УХВАЛА

про залишення позову без руху

м. Київ

24.01.2024Справа № 910/19786/23

За позовом Державного підприємства «Білгород-Дністровський морський торговельний порт» (67701, Одеська обл., м. Білгород-Дністровський, вул. Шабська, 81)

До Товариства з обмеженою відповідальністю «Енерджи-Ойл» (03061, м. Київ, вул. Шепелєва Миколи)

про витребування майна та зобов`язання вчинити дії

Суддя Бондаренко-Легких Г. П.

Без виклику представників сторін.

ВСТАНОВИВ:

Державне підприємство «Білгород-Дністровський морський торговельний порт» звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Енерджи-Ойл», в якому просить суд витребувати та зобов`язати відповідача повернути майно-техніку:

- Бульдозер ДЗ 109-Б на базі трактора Т-130 М4Г1, рік випуску 1988, інв. №2425, заводський НОМЕР_3, держ. НОМЕР_4;

- Навантажувач Каматсу WA 320-3, інв.. №2431, рік випуску 2003 р., заводський НОМЕР_2, держ. № НОМЕР_1 .

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення її без руху, зважаючи на наступне.

Згідно з ч. 1 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч. 2 ст. 174 ГПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

(1) Згідно пункту 2 частини 3 статті 162 ГПК України позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта (для фізичних осіб - громадян України), якщо такі відомості відомі позивачу, вказівку на статус фізичної особи - підприємця (для фізичних осіб - підприємців), відомі номери засобів зв`язку та адресу електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Оскільки, позовна заява подана в письмовому вигляді, то позивач повинен був зазначити відомості щодо наявності у нього, його представника, а також у відповідача електронного кабінету.

(2) Згідно пункту 4 частини 3 статті 162 ГПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Позовні вимоги обґрунтовані не поверненням відповідачем всупереч п. 4.9. Договору належної позивачеві на праві господарського відання техніки, що була передана згідно умов Договору позивачем відповідачеві.

Разом з тим, позивач заявляє дві вимоги та просить суд: (1) витребувати саме з «чужого незаконного володіння» майно та (2) зобов`язати відповідача повернути майно техніку. При цьому, з огляду на правові підстави позову, вирішення спору не вплине на склад майна сторін спору та не змінить власника спірного майна, оскільки, майно передавалось в користування відповідачеві згідно умов укладеного договору, в той час як позовна вимога про витребування майна з «чужого незаконного володіння» характерна саме для позадоговірних зобов`язань, що тягне за собою зміну власника майна.

Отже, позивачу слід конкретизувати обраний спосіб захисту та у зв`язку з цим також конкретизувати позовні вимоги до відповідача.

(3) У зв`язку з вище наведеним пунктом, суд також зазначає, що згідно пункту 2 частини 1 статті 164 ГПК України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. Ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: за подання до господарського суду, позовної заяви немайнового характеру - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2023 рік», прожитковий мінімум працездатних осіб з 01.01.2023 становить - 2 684, 00 грн.

Суд вважає, що позивачем заявлено дві немайнові вимоги, що відповідає правовій позиції викладеній у постанові ВС КГС від 02.12.2020 у справі №905/105/20.

Отже, позивачу слід було сплачувати судовий за дві немайнові вимоги в розмірі 5 368, 00 грн.

Всупереч наведеним вимогам закону позивачем сплачено судовий збір лише у розмірі 2 684, 00 грн., а тому позивачу треба доплатити судовий збір у розмірі 2 684, 00 грн.

(4) Пунктом 5 ч. 3 ст. 162 ГПК України визначено, що позовна заява має містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; правові підстави позову.

Відповідно до частин 1, 3 статті 50 ГПК України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї із сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи. У заявах про залучення третіх осіб і у заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі.

Позивач зазначає в преамбулі позову третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - Фонд державного майна України.

Проте, в прохальній частині позову або в окремій позовній заяві позивач не просить суд залучити таку третю особу. Також позов не містить викладу всіх обставин, а саме щодо необхідності залучення до участі у справі третьої особи, а також обґрунтування того на які саме права та обов`язки третьої особи і яким чином може вплинути рішення у справі.

(5) Оскільки, позовну заяву підписано представником позивача, то у відповідності до ч. 5 ст. 164 ГПК України, до позовної заяви повинно бути додано довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника.

Згідно положень ч. 4, 6, 7 ст. 60 ГПК України повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність".

Як встановлено судом, позовну заяву підписано та подано представником позивача - адвокатом, на підтвердження повноважень якого було надано ордер серії АО №1108959, що виписаний на підставі договору про надання правової допомоги №46-ВД/23 від 07.09.2023. В ордері зазначено, що повноваження адвоката не обмежуються.

За відсутності копії договору суд позбавлений можливості визначити обсяг інших повноважень адвоката, які надаються адвокату. Відповідно, Суд дійшов висновку, що адвокат за наданим суду ордером наділений повноваженнями, перелік яких визначений ст. 20 "Про адвокатуру та адвокатську діяльність", та не наділений будь - якими іншими повноваженнями.

Суд зазначає, що стаття 20 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" НЕ визначає серед професійних прав адвоката права підпису позовної заяви, вказана норма наділяє адвоката повноваженнями лише щодо складання заяв та їх подання, при цьому відсутні правові підстави ототожнювати наведені формулювання із наданням адвокату права підписувати позовні заяви від імені довірителя.

Представником позивача, відповідно до статті 60 ГПК України, не було надано документів, що підтверджують його повноваження на підписання позовної заяви.

Враховуючи вказане, Суд дійшов висновку, що повноваження представника, який підписав заяву не підтверджені.

З наведених підстав, позовна заява підлягає залишенню її без руху.

Суд звертає увагу позивача на те, що відповідно до ч. 3 ст. 174 ГПК України позовна заява вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом.

На підставі викладеного та керуючись ст. 162, 174, 232, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Залишити позовну заяву Державного підприємства «Білгород-Дністровський морський торговельний порт» без руху.

2. Встановити позивачу строк на усунення недоліків позовної заяви п`ять днів з дня вручення цієї ухвали.

3. Встановити позивачу спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом:

(1) подання до суду письмової заяви із зазначенням відомостей про наявність або відсутність ЕК;

(2) подання до суду письмової заяви із конкретизацією змісту позовних вимог;

(3) подання до суду письмової заяви на виконання ухвали із доданням доказів доплати судового збору у розмірі 2 684, 00 грн;

(4) подання до суду письмової заяви на виконання ухвали із викладом обставин справи, якими обґрунтовано позовні вимоги (із обґрунтуванням необхідності залучення до участі у справі третьої особи, зокрема із зазначенням того на які саме права та обов`язки третьої особи та яким чином може вплинути прийняте рішення у справі);

(5) подання до суду письмової заяви на виконання ухвали із доданням до неї доказів наявності у особи, яка підписала позовну заяву відповідних повноважень (договір про надання правничої допомоги);

4. Попередити позивача, що відповідно до частини 4 статті 174 ГПК України, у разі якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

5. Ухвала набирає законної сили в день підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Г.П. Бондаренко - Легких