ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

"03" січня 2024 р. м. Київ Справа № 911/3685/23

Суддя Господарського суду Київської області Смірнов О.Г., розглянувши матеріали позовної заяви

за позовом: Релігійної організації «Релігійна громада парафія на честь Преображення Господнього Бориспільської єпархії української православної церкви с. Княжичі Броварського району Київської області (07445, Київська обл., Броварський р-н, с. Княжичі, вул. Максименка, буд. 1)

до відповідача: Броварської міської ради Броварського району Київської області (07400, Київська обл., м. Бровари, вул. Героїв України, буд. 15)

про витребування земельної ділянки

ВСТАНОВИВ

Релігійна організація «Релігійна громада парафія на честь Преображення Господнього Бориспільської єпархії української православної церкви с. Княжичі Броварського району Київської області звернулась до Господарського суду Київської області з позовною заявою за вих. №б/н від 05.12.2023 до Броварської міської ради Броварського району Київської області про витребування земельної ділянки.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 07.12.2023 наведену вище позовну заяву передано для розгляду судді Смірнову О.Г.

Дослідивши матеріали позовної заяви та додані до неї документи, суд дійшов висновку, що позовна заява подана без додержання вимог, викладених у ст. 164 ГПК України, що є підставою для залишення позовної заяви без руху відповідно до ч. 1 ст. 174 ГПК України.

Відповідно до п. п. 5, 8 ч. 3 ст. 162 ГПК України позовна заява повинна містити, зокрема: виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви.

Згідно з приписами ч. 2 ст. 164 ГПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Статтею 73 ГПК України встановлено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (ст. 76 ГПК України).

Так, позивачем долучено до позовної заяви копію договору про надання правової допомоги №б/н від 01.09.2022 у нечитабельному вигляді з нечітким текстом.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 164 ГПК України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують, зокрема сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Положеннями ст. 4 Закону України "Про судовий збір" визначено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею 4 Закону України Про судовий збір передбачено, що за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру сплачується судовий збір у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру підлягає сплаті 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Предметом розгляду поданого позову є вимога про витребування з незаконного володіння у постійне користування земельної ділянки, що є вимогою майнового характеру.

Суд звертає увагу позивача на те, що майновий позов (позовна вимога майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці.

Відповідно до пункту 3 частини третьої статті 162, пунктів 1, 2, 3 частини першої статті 163 Господарського процесуального кодексу України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці. Ціна позову визначається: 1) у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, або сумою, оспорюваною за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку; 2) у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; 3) у позовах, які складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог.

Тобто будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього.

Отже, судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову (пункт 8.12 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26.02.19. у справі № 907/9/17).

Натомість до позовних заяв немайнового характеру відносяться вимоги, які не підлягають вартісній оцінці. Під немайновим позовом слід розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що не піддається грошовій оцінці.

Позовна вимога про витребування майна з чужого незаконного володіння свідчить про її майновий характер.

Суд звертається до правової позиції викладеної у постанові Об`єднаної Палати Верховного Суду від 25.08.2020 у справі №910/13737/19 відповідно до якої майновий позов (позовна вимога майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці.

При цьому суд звертає увагу, що судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, витребування або повернення майна у позадоговірних зобов`язаннях (у тому числі в зв`язку з вимогами, заснованими на приписах частини п`ятої статті 216, статті 1212 Цивільного кодексу України тощо), - як рухомих речей, так і нерухомості, - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

За звернення до суду із позовною заявою майнового характеру (про витребування земельної ділянки) позивач повинен був сплати судовий збір, який має розраховуватись від вартості спірного майна.

З матеріалів позовної заяви вбачається, що позивачем було сплачено судовий збір у розмірі 2684, 00 грн., однак ним не надано суду доказів вартості спірної земельної ділянки, яку останній просить суд витребувати. Таким чином, суд позбавлений можливості встановити розмір судового збору, що підлягає сплаті за подання даного позову.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 ГПК України суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч. 2 ст. 174 ГПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Виявлені судом недоліки позовної заяви є підставою для залишення позовної заяви без руху з наданням строку для усунення вказаних недоліків.

Для усунення недоліків позовної заяви позивачу необхідно надати:

- надати чітку (читабельну) належним чином засвідчену копію договору про надання правової допомоги №б/н від 01.09.2022;

- докази сплати судового збору у відповідності до вартості спірної земельної ділянки, яку позивач просить витребувати;

- відомості про вартість спірної земельної дялянки, яку позивач просить витребувати.

Враховуючи вищевикладене, позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення вказаних недоліків.

Керуючись п. 2 ч. 1 ст. 164, ч. 1 ст. 174, 234 ГПК України, суд

УХВАЛИВ

Позовну заяву за вих. №б/н від 05.12.2023 Релігійної організації «Релігійна громада парафія на честь Преображення Господнього Бориспільської єпархії української православної церкви с. Княжичі Броварського району Київської області залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність усунути зазначені недоліки у строк до 10 днів з дня отримання позивачем ухвали суду про залишення позовної заяви без руху та подати до суду відповідні докази, а саме:

- надати чітку (читабельну) належним чином засвідчену копію договору про надання правової допомоги №б/н від 01.09.2022;

- докази сплати судового збору у відповідності до вартості спірної земельної ділянки, яку позивач просить витребувати;

- відомості про вартість спірної земельної дялянки, яку позивач просить витребувати.

Роз`яснити позивачу, що при невиконанні вимог даної ухвали, позовна заява вважається неподаною та повертається позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею 03.01.2024 та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя О.Г. Смірнов