ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ДОНЕЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
_____________________________________________________________________________
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

19.01.2024 Справа №905/1526/23

Господарський суд Донецької області у складі судді Лейби М.О., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) представників сторін матеріали справи

за позовною заявою: Державної екологічної інспекції у Донецькій області, м.Костянтинівка, Донецька область

до відповідача: фізичної особи-підприємця Герасименка Сергія Олексійовича, смт.Новодонецьке, м.Добропілля, Донецька область

про стягнення 11817,37грн.

Суть справи:

Через підсистему Електронний суд від Державної екологічної інспекції у Донецькій області до Господарського суду Донецької області надійшла позовна заява про стягнення з фізичної особи-підприємця Герасименка Сергія Олександровича заборгованості в сумі 11817,37грн. за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської діяльності (з них: до спеціального фонду Державного бюджету України в сумі 3545,21грн., що становить 30 % загальної суми збитків; до обласного фонду охорони навколишнього природного середовища Донецької обласної державної адміністрації в сумі 2363,47грн., що становить 20 % загальної суми збитків; до фонду охорони навколишнього природного середовища Новодонецької селищної військової адміністрації Краматорського району Донецької області в сумі 5908,69грн., що становить 50 % загальної суми збитків), крім того 2481,00 грн. відшкодування сплаченого судового збору за розгляд справи.

Ухвалою від 21.11.2023 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін; визначено сторонам строк для надання відзиву на позовну заяву, відповіді на відзив та доказів в обґрунтування своєї позиції.

Згідно з положеннями статті 248 Господарського процесуального кодексу України (далі за текстом ГПК України), суд розглядає справи у порядку спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Сторони було належним чином повідомлено про відкриття провадження у справі, зокрема, відповідача було повідомлено про відкриття провадження у справі шляхом направлення копії ухвали від 21.11.2023 засобами поштового та електронного зв`язку.

Копія ухвали від 21.11.2023 також розміщена в Єдиному державному реєстрі судових рішень, що у силу статей 2, 4 Закону "Про доступ до судових рішень" свідчить про наявність додаткової можливості сторін справи ознайомитись із судовими рішеннями. Крім того, на офіційному веб-сайті Господарського суду Донецької області веб-порталу «Судова влада України» у розділі "Новини" «Інше» розміщено відповідне повідомлення про наявність судового провадження у цій справі.

Поштове відправлення (копія ухвали від 21.11.2023), надіслане на поштову адресу відповідача отримано останнім 30.11.2023, що підтверджується наявним в матеріалах справи рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення.

Електронний примірник ухвали від 21.11.2023 про відкриття провадження у справі доставлено на електронну скриньку відповідача згідно із довідкою про доставки електронного листа, сформованою в автоматизованій системі бази даних «Діловодство господарського суду». Вказана довідка є документальним підтвердженням факту отримання (доставки) ухвали про відкриття провадження у справі відповідачем. Інформації про зміну електронної адреси до суду не представлено та як вбачається з комп`ютерної програми "Діловодство спеціалізованого суду" відповідач іншої офіційної електронної адреси, окрім електронної адреси, на яку надісланий електронний примірник ухвали про відкриття провадження у справі в Єдиній судовій інформаційно - телекомунікаційній системі не зареєстрував.

Отже відповідач є таким, що належним чином повідомлений про наявність відносно нього судового провадження, оскільки копія ухвали від 21.11.2023 вручена відповідачу. Також про розгляд справи відповідач був повідомлений телефонограмою.

Відповідач заперечень проти розгляду справи у спрощеному позовному провадженні не висловив, відзив до суду не направив.

Відповідно до частини 4 статті 13 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Згідно із частиною 9 статті 165 ГПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Відповідно до частині 2 статті 252 ГПК України, розгляд справи по суті в порядку спрощеного провадження починається з відкриття першого судового засідання або через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі, якщо судове засідання не проводиться.

Частинною 3 статті 252 ГПК України передбачено, що якщо для розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження відповідно до цього Кодексу судове засідання не проводиться, процесуальні дії, строк вчинення яких відповідно до цього Кодексу обмежений першим судовим засіданням у справі, можуть вчинятися протягом тридцяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Суд врахував, що в силу вимог частини 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного строку.

З огляду на те, що під час розгляду справи судом було створено сторонам необхідні умови для доведення фактичних обставин справи, зокрема, було надано достатньо часу для реалізації кожним учасником спору своїх процесуальних прав, передбачених статтями 42, 46 ГПК України, зважаючи на належне повідомлення сторін про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без виклику їх уповноважених представників (без проведення судового засідання) та наявність в матеріалах справи доказів, необхідних і достатніх для вирішення спору по суті, суд вважає за можливе розглянути справу за наявними в ній матеріалами.

Згідно з частиною 4 статті 240 ГПК України у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи суд підписує рішення без його проголошення.

Під час розгляду справи судом досліджені письмові докази, що містяться в матеріалах справи.

Дослідивши матеріали справи, господарський суд

встановив:

Відповідно до пункту 1 Положення про Державну екологічну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19 квітня 2017 № 275 (чинного на момент спірних правовідносин), остання є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра захисту довкілля та природних ресурсів і який реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів.

Згідно з пунктом 7 Положення про Державну екологічну інспекцію України Держекоінспекція здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку територіальні органи.

Державна екологічна інспекція у Донецькій області діє на підставі Положення про Державну екологічну інспекцію у Донецькій області, затвердженого наказом Державної екологічної інспекції України від 20.02.2023 №20.

Відповідно до наказу Державної екологічної інспекції у Донецькій області №780 від 22.09.2021 та направлення Державної екологічної інспекції у Донецькій області №633/21 від 22.09.2021 позивачем в період з 22.09.2021 по 05.10.2021 була проведена позапланова перевірка дотримання вимог природоохоронного законодавства у сфері раціонального використання вод та відтворення водних ресурсів, використання та охорони земель фізичною особою-підприємцем Герасименко Сергієм Олексійовичем.

За результатами проведення перевірки було складено Акт проведення планового (позапланового) захисту державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів ФОП Герасименко Сергієм Олексійовичем від 05.10.2021 №115-05. Зазначений акт був підписаний державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища у Донецькій області Наумовим В.О., державними інспекторами з охорони навколишнього природного середовища у Донецькій області Малік І.О., та ФОП Герасименко С.О., який підписав даний акт без зауважень.

В Акті зазначено, що ФОП Герасименко Сергій Олексійович здійснює свою водогосподарську діяльність на підставі ліцензії на централізоване водопостачання та водовідведення, виданою Донецькою ОДА 28.04.2014 №АД 073869 та відповідно до дозволу на спеціальне водокористування №186/ДН/49д-1 від 04.12.2018. Дозвіл виданий Державним агентством водних ресурсів України.

ФОП Герасименко Сергій Олексійович надає послуги з централізованого водопостачання та водовідведення, а також з утримання водно-каналізаційного господарства та технічне обслуговування мереж водопостачання та водовідведення селища Новодонецьке згідно договору з виконавчим комітетом Новодонецької селищної ради №03/2011 від 26.02.2021.

Аналіз якості стічних вод здійснюється лабораторією Добропільського ВУВКГ Компанія «Вода Донбасу» згідно договору №15108 від 13.11.2015.

В ході огляду очисних споруд, які знаходяться в незадовільному стані, відбір проб зворотних вод не здійснений, так як відсутнє надходження каналізаційних стоків на очисні споруди, а також відсутній скид стічних вод до річки Водяна.

За результатами перевірки встановлено, що очисні споруди і технічні пристрої утримуються в неналежному стані, що є порушенням статті 44 Водного кодексу України, а саме: відсутнє водо забезпечення очисних споруд, відсутнє енергозабезпечення очисних споруд, відсутнє обладнання для очисних стоків, відсутнє обладнання для перекачки стоків, відсутні будівлі для обслуговуючого персоналу, не виконуються умови дозволу на спеціальне водокористування №186/ДН/49д-1 від 04.12.2018 в частині виконання природоохоронних заходів не проведена реконструкція очисних споруд, КНС-1 та каналізаційного колектору, територія очисних споруд не утримується в належному стані.

Під час проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) Інспекцією було отримано форму 2ТП водгосп (річна) за 2020 рік, дозвіл на спеціальне водокористування №186/ДН/49д-1 від 04.12.2018 та досліджені результати аналізів якості проб води відповідача за 2020 рік, відображені у протоколах досліджень стічної води: №58 від 23.03.2020, №75 від 15.06.2020, №88 від 28.09.2020, №134 від 16.12.2020, відповідно до яких встановлено перевищення затверджених концентрацій забруднюючих речовин зі зворотними водами у природний водний об`єкт за період з 23.03.2020 по 31.12.2020: завислі речовини в 1,7 разів, азот амонійний в 3,28 разів, БСК5 в 1,63 рази, сульфати в 1,72 рази, фосфати в 1,24 рази.

06.10.2021 Державною екологічною інспекцією у Донецькій області видано ФОП Герасименко Сергію Олексійовичу припис №115-05 на усунення порушень природоохоронного законодавства, виявлених під час позапланової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, проведеної з 22.09.2021 по 05.10.2021, зокрема, шляхом розроблення плану організаційних заходів по усуненню виявлених недоліків; забезпеченням виконання умов дозволу на спеціальне водокористування №186/ДН/49д-1 від 04.12.2018; вжиття заходів по боротьбі з бур`янами на території очисних споруд; забезпечення проведення державного інструментального лабораторного контролю ГЛС у зворотних (стічних водах) на випуску №1.

Вказаний припис був прийнятий відповідачем до виконання без зауважень.

Згідно з Методикою розрахунку розмірів відшкодування збитків, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства про охорону і раціональне використання водних ресурсів, затвердженою наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища №389 від 20.07.2009 року, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 14.08.2009 року за №767/16783 (надалі - Методика), позивачем здійснено розрахунок розміру відшкодування збитків, заподіяних державі фізичною особою - підприємцем Герасименко С.О. внаслідок скиду зворотних вод в річку Водяна з перевищенням гранично допустимих концентрацій забруднюючих речовин за період з 23.03.2020 по 31.12.2020, відповідно до якого розмір збитків становить 11817,37грн.

Як вбачається з матеріалів справи, позивачем на адресу відповідача було направлено претензію №5-74/21 від 03.12.2021 разом з розрахунком збитків, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства України у сфері охорони та раціонального використання водних ресурсів на суму 11817,37грн.

За змістом претензії позивач повідомив про порушення виявлені під час перевірки, зазначивши, що підприємством допускається скид зворотних вод в річку Водяна з перевищенням гранично допустимих концентрацій, а саме за період з 23.03.2020 по 31.12.2020 встановлено перевищення концентрацій забруднюючих речовин зі зворотними водами у природний водний об`єкт: завислі речовини в 1,7 разів, азот амонійний в 3,28 разів, БСК5 в 1,63 рази, сульфати в 1,72 рази, фосфати в 1,24 рази.

Вказана претензія залишена відповідачем без відповіді та задоволення.

Вказані обставини стали підставою звернення позивача з позовом до суду про стягнення з фізичної особи-підприємця Гересименко Сергія Олексійовича заборгованості в сумі 11817,37грн. за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської діяльності.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам суду виходить з такого:

Відповідно до частини 1 статті 173 Господарського кодексу України господарським визнається зобов`язання, що виникає між суб`єктом господарювання та іншим учасником (учасниками) відносин у сфері господарювання з підстав, передбачених цим Кодексом, в силу якого один суб`єкт (зобов`язана сторона, у тому числі боржник) зобов`язаний вчинити певну дію господарського чи управлінсько-господарського характеру на користь іншого суб`єкта (виконати роботу, передати майно, сплатити гроші, надати інформацію тощо), або утриматися від певних дій, а інший суб`єкт (управнена сторона, у тому числі кредитор) має право вимагати від зобов`язаної сторони виконання її обов`язку.

За змістом частини 1 статті 174 ГК України господарські зобов`язання можуть виникати безпосередньо із закону або іншого нормативно-правового акта, що регулює господарську діяльність.

Відносини в галузі охорони навколишнього природного середовища України регулюються Законом України «Про охорону навколишнього природного середовища», земельним, водним, лісовим законодавством, законодавством про надра, про охорону атмосферного повітря, про охорону і використання рослинного і тваринного світу та іншим спеціальним законодавством.

В свою чергу зобов`язання, що виникли між сторонами за своїм правовим змістом опосередковують відносини у сфері надання послуг водопостачання та водовідведення.

На переконання суду, діями щодо скиду стічних вод з перевищенням вмісту в них забруднюючих речовин відповідач порушив вимоги статті 32 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», відповідно до якої державні стандарти в галузі охорони навколишнього природного середовища є обов`язковими для виконання і визначають поняття і терміни, режим використання й охорони природних ресурсів, методи контролю за станом навколишнього природного середовища, вимоги щодо запобігання забрудненню навколишнього природного середовища.

Відповідно до частини 1 статті 33 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» екологічні нормативи встановлюють гранично допустимі викиди та скиди у навколишнє природне середовище забруднюючих хімічних речовин, рівні допустимого шкідливого впливу на нього фізичних та біологічних факторів.

У відповідності до статті 40 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" використання природних ресурсів громадянами, підприємствами, установами та організаціями здійснюється з додержанням обов`язкових екологічних вимог, зокрема, здійснення заходів щодо запобігання псуванню, забрудненню, виснаженню природних ресурсів, негативному впливу на стан навколишнього природного середовища.

Згідно з пунктом 3 частини 1 статті 44, частини 1 статті 70 Водного кодексу України водокористувачі зобов`язані дотримувати встановлених нормативів гранично допустимого скидання забруднюючих речовин та встановлених лімітів забору води, лімітів використання води та лімітів скидання забруднюючих речовин.

Скидання стічних вод у водні об`єкти допускається лише за умови наявності нормативів гранично допустимих концентрацій та встановлених нормативів гранично допустимого скидання забруднюючих речовин.

Статтею 131 Закону України "Про питну воду, питне водопостачання та водовідведення" передбачено, що скидання стічних вод у водні об`єкти допускається лише за умови дотримання нормативів гранично допустимих концентрацій та нормативів гранично допустимого скидання забруднюючих речовин.

Відповідно до частини 1 статті 111 Водного кодексу України підприємства, установи, організації і громадяни України, а також іноземні юридичні і фізичні особи та особи без громадянства зобов`язані відшкодувати збитки, завдані ними внаслідок порушень водного законодавства, в розмірах і порядку, встановлених законодавством України.

Статтею 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» унормовано, що порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів.

Особливості застосування відповідальності за порушення природоохоронного законодавства передбачено статтею 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища». Так, шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації, як правило, в повному обсязі без застосування норм зниження розміру стягнення та незалежно від збору за забруднення навколишнього природного середовища та погіршення якості природних ресурсів.

Отже, чинним законодавством встановлено самостійні підстави для відшкодування збитків заподіяних державі, внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища.

Загальні підстави відповідальності за завдану майнову шкоду визначені статтею 1166 Цивільного кодексу України, відповідно до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Як встановлено судом під час проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) Інспекцією було досліджені результати аналізів якості проб води відповідача за 2020 рік, відображені у протоколах досліджень стічної води: №58 від 23.03.2020, №75 від 15.06.2020, №88 від 28.09.2020, №134 від 16.12.2020, відповідно до яких встановлено перевищення затверджених концентрацій забруднюючих речовин зі зворотними водами у природний водний об`єкт за період з 23.03.2020 по 31.12.2020: завислі речовини в 1,7 разів, азот амонійний в 3,28 разів, БСК5 в 1,63 рази, сульфати в 1,72 рази, фосфати в 1,24 рази.

У відповідності до ст.20-2 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» Держекоінспекції надано право пред`являти претензії про відшкодування збитків і втрат, заподіяних внаслідок порушення природоохоронного законодавства.

Згідно з Методикою розрахунку розмірів відшкодування збитків, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства про охорону і раціональне використання водних ресурсів, затвердженою наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища №389 від 20.07.2009 року, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 14.08.2009 року за №767/16783 (надалі - Методика), позивачем здійснено розрахунок розміру відшкодування збитків, заподіяних державі фізичною особою-підприємцем Герасименко Сергієм Олексійовичем внаслідок скиду зворотних вод в річку Водяна з перевищенням гранично допустимих концентрацій забруднюючих речовин за період з 23.03.2020 по 31.12.2020, відповідно до якого розмір збитків становить 11817,37грн. та пред`явлена відповідна претензія.

Відповідачем не надано заперечень щодо здійсненого позивачем розрахунку завданих збитків, не надано доказів відсутності вини у встановленому порушенні, а також не наведено власного контррозрахунку завданих збитків. Докази відшкодування збитків в матеріалах справи відсутні. При цьому, суд зауважує, що відповідач фактичні обставини справи не спростовував і не заперечив.

Одночасно, суд вважає за необхідне наголосити на тому, що відповідач не був позбавлений права, у разі незгоди з отриманим розрахунком, звернутися у встановленому законодавством порядку до суду за захистом свого права шляхом оскарження розрахованих позивачем збитку, чого, як вбачається з матеріалів справи, відповідачем зроблено не було.

Відповідно до статті 13 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності.

Згідно з пунктом 4 частини 3 статті 129 Конституції України та статей 73, 74, 77, 79 Господарського процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування.

Враховуючи вищевикладене, надавши відповідну юридичну оцінку всім доказам наявним в матеріалах справи, суд дійшов висновку про задоволення позову повністю.

Розділом X Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" визначено економічний механізм забезпечення охорони навколишнього природного середовища.

Відповідно до статті 42 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» в Україні фінансування заходів щодо охорони навколишнього природного середовища здійснюється за рахунок Державного бюджету України, бюджету Автономної Республіки Крим та місцевих бюджетів, коштів підприємств, установ та організацій, фондів охорони навколишнього природного середовища, добровільних внесків та інших коштів.

За приписами статті 47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» для фінансування заходів щодо охорони навколишнього природного середовища утворюються Державний, Автономної Республіки Крим та місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища. Автономної Республіки Крим та місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища утворюються у складі бюджету Автономної Республіки Крим та відповідного місцевого бюджету за місцем заподіяння екологічної шкоди за рахунок, зокрема, частини грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища в результаті господарської та іншої діяльності, згідно з чинним законодавством.

Відповідно до пункту 7 частини 3 статті 29 Бюджетного кодексу України джерелами формування спеціального фонду Державного бюджету України в частині доходів (з урахуванням особливостей, визначених пунктом 1 частини 2 статті 67-1 цього Кодексу) є, зокрема, 30 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності.

Пунктом 4 частини 1 статті 69-1 Бюджетного кодексу України передбачено, що до надходжень спеціального фонду місцевих бюджетів належать, зокрема, 70 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, в тому числі: до бюджетів місцевого самоврядування (крім бюджетів міст Києва та Севастополя) - 50 відсотків, обласних бюджетів та бюджету Автономної Республіки Крим - 20 відсотків, бюджетів міст Києва та Севастополя - 70 відсотків.

Суд розподіл грошових коштів від стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, повинен здійснюватися з урахуванням приписів статті 47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» та вимог п. 7 ч.3 ст. 29, п 4 ч. 1 ст. 69-1 Бюджетного кодексу України, які визначають, що джерелами формування спеціального фонду Державного бюджету України в частині доходів є 30 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, а 70 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності зараховуються до спеціального фонду місцевих бюджетів, в тому числі: до сільських, селищних, міських бюджетів, бюджетів об`єднаних територіальних громад, що створюються згідно із законом та перспективним планом формування територій громад - 50 відсотків, обласних бюджетів та бюджету Автономної Республіки Крим - 20 відсотків, бюджетів міст Києва та Севастополя - 70 відсотків.

У зв`язку з чим, заподіяні державі порушенням вимог природоохоронного законодавства збитки підлягають стягненню з відповідача з врахуванням відсоткового співвідношення до спеціального фонду Державного фонду охорони навколишнього природного середовища, обласного фонду охорони навколишнього природного середовища Донецької обласної Державної адміністрації - Донецької обласної військово-цивільної адміністрації, фонду охорони навколишнього природного середовища Новодонецької селищної військової адміністрації Краматорського району Донецької області.

Судовий збір відповідно статті 129 Господарського процесуального кодексу України, покладається на відповідача.

Керуючись статями 12, 13, 42, 46, 73, 74, 75, 76-79, 86, 91, 123, 129, 236-241 Господарського процесуального кодексу України, суд -

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги Державної екологічної інспекції у Донецькій області до відповідача фізичної особи-підприємця Герасименка Сергія Олексійовича про стягнення заборгованості в сумі 11817,37грн. за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської діяльності, задовольнити.

Стягнути з фізичної особи підприємця Герасименко Сергія Олексійовича ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 ) грошові кошти в сумі 11817,37грн. на рахунок UA0005650, банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.), отримувач: Донецьке ГУК/Новодонец. СТГ/24062100, код отримувача (ЄДРПОУ) 37967785, КБК 24062100 Грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності до: спеціального фонду Державного бюджету України в сумі 3545,21грн., що становить 30% загальної суми збитків; обласного фонду охорони навколишнього природного середовища Донецької обласної державної адміністрації () в сумі 2363,47грн., що становить 20% загальної суми збитків; фонду охорони навколишнього природного середовища Новодонецької селищної військової адміністрації Краматорського району Донецької області () в сумі 5908,69грн., що становить 50% загальної суми збитків.

Стягнути з фізичної особи підприємця Герасименко Сергія Олексійовича ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 ) на користь Державної екологічної інспекції у Донецькій області (85114, Донецька область, м. Костянтинівка, вул. Петровського, буд. 18А; ) судовий збір в сумі 2481,00грн.

Видати накази після набрання рішенням законної сили.

Згідно із статтею 241 Господарського процесуального кодексу України рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга відповідно до статті 256 Господарського процесуального кодексу України на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга може бути подана учасниками справи до Східного апеляційного господарського суду.

Рішення складено та підписано 19.01.2024.

Суддя М.О. Лейба