ЦЕНТРАЛЬНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17.01.2024 року м. Дніпро Справа № 904/688/19

Центральний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого судді Паруснікова Ю.Б. (доповідач),

суддів Коваль Л.А., Чередка А.Є.,

секретар судового засідання Саланжій Т.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в приміщенні Центрального апеляційного господарського суду, апеляційну скаргу Акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» на ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 29.08.2023 (суддя Камша Н.М.; повне судове рішення складено 31.08.2023) у справі № 904/688/19

про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю «Вентер», м. Дніпро,-

ВСТАНОВИВ:

1. Короткий зміст заяви і ухвали суду першої інстанції.

Ліквідатор Товариства з обмеженою відповідальністю «Вентер» звернувся до Господарського суду Дніпропетровської області із заявою про встановлення судом порушення керівником боржника визначеного частиною шостою статті 34 Кодексу України з процедур банкрутства обов`язку зі звернення у місячний строк до господарського суду із заявою про відкриття провадження у справі про банкрутство, з того моменту, коли задоволення боржником вимог одного або кількох кредиторів призведе до неспроможності виконання його грошових зобов`язань.

Підставою звернення ліквідатора із вказаною заявою, є погіршення фінансового становища боржника з 2016 року та невиконання його керівником обов`язку звернутися до суду з заявою про порушення провадження у справі про банкрутство у місячний строк з моменту настання загрози неплатоспроможності боржника.

Метою звернення ліквідатора боржника у даній справі із заявою про встановлення судом порушення його керівника вимог частини шостої статті 34 Кодексу України з процедур банкрутства є притягнення керівника до солідарної відповідальності за незадоволення вимог кредиторів.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 29.08.2023 відмовлено в задоволенні заяви ліквідатора про встановлення судом порушень керівником боржника у справі № 904/688/19 вимог частини шостої статті 34 Кодексу України з процедур банкрутства.

Відмова місцевого господарського суду у застосуванні зазначеної норми права мотивована принципом незворотністю дії у часі законів, відповідно до якого норма права за загальним правилом діє стосовно фактів і відносин, які виникли після набрання чинності цією нормою.

Місцевий господарський суд зазначив, що оскільки провадження у справі про банкрутство у даній справі порушено за нормами Закону України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом», відповідальність за порушення керівником положень частини шостої статті 34 Кодексу України з процедур банкрутства, який набрав чинності після порушення провадження у справі, у даному випадку не може бути застосована.

2. Короткий зміст вимог та узагальнені доводи апеляційної скарги.

Акціонерне товариство комерційний банк «Приватбанк» звернулося до Центрального апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 29.08.2023 у справі № 904/688/19 скасувати і ухвалити нове рішення, яким встановити порушення керівником боржника вимог частини шостої статті 34 Кодексу України з процедур банкрутства як підстави його притягнення до солідарної відповідальності.

Скаржник зазначає, що з 2016 року фінансовий стан боржника у справі погіршився, що призвело до зростання кредиторської заборгованості, внаслідок чого у керівника з`явився обов`язок звернутися до суду з заявою про відкриття провадження у справі про банкрутство, невиконання якого відповідно до положень частини шостої статті 34 Кодексу України з процедур банкрутства є підставою для притягнення керівника до солідарної відповідальності.

Посилаючись на висновки Верховного Суду, викладені в постанові від 11.04.2023 у справи № 910/15018/19, скаржник вважає, що місцевий господарський суд не надав належної правової оцінки обставинам та дійшов помилкового висновку, що положення Кодексу України з процедур банкрутства стосовно притягнення керівника боржника до солідарної відповідальності внаслідок порушення строків звернення до суду з заявою про відкриття провадження у справі про банкрутство, у разі наявності визначених законодавством для цього підстав, не підлягають застосуванню у даній справі.

3. Узагальнені доводи та заперечення інших учасників справи.

Інші учасники провадження у справі відзив на апеляційну скаргу не надали.

4. Рух справи в суді апеляційної інстанції.

Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 02.11.2023 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» на ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 29.08.2023 у справі № 904/688/19.

У судовому засіданні 17.01.2024 оголошена вступна та резолютивна частини постанови.

5. Встановлені судом першої та апеляційної інстанції обставини справи.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 25.03.2019 відкрито провадження у справі № 904/688/19 за заявою Акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю «Вентер».

Постановою Господарського суду Дніпропетровської області від 23.07.2020 у справі № 904/688/19 Товариство з обмеженою відповідальністю «Вентер» визнане банкрутом, відкрита ліквідаційна процедура.

Ліквідатор Товариства з обмеженою відповідальністю «Вентер», арбітражний керуючий Чичва Олег Сергійович, 11.07.2023 звернувся до Господарського суду Дніпропетровської області з заявою № 02-03/111 від 06.07.2023 про встановлення судом порушення керівником боржника вимог частини шостої статті 34 Кодексу України з процедур банкрутства, як підстави для притягнення керівника боржника до солідарної відповідальності за незадоволення вимог кредиторів з подальшим зверненням кредиторів своїх вимог до керівника боржника, ОСОБА_1 .

6. Оцінка аргументів учасників справи і висновків суду першої інстанції.

Предметом розгляду у даній справі є встановлення обставин наявності або відсутності підстав для покладення солідарної відповідальності на керівника боржника у справі про банкрутство.

Заява ліквідатора у справі мотивована порушенням керівником божника місячного строку на звернення до господарського суду з заявою про відкриття провадження у справі про банкрутство з моменту виникнення обставин загрози неплатоспроможності боржника.

Метою встановлення господарським судом порушення керівником боржника у справі № 904/688/19 обов`язку зі звернення до суду за заявою про порушення провадження у справі про банкрутство через загрозу його неплатоспроможності є притягнення керівника боржника до солідарної відповідальності за незадоволення вимог кредиторів.

Частинами другою, третьою, четвертою статті 13 Цивільного кодексу України встановлено, що при здійсненні своїх прав особа зобов`язана утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб, завдати шкоди довкіллю або культурній спадщині.

Не допускаються дії особи, що вчиняються з наміром завдати шкоди іншій особі, а також зловживання правом в інших формах.

При здійсненні цивільних прав особа повинна додержуватися моральних засад суспільства.

Відповідно до частин третьої, четвертої статті 92 Цивільного кодексу України орган або особа, яка відповідно до установчих документів юридичної особи чи закону виступає від її імені, зобов`язана діяти в інтересах юридичної особи, добросовісно і розумно та не перевищувати своїх повноважень.

Якщо члени органу юридичної особи та інші особи, які відповідно до закону чи установчих документів виступають від імені юридичної особи, порушують свої обов`язки щодо представництва, вони несуть солідарну відповідальність за збитки, завдані ними юридичній особі.

Таким чином, керівник боржника зобов`язаний діяти добросовісно, розумно не лише по відношенню до юридичної особи, а й щодо кредиторів та враховуючи права та законні інтереси останніх, зокрема повинен своєчасно їх інформувати про стан неплатоспроможності боржника, сприяти їм в отриманні такої інформації, що має вплив на прийняття ними рішень щодо порядку взаємодії з боржником.

Апеляційний господарський суд зазначає, що законодавець передбачив обов`язок керівника звернутися до суду із заявою про банкрутство для запобігання майнових втрат кредиторів боржника та порушень як приватних інтересів суб`єктів цивільних правовідносин так і публічних інтересів держави.

Закон України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом» містив умови, за яких на боржника покладався обов`язок звернутися до господарського суду із заявою про відкриття провадження у справі про банкрутство, зокрема частина п`ята статті 11 Закону.

21 жовтня 2019 року введено в дію Кодекс України з процедур банкрутства. Відповідно до пункту 2 Прикінцевих та перехідних положень Кодексу України з процедур банкрутства з дня введення в дію цього Кодексу визнано таким, що втратив чинність Закон України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом».

В свою чергу, у нормах Кодексу України з процедур банкрутства збережений обов`язок боржника звернутися до господарського суду із заявою про відкриття провадження у справі про банкрутство у разі загрози неплатоспроможності. Водночас законодавець запровадив новелу у спеціальному нормативному акті з питань банкрутства про притягнення органів управління боржника до солідарної відповідальності за незадоволення вимог кредиторів у разі порушення встановленого Кодексом місячного строку звернення до господарського суду з заявою про відкриття провадження у справі про банкрутство (частина шоста статті 34 Кодексу України з процедур банкрутства).

Тобто обов`язок боржника звернутися до господарського суду з заявою про відкриття провадження у справі про банкрутство встановлено як положеннями Закону так і нормами Кодексу. Водночас Закон України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом», на відміну від Кодексу України з процедур банкрутства, не містив положень про відповідальність за не звернення боржника до господарського суду із заявою про відкриття провадження у справі у разі загрози неплатоспроможності.

Провадження у справі № 904/688/19 відкрито 25.03.2019, тобто згідно з вимогами Закону України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом», який втратив чинність 21.10.2019.

Як зазначено вище, заява мотивована порушенням керівником боржника у справі вимог частини шостої статті 34 Кодексу України з процедур банкрутства щодо дотримання строку звернення до суду за заявою про відкриття провадження у справі про банкрутство у визначених Кодексом випадках, за що передбачена солідарна відповідальність органів управління.

Відповідно до частини першої статті 58 Конституції України закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи.

Згідно з висновками щодо тлумачення змісту статті 58 Конституції України, викладеними у рішеннях Конституційного Суду України № 1-зп від 13.05.1997, № 1-рп/99 від 09.02.1999, № 3-рп/2001 від 05.04.2001, № 6-рп/2012 від 13.03.2012, закони та інші нормативно-правові акти поширюють свою дію тільки на ті відносини, які виникли після набуття законами чи іншими нормативно-правовими актами чинності; дію нормативно-правового акта в часі треба розуміти так, що вона починається з моменту набрання цим актом чинності і припиняється із втратою ним чинності, тобто до події, факту застосовується той закон або інший нормативно-правовий акт, під час дії якого вони настали або мали місце.

Таким чином, за загальним правилом норма права діє стосовно фактів і відносин, які виникли після набрання чинності цією нормою. Тобто до події, факту застосовується закон (інший нормативно-правовий акт), під час дії якого вони настали або мали місце.

Статтею 5 Цивільного кодексу України визначено, що акти цивільного законодавства регулюють відносини, які виникли з дня набрання ними чинності. Акт цивільного законодавства не має зворотної дії у часі, крім випадків, коли він пом`якшує або скасовує цивільну відповідальність особи. Якщо цивільні відносини виникли раніше і регулювалися актом цивільного законодавства, який втратив чинність, новий акт цивільного законодавства застосовується до прав та обов`язків, що виникли з моменту набрання ним чинності.

Враховуючи те, що провадження у справі № 904/688/19 про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю «Вентер» відкрито за нормами Закону України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом», апеляційний господарський суд вважає, що місцевий господарський суд дійшов правомірного висновку стосовно того, що відповідальністю за порушення керівником боржника положень частин шостої статті 34 Кодексу України з процедур банкрутства у даному випадку не може застосовуватись, оскільки на момент відкриття провадження у справі про банкрутство була відсутня норма, яка передбачала солідарну відповідальність керівних органів боржника за порушення строків звернення заявою про відкриття провадження у справі про банкрутство, у виявлення загрози неплатоспроможності.

В той же час на момент набуття чинності Кодексу України з процедур банкрутства провадження в даній справі вже було відкрито, що унеможливлювало самостійного звернення керівника боржника з заявою про відкриття провадження у справі про банкрутство, а відповідно і відповідальність за невиконання цього обовязку.

Аналогічних висновків дійшов Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду в постанові від 29.11.2022 у справі № 902/839/16.

Апеляційний господарський суд відхиляє посилання скаржника на правову позицію Верховного Суду щодо застосування у часі положень частини шостої статті 34 Кодексу України з процедур банкрутства, викладену в постанові від 11.04.2023 у справі № 910/15018/19, оскільки висновки касаційної інстанції у цій справі не є релевантними до правовідносин у справі 904/688/19 з огляду на наступне.

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду в постанові від 11.04.2023 у справі № 910/15018/19 дійшли висновку про наявність підстав для покладення на керівника боржника солідарної відповідальності згідно з положеннями частини шостої статті 34 Кодексу України з процедур банкрутства, за порушення обов`язку щодо звернення до суду з заявою про відкриття провадження у справі про банкрутство через виникнення у боржника загрози неплатоспроможності у 2018 році, тобто до набрання чинності Кодексом та встановлення відповідальності за його невиконання, якої не передбачав Закон України з процедур банкрутства.

Апеляційний господарський суд звертає увагу, що провадження у справі 910/15018/19 про банкрутство відкрито 24.12.2019 в порядку, передбаченому Кодексом України з процедур банкрутства, водночас справа про банкрутство № 904/688/19 відкрита 25.03.2019, тобто за правилами Закону України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом», який не передбачав відповідальності керівних органів боржника за несвоєчасне звернення до суду заявою про порушення провадження у справі про банкрутство, у разі виникнення загрози неплатоспроможності.

7. Висновки за результатами розгляду апеляційної скарги.

Відповідно до статті 276 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

За таких обставин апеляційна скарга не підлягає задоволенню, а ухвала місцевого господарського суду зміні або скасуванню.

Відповідно до статті 129 Господарського процесуального кодексу України судові витрати по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги покладаються на скаржника.

Керуючись статтями 129, 269, 275, 276, 281-283 Господарського процесуального кодексу України, апеляційний господарський суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» на ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 29.08.2023 у справі № 904/688/19 залишити без задоволення.

Ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 29.08.2023 у справі № 904/688/19 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття. Право касаційного оскарження, строк на касаційне оскарження та порядок подання касаційної скарги передбачено статтями 286-289 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст постанови складено 22.01.2024

Головуючий суддя Ю. ПАРУСНІКОВ

Суддя Л. КОВАЛЬ

Суддя А. ЧЕРЕДКО