ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23.01.2024м. ХарківСправа № 922/4655/23

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Присяжнюка О.О.

при секретарі судового засідання Іванії К.В.

розглянувши в порядку загального позовного провадження справу

за позовом Державної екологічної інспекції у Харківській області (вул. Бакуліна, 6, м. Харків, 61166)
до Державного підприємства "Жовтневе лісове господарство" (62472, Харківська обл., Харківський р-н, м. Мерефа, вул. Лесі Українки, будинок 63)
про стягнення коштів
за участю представників:

позивача - не з`явився,

відповідача - не з`явився,

ВСТАНОВИВ:

Державна екологічна інспекція у Харківській області звернулась до Господарського суду Харківської області із позовною заявою до Державного підприємства "Жовтневе лісове господарство", в якій просить суд:

Стягнути з ДЕРЖАВНОГО ПІДПРИЄМСТВА ЖОВТНЕВЕ ЛІСОВЕ ГОСПОДАРСТВО (ДП "ЖОВТНЕВИЙ ЛІСГОСП") юридична адреса: 62472, Харківська обл., Харківський р-н, м. Мерефа, вул. Лесі Українки, будинок 63, фактична адреса: 61001, м. Харків, вул. Сіриківська, 36, на користь держави на р/р UA0020645, отримувач УК Люботинської міської ТГ у Харківському районі Харківської області, банк отримувач - Казначейство України (ЕАП), , МФО 899998, символ звітності 331 для зарахування по коду бюджетної кваліфікації 24062100 Грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, в розмірі 32 760,19 грн. (тридцять дві тисячі сімсот шістдесят гривень дев`ятнадцять копійок).

Стягнути з ДЕРЖАВНОГО ПІДПРИЄМСТВА ЖОВТНЕВЕ ЛІСОВЕ ГОСПОДАРСТВО (ДП "ЖОВТНЕВИЙ ЛІСГОСП") юридична адреса: 62472, Харківська обл., Харківський р-н, м. Мерефа, вул. Лесі Українки, будинок 63, фактична адреса; 61001, м. Харків, вул. Сіриківська, 36, на користь Державної екологічної інспекції у Харківській області , юридична та фактична адреса: 61166, м. Харків, вул. Бакуліна, 6, на р/р UA0081164, Державна казначейська служба України м. Київ МФО 820172, судовий збір в розмірі 2 684,00 гривень (дві тисячі шістсот вісімдесят чотири гривні нуль копійок).

Обгрунтовуючи позовні вимоги позивач посилається на те, що посадовими особами Відповідача, усупереч вимогам ст. ст. 19, 69, 89, 90, 91 Лісового кодексу України, Положення про державну лісову охорону, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16.09.2009 за № 976 та Порядку спеціального використання лісових ресурсів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2007 за № 761, не забезпечено належну охорону та збереження лісових ресурсів, що призвело пошкодження до ступеня припинення росту дерева за межами візиру, яке не було відведено до рубки на території Мерчанського лісництва ДП ЖОВТНЕВИЙ ЛІСГОСП в кварталі 92 виділі 11.1 та кварталі 94 виділі 5.1, та незаконної рубки дерев в кварталі 114 виділі 9, чим заподіяно шкоди на загальну суму 32 760,19 грн.

Ухвалою господарського суду від 06.11.2023 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі № 922/4655/23. Постановлено справу розглядати за правилами загального позовного провадження. Почато підготовче провадження і призначено підготовче засідання на 05 грудня 2023 року о(б) 11:30.

У підготовчому засіданні 05.12.2023 постановлено протокольну ухвалу про відкладення підготовчого засідання на 20.12.2023 на 11:00.

В порядку ст. 120-121 ГПК України сторони повідомлені про наступне підготовче засідання ухвалами від 05.12.2023.

В підготовчому засіданні 20.12.2023 постановлено протокольну ухвалу про продовження строку підготовчого провадження на тридцять днів та закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті на 23 січня 2024 року о(б) 11:00.

В порядку ст. 120-121 ГПК України сторони повідомлені про судове засідання ухвалами від 20.12.2023.

У судове засідання 23.01.2024 року представник позивача не з`явився.

Відповідач свого повноважного представника у судове засідання, призначене на 23.01.2024 о(б) 11:00, не направив.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 06.11.2023 відповідачу було встановлено строк для подачі відзиву на позовну заяву та строк для подання заперечень на відповідь на відзив, а позивачу було встановлено строк для подачі відповіді на відзив відповідача.

Частиною 5 ст. 176 ГПК України передбачено, що ухвала про відкриття провадження у справі надсилається учасникам справи, а також іншим особам, якщо від них витребовуються докази, в порядку, встановленому ст. 242 цього Кодексу, та з додержанням вимог ч. 4 ст. 120 цього Кодексу.

Суд звертає увагу, що з 18 жовтня 2023 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами» від 29.06.2023 №3200-IX. Зокрема, приписами частини шостої статті 6 ГПК України (у редакції Закону, з урахуванням змін) унормовано, що адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку.

Відповідно до абзацу 1 частини 7 статті 6 Господарського процесуального кодексу України особі, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суд вручає будь-які документи у справах, в яких така особа бере участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення до електронного кабінету такої особи, що не позбавляє її права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Відповідно до п. 2 ч. 6 ст. 242 ГПК України днем вручення судового рішення є день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення до електронного кабінету особи.

Згідно з абз. 2 ч. 6 цієї статті, якщо судове рішення надіслано до електронного кабінету пізніше 17 години, таке рішення вважається врученим у робочий день, наступний за днем його відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про його доставлення.

Так, з метою повідомлення сторін про розгляд даної справи, судом було направлено ухвалу Господарського суду Харківської області про відкриття провадження у справі від 06.11.2023, ухвалу від 05.12.2023 та ухвалу від 20.12.2023 до електронних кабінетів позивача та відповідача.

Позивач ухвалу Господарського суду Харківської області про відкриття провадження у справі від 06.11.2023 отримав 06.11.2023, ухвалу від 05.12.2023 отримав 06.12.2023, ухвалу від 20.12.2023 отримав 21.12.2023, про що свідчать довідки про доставку електронного листа, які містяться в матеріалах справи.

Щодо відповідача, то ухвала Господарського суду Харківської області про відкриття провадження у справі від 06.11.2023 була отримана ним 06.11.2023, ухвала від 05.12.2023 була отримана відповідачем 06.12.2023, ухвала від 20.12.2023 була отримана 21.12.2023, про що свідчать довідки про доставку електронного листа, які містяться в матеріалах справи.

Отже, суд належним чином виконав вимоги Господарського процесуального кодексу України щодо направлення процесуальних документів учасникам справи та здійснив всі необхідні дії з метою належного їх повідомлення про дату, час та місце проведення судового засідання; відповідач мав достатньо часу підготувати заперечення на позовну заяву і визнається таким, що був належним чином повідомлений про розгляд даної справи (згідно частини 6 статті 242 ГПК України).

Крім того, за приписами частини 1 статті 9 Господарського процесуального кодексу України ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи або обмежений у праві отримання в суді усної або письмової інформації про результати розгляду його судової справи. Будь-яка особа, яка не є учасником справи, має право на доступ до судових рішень у порядку, встановленому законом.

Відповідно до частини 2 статті 2 Закону України "Про доступ до судових рішень" усі судові рішення є відкритими та підлягають оприлюдненню в електронній формі не пізніше наступного дня після їх виготовлення і підписання.

Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 3 Закону України "Про доступ до судових рішень" для доступу до судових рішень судів загальної юрисдикції Державна судова адміністрація України забезпечує ведення Єдиного державного реєстру судових рішень. Єдиний державний реєстр судових рішень - автоматизована система збирання, зберігання, захисту, обліку, пошуку та надання електронних копій судових рішень.

Судові рішення, внесені до Реєстру, є відкритими для безоплатного цілодобового доступу на офіційному веб-порталі судової влади України (ч. 1 ст. 4 Закону України "Про доступ до судових рішень").

Враховуючи вищевикладене, Суд зазначає, що відповідач має доступ до судових рішень та мав можливість ознайомитись з ухвалами суду у Єдиному державному реєстрі судових рішень (www.reyestr.court.gov.ua).

Відзиву на позов відповідачем до суду надано не було.

Відповідно до ч. 9 ст. 165 та ч. 2 ст. 178 ГПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин, суд має право вирішити спір за наявними у справі матеріалами.

Розглянувши справу № 922/4655/23 в межах строку, встановленого Господарським процесуальним кодексом України, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши надані суду докази, які мають значення для вирішення спору по суті, суд встановив таке.

З матеріалів справи вбачається, що 10.12.2021 на адресу Державної екологічної інспекції у Харківськіи області (далі - Інспекції) надійшло звернення rp. Кудрявцева С.В. (вх.№ K-494 від 10.12.2021), в якому останній повідомляє про численні факти порушення вимог природоохоронного законодавства в частині ведення ДЕРЖАВНИМ ПІДПРИЄМСТВОМ «ЖОВТНЕВЕ ЛІСОВЕ ГОСПОДАРСТВО» (далі - Відновідач) господарської діяльності, а саме при вирощуванні, догляді та збереженні лісових нacaджeнь.

Листом від 15.12.2021 (вих. № К-494/П-364) Інспекція звернулась до Державної екологічної інспекції України щодо надання згоди на проведення позаппанового заходу державного нагляду (контролю) на підставі звернення rp. Кудрявцева С.В.

Державна екологічна інспекція України листом від 16.12.2023 (вих. № 31/2473ПГ) погодила проведення позаппанового заходу державного нагляду (контролю) на підставі звернення rp. Кудрявцева С.В.

04.01.2022 Державна екологічна інспекція у Харківській області, керуючись ст. 4, 6, 7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", Положенням про територіальні та міжрегіональні територіальні органи Держекоінспекції, затвердженим наказом Міністерства енергетики та захисту довкілля України від 07.04.2020 № 230, зареєстованим в Міністерстві юстиції України 16.04.2020 за № 350/34633, видано наказ № 6-12-01 "Про здійснення позапланового заходу (перевірки) ДП "ЖОВТНЕВИЙ ЛІСГОСП" в термін з 05 по 06, з 10 по 11.01.2022.

Крім того, 04.01.2022 Інспекцією видано направлення № 6/12-01/06-04 на проведення позаппанового заходу (перевірки) дотримання природоохоронного законодавства ДП "ЖОВТНЕВИЙ ЛІСГОСП".

Судом встановлено, що 11.01.2022 за результатами перевірки Інспекцією складено акт щодо дотримання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення i охорони природніх ресурсів № 6/12-01/06-04, яким зафіксовано факти порушень ДП "ЖОВТНЕВИЙ ЛІСГОСП" вимог ст. 16, 19, 64, 67, 69, 89, 90 Лісового кодексу України та Порядку спеціального використання лісових ресурсів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2007 за № 761. Так, в акті зафіксовано такі порушення:

- на території Мерчанського лісництва ДП "ЖОВТНЕВИЙ ЛІСГОСП" в межах суцільної санітарної рубки 2021 року у кварталі 92 виділі 11.1 площею 1,0 га (Лісорубний квиток ХА № 002141 від 14.09.2021) при проведенні лісосічних робіт не дотримано вимоги технологічного процесу розробки лісосіки, внаслідок чого за межами візиру було здійснено незаконний поруб 5 (п`яти) дерев твердолистяних порід з діаметрами у корі біля шийки кореня - 30 см, - 1 шт.; 28 см. - 1 шт.; 12 см - 1 шт.; 10 см. - 2 шт.

- на території Мерчанського лісництва ДП "ЖОВТНЕВИЙ ЛІСГОСП" в межах суцільної санітарної рубки 2021 року у кварталі 94 виділі 5.1 площею 1,0 га (Лісорубний квиток ХА № 002149 від 13.10.2021) при проведенні лісосічних робіт не дотримано вимоги технологічного процесу розробки лісосіки, внаслідок чого за межами візиру пошкоджено до ступеня припинення росту 1 (одне) дерево породи "дуб" діаметром у корі біля шийки кореня - 28 см.

- на території Мерчанського лісництва ДП "ЖОВТНЕВИЙ ЛІСГОСП" в межах прохідної рубки 2021 року у кварталі 114 виділі 9 площею 28,0 га (Лісорубний квиток ХА № 001029 від 28.10.2021) при проведенні лісосічних робіт не дотримано вимоги технологічного процесу розробки лісосіки, в межах зазначеної рубки виявлено захаращеність завислими та вивернутими довгомірними лісоматеріалами, які прийняті на облік, але якісні показники яких у зв`язку з погодними умовами визначити неможливо.

Позивач зазначає, що було проведено натуральне обстеження території за участі посадових осіб відповідача, у ході якого було виявлено незаконний поруб дерев (без ознак клейміння, які не були відведені до прохідної рубки) з діаметрами у корі біля шийки кореня, а саме з них породи: "дуб" сироростучі пні: 24 см. - 1 шт., "дуб" сухостійні пні: 20 см. - 1 шт., 16 см. - 4 шт., 14 см. - 2 шт.; "ясен" сироростучі пні: 16 см. - 4 шт., "ясен" сухостійні пні: 14 см. - 2 шт.; "клен" сухостійні пні: 16 см. - 3 шт., 14 см. - 3 шт.; "груша" сироростучі пні: 20 см. - 1 шт., 16 см. - 3 шт., 14 см. - 1 шт.

Позивач вказує на те, що акт позапланового заходу державного нагляду отриманий особисто представником відповідача та підписаний без заперечень.

Судом встановлено, що Державною екологічною інспекцією у Харківській області складено припис про усунення порушення вимог природоохоронного законодавства від 14 січня 2022 року № 1/06-10, який передано головному лісничому ДП "ЖОВТНЕВЕ ЛІСОВЕ ГОСПОДАРСТВО" Олексію Косову, що підтверджується підписом останнього у приписі. Зокрема, приписом встановлено наступні вказівки та терміни їх виконання:

1. Дотримуватись вимог технологічного процесу розробки лісосік, при проведенні лісосічних робіт не допускати пошкодження та вирубу межових дерев та дерев не відведених до рубки - постійно;

2. Оновити ділянкові стовпчики, розташовані на території Мерчанського лісництва ДП "Жовтневе ЛГ" при провеленні суцільної санітарної рубки 2021 року лісовій ділянці в кварталі 59 виділ 1.2, площа 1,0 га (Лісорубний квиток ХА № 002127 від 15.07.2021) - до 15.02.2022;

3. Оновити ділянкові стовпчики, розташовані на території Мерчанського лісництва ДП "Жовтневе ЛГ" при провеленні суцільної санітарної рубки 2021 року лісовій ділянці в кварталі 78 виділ 13.1, площа 1,0 га (Лісорубний квиток ХА № 002127 від 15.07.2021) - до 15.02.2022;

4. Провести огляд місці використання лісових ресурсів на території Мерчанського лісництва ДП "Жовтневе ЛГ" в строки та терміни, які передбачені чинним законодавством, з метою виявлення повноти і правильності розробки лісосік, а також виявлення залишених недорубів, невивезеної деревини - терміново в строки та терміни, які передбачені чинним законодавством;

5. Забезпечити ліквідацію на території Мерчанського лісництва ДП "Жовтневе ЛГ" позалісосічної захаращеності (із врахування інформації акту перевірки) - до 15.02.2022;

6. Здійснювати належним чином організацію охорони і захисту лісів від незаконних рубок не призначених для рубки дерев - постійно.

У приписі закріплено обов`язок суб`єкта господарювання, який отримав припис, направляти інформацію про виконання приписів не пізніше 3 днів після закінчення встановленого терміну виконання кожного пункту приписів до Державної екологічної інспекції у Харківській області.

У позовній заяві позивач наводить розрахунок розміру шкоди, заподіяної порушенням законодавства внаслідок незаконної рубки дерев на території ДП "ЖОВТНЕВИЙ ЛІСГОСП", виконаний на підставі Такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу підприємствами, установами, організаціями та громадянами незаконним вирубуванням та пошкодженням дерев і чагарників до ступеня припинення росту, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 23.07.2008 № 665, а саме: загальна сума завданої шкоди складає 32760 грн. 19 коп., з яких: у кварталі 92 виділі 11.1 на площі 1,0 га - 10023 грн. 51 коп., у кварталі 94 виділі 5.1 на площі 1,0 га - 4670 грн. 14 коп., у кварталі 114 виділі 9 на площі 28,0 га - 18066 грн. 54 коп.

Судом встановлено, що Державною екологічною інспекцією у Харківській області на адресу ДП "ЖОВТНЕВЕ ЛІСОВЕ ГОСПОДАРСТВО" з метою забезпечення добровільного відшкодування завданої шкоди надано претензії від 20.01.2022 № 26, № 27, від 21.01.2022 № 28.

Так, 20.01.2022 за вих.№ 350-06-04 на адресу відповідача направлено претензію № 26 із пропозицією добровільного відшкодування матеріальних збитків, заподіяних державі внаслідок незаконного вирубування дерев до ступеня припинення росту дерев у розмірі 10023 грн. 51 коп.

20.01.2022 за вих.№ 351-06-04 на адресу відповідача направлено претензію № 27 із пропозицією добровільного відшкодування матеріальних збитків, заподіяних державі внаслідок пошкодження до ступеня припинення росту дерева за межами візира, яке не було відведено до рубки, у розмірі 4670 грн. 14 коп.

21.01.2022 за вих.№ 364-06-04 на адресу відповідача направлено претензію № 28 із пропозицією добровільного відшкодування матеріальних збитків, заподіяних державі внаслідок незаконного вирубування дерев до ступеня припинення росту дерев у розмірі 18066 грн. 54 коп.

Проте відповідачем вищезазначені претензії були проігноровані, заподіяні збитки не відшкодовані.

Крім того, позивач повідомляє, що за допущення порушень вимог природоохоронного законодавства до адміністративної відповідальності за ст. 64, 65, 77 Кодексу України про адміністративні правопорушення було притягнуто посадових осіб ДП "ЖОВТНЕВЕ ЛІСОВЕ ГОСПОДАРСТВО". Копії справ про адміністративні правопорушення додано позивачем до позовної заяви.

Вищевказані обставини стали причиною звернення позивача із відповідним позовом до суду.

Надаючи правову кваліфікацію викладеним обставинам, з урахуванням фактичних та правових підстав позовних вимог, суд виходить з наступного.

Відповідно до ст. 13 Конституції України земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією.

Згідно з ст. 66 Конституції України кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки.

Згідно з ч. 2, 3 ст. 1 Лісового кодексу України ліси України є її національним багатством і за своїм призначенням та місцерозташуванням виконують переважно водоохоронні, захисні, санітарно-гігієнічні, оздоровчі, рекреаційні, естетичні, виховні, інші функції та є джерелом для задоволення потреб суспільства в лісових ресурсах.

Усі ліси на території України, незалежно від того, на землях яких категорій за основним цільовим призначенням вони зростають, та незалежно від права власності на них, становлять лісовий фонд України і перебувають під охороною держави.

Статтею 19 Лісового кодексу України встановлено, що постійні лісокористувачі зобов`язані, зокрема, забезпечувати охорону, захист, відтворення, підвищення продуктивності лісових насаджень, посилення їх корисних властивостей, підвищення родючості ґрунтів, вживати інших заходів відповідно до законодавства на основі принципів сталого розвитку; дотримуватися правил і норм використання лісових ресурсів.

Згідно з положеннями ст. 64 Лісового кодексу України підприємства, установи, організації і громадяни здійснюють ведення лісового господарства з урахуванням господарського призначення лісів, природних умов і зобов`язані:

1) забезпечувати посилення водоохоронних, захисних, кліматорегулюючих, санітарно-гігієнічних, оздоровчих та інших корисних властивостей лісів з метою поліпшення навколишнього природного середовища та охорони здоров`я людей;

2) забезпечувати безперервне, невиснажливе і раціональне використання лісових ресурсів для задоволення потреб виробництва і населення в деревині та іншій лісовій продукції;

3) здійснювати відтворення лісів;

4) забезпечувати підвищення продуктивності, поліпшення якісного складу лісів і збереження біотичного та іншого природного різноманіття в лісах;

5) здійснювати охорону лісів від пожеж, захист від шкідників і хвороб, незаконних рубок та інших пошкоджень;

6) раціонально використовувати лісові ділянки.

В ч. 1, 2 ст. 69 Лісового кодексу України зазначено, що спеціальне використання лісових ресурсів на виділеній лісовій ділянці проводиться за спеціальним дозволом - лісорубний квиток або лісовий квиток, що видається безоплатно. Спеціальний дозвіл на заготівлю деревини в порядку рубок головного користування видається органом виконавчої влади з питань лісового господарства Автономної Республіки Крим, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері лісового господарства.

Пунктом 2 Порядку спеціального використання лісових ресурсів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2007 № 761, встановлено обов`язки підприємств, установ, організацій і громадян, які здійснюють спеціальне використання лісових ресурсів, зокрема, обов`язок забезпечувати збереження підросту і не призначених для рубки дерев.

Стаття 86 Лісового кодексу України визначає, що організація охорони і захисту лісів передбачає здійснення комплексу заходів, спрямованих на збереження лісів від пожеж, незаконних рубок, пошкодження, ослаблення та іншого шкідливого впливу, захист від шкідників і хвороб. Забезпечення охорони і захисту лісів покладається на центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері лісового господарства та органи місцевого самоврядування, власників лісів і постійних лісокористувачів відповідно до цього Кодексу.

Відповідно до ст. 90 Лісового кодексу України основними завданнями державної лісової охорони є: здійснення державного контролю за додержанням лісового законодавства; забезпечення охорони лісів від пожеж, незаконних рубок, захист від шкідників і хвороб, пошкодження внаслідок антропогенного та іншого шкідливого впливу.

Статтями 107, 107 Лісового кодексу України передбачено, що порушення лісового законодавства тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність відповідно до закону. Відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи, винні, зокрема, у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників. Підприємства, установи, організації і громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України.

Загальні підстави відповідальності за завдану майнову шкоду передбачені ст. 1166 Цивільного кодексу України. Майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала; особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства, за своєю правовою природою є відшкодуванням позадоговірної шкоди, тобто деліктною відповідальністю.

Підставою деліктної відповідальності є протиправне шкідливе винне діяння особи, яка завдала шкоду. Для відшкодування завданої шкоди необхідно довести такі факти як неправомірність поведінки особи; вина завдавача шкоди; наявність шкоди; причинний зв`язок між протиправною поведінкою та заподіяною шкодою. Наявність всіх вищезазначених умов є обов`язковим для прийняття судом рішення про відшкодування шкоди. Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду.

Таким чином, при вирішенні спорів щодо відшкодування шкоди, заподіяної порушенням вимог лісового законодавства у випадках встановлення контролюючими органами при проведенні перевірок дотримання природоохоронного законодавства Факту правопорушення, слід виходити з того, що обов`язки із забезпечення охорони, захисту, відтворення, підвищення продуктивності лісових насаджень покладено саме на постійних лісокористувачів, які й повинні нести відповідальність за невиконання та неналежне виконання згаданих обов`язків, зокрема, за незабезпечення охорони та захисту лісів від незаконних рубок та пошкодження дерев.

Отже, цивільно-правову відповідальність за порушення лісового законодавства мають нести не лише особи, які безпосередньо здійснюють самовільну вирубку лісів (пошкодження дерев), а також і постійні лісокористувачі, вина яких полягає у допущенні та не перешкоджанні їх працівниками незаконному вирубуванню лісових насаджень (пошкодженню дерев) внаслідок неналежного виконання ними своїх службових обов`язків. Тобто проявом їх протиправної бездіяльності є незабезпечення працівниками постійних лісокористувачів охорони і захисту лісів, внаслідок чого відбувається вирубування дерев (пошкодження дерев) невстановленими особами.

Предметом спору у цій справі є стягнення з відповідача шкоди, заподіяної державі внаслідок порушення норм лісового та природоохоронного законодавства.

Отже, організація і забезпечення охорони та захисту лісів, яка передбачає здійснення комплексу заходів, спрямованих на збереження та охорону лісів, зокрема, від незаконних рубок та інших пошкоджень, покладається на постійних лісокористувачів.

Порушення вимог щодо ведення лісового господарства, встановлених у сфері охорони, захисту та використання лісів, є підставою для покладення на постійного лісокористувача цивільно-правової відповідальності. При цьому, не важливо хто конкретно здійснював незаконне вирубування дерев на ділянках лісу, наданих у постійне користування, оскільки визначальним є факт порушення лісокористувачем встановлених правил лісокористування, що спричинило завдання державі збитків внаслідок незаконної рубки дерев третіми особами на підконтрольній лісокористувачу ділянці лісу.

Таким чином, обов`язок щодо забезпечення охорони лісових насаджень покладено саме на постійних лісокористувачів, які відповідають за невиконання або неналежне виконання таких обов`язків, в тому числі, у разі незабезпечення охорони та захисту лісів від незаконних рубок дерев. Отже, цивільно-правову відповідальність за порушення лісового законодавства мають нести не лише особи, які безпосередньо здійснюють самовільну вирубку лісів (пошкодження дерев), а й постійні лісокористувачі, вина яких полягає у протиправній бездіяльності у вигляді невчинення дій щодо забезпечення охорони та збереження лісу від незаконних рубок на підвідомчих їм ділянках із земель лісового фонду, що має наслідком самовільну рубку (пошкодження) лісових насаджень третіми (невстановленими) особами.

У вказаному висновку суд звертається до правової позиції об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду, що викладена у постанові від 09.08.2018 року у справі № 909/976/17.

Відповідно до ст.40 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" використання природних ресурсів громадянами, підприємствами, установами та організаціями здійснюється з додержанням обов`язкових екологічних вимог, зокрема, здійснення заходів щодо запобігання псуванню, забрудненню, виснаженню природних ресурсів, негативному впливу на стан навколишнього природного середовища; здійснення заходів щодо збереження і невиснажливого використання біологічного різноманіття під час провадження діяльності, пов`язаної з поводженням з генетично модифікованими організмами.

Згідно з ст. 68 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів.

Дослідивши матеріали справи, суд доходить до висновку, що факт порушення підтверджується наявними у справі письмовими доказами, а саме листом Державної екологічної інспекції України від 16.12.2023 (вих. № 31/2473ПГ) з погодженням проведення позаппанового заходу державного нагляду (контролю) на підставі звернення rp. Кудрявцева С.В., наказом Державної екологічної інспекції у Харківській області № 6-12-01 "Про здійснення позапланового заходу (перевірки) ДП "ЖОВТНЕВИЙ ЛІСГОСП" в термін з 05 по 06, з 10 по 11.01.2022, направленням № 6/12-01/06-04 на проведення позаппанового заходу (перевірки) дотримання природоохоронного законодавства ДП "ЖОВТНЕВИЙ ЛІСГОСП", актом щодо дотримання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовиіца, раціонального використання, відтворення i охорони природніх ресурсів № 6/12-01/06-04, яким зафіксовано факти порушень ДП "ЖОВТНЕВИЙ ЛІСГОСП" вимог ст. 16, 19, 64, 67, 69, 89, 90 Лісового кодексу України та Порядку спеціального використання лісових ресурсів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2007 за № 761, приписом про усунення порушення вимог природоохоронного законодавства від 14 січня 2022 року № 1/06-10, а також протоколами про адміністративні правопорушення, постановами про накладення адміністративного стягнення та квитанціями про сплату штрафу.

Відповідно до ч. 1 ст. 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Згідно з вимогами ст. 73 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Враховуючи фактичні обставини справи та наведені норми законодавства, суд дійшов висновку, що позовні вимоги у справі є обґрунтованими, підтвердженими доданими до матеріалів справи доказами, не спростованими відповідачем та такими, що підлягають задоволенню у повному обсязі.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 129 ГПК України, судовий збір покладається у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, - на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Враховуючи те, що суд задовольнив позов повністю, у відповідності ст. 129 Господарського процесуального кодексу України витрати щодо сплати судового збору підлягають стягненню з відповідача у повному обсязі.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 13, 73, 74, 75, 76-80, 129, 236-240 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд,-

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги задовольнити повністю.

Стягнути з ДЕРЖАВНОГО ПІДПРИЄМСТВА ЖОВТНЕВЕ ЛІСОВЕ ГОСПОДАРСТВО (ДП "ЖОВТНЕВИЙ ЛІСГОСП") юридична адреса: 62472, Харківська обл., Харківський р-н, м. Мерефа, вул. Лесі Українки, будинок 63, фактична адреса: 61001, м. Харків, вул. Сіриківська, 36, на користь держави на р/р UA0020645, отримувач УК Люботинської міської ТГ у Харківському районі Харківської області, банк отримувач - Казначейство України (ЕАП), , МФО 899998, символ звітності 331 для зарахування по коду бюджетної кваліфікації 24062100 Грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, в розмірі 32 760,19 грн. (тридцять дві тисячі сімсот шістдесят гривень дев`ятнадцять копійок).

Стягнути з ДЕРЖАВНОГО ПІДПРИЄМСТВА ЖОВТНЕВЕ ЛІСОВЕ ГОСПОДАРСТВО (ДП "ЖОВТНЕВИЙ ЛІСГОСП") юридична адреса: 62472, Харківська обл., Харківський р-н, м. Мерефа, вул. Лесі Українки, будинок 63, фактична адреса; 61001, м. Харків, вул. Сіриківська, 36, на користь Державної екологічної інспекції у Харківській області , юридична та фактична адреса: 61166, м. Харків, вул. Бакуліна, 6, на р/р UA0081164, Державна казначейська служба України м. Київ МФО 820172, судовий збір в розмірі 2 684,00 гривень (дві тисячі шістсот вісімдесят чотири гривні нуль копійок).

Накази видати після набрання рішенням законної сили.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. Згідно ст.257 ГПК України, апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції. Відповідно до п.17.5 Перехідних положень ГПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Позивач: Державна екологічна інспекція у Харківській області , юридична та фактична адреса: 61166, м. Харків, вул. Бакуліна, 6, на р/р UA0081164, Державна казначейська служба України м. Київ МФО 820172.

Відповідач: ДЕРЖАВНЕ ПІДПРИЄМСТВО ЖОВТНЕВЕ ЛІСОВЕ ГОСПОДАРСТВО (ДП "ЖОВТНЕВИЙ ЛІСГОСП") юридична адреса: 62472, Харківська обл., Харківський р-н, м. Мерефа, вул. Лесі Українки, будинок 63, фактична адреса; 61001, м. Харків, вул. Сіриківська, 36.

Повне рішення складено "25" січня 2024 р.

Суддя О.О. Присяжнюк