесуального кодексу України адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку. Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

13. Суд звертає увагу сторін, що ознайомлення з матеріалами справи можливе в системі "Електронний суд" шляхом подання відповідної заяви.

Ухвала набирає законної сили з моменту її прийняття 25.01.2024.

Ухвала може бути оскаржена в порядку та строки, передбачені статтями 256, 257 Господарського процесуального кодексу України.

Суддя Н.Г. Назаренко