ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про повернення заяви без розгляду в

провадженні у справі про неплатоспроможність

09.01.2024 Справа № 904/6870/23

За заявою ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ) про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність

Суддя Камша Н.М.

без участі представників сторін

ВСТАНОВИВ:

29.12.2023 до Господарського суду Дніпропетровської області надійшла заява ОСОБА_1 про відкриття провадження у справі про його неплатоспроможність.

03.01.2024 Господарським судом Дніпропетровської області винесено ухвалу, якою:

- залишено без руху заяву ОСОБА_1 про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність;

- встановлено строк на усунення недоліків 5 (п`ять) днів з дня вручення ухвали про залишення заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність без руху;

- запропоновано заявнику усунути недоліки заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність у встановлений строк, надавши суду:

- копію трудової книжки (за наявності);

- документ, що підтверджує наявність (відсутність) у боржника статусу фізичної особи - підприємця;

- оновлену довідку про наявність (відсутність) непогашеної судимості за економічні злочини;

- докази сплати боржником авансування винагороди арбітражному керуючому за виконання ним повноважень керуючого реструктуризацією у розмірі 40 260, 00 грн.;

- згоду арбітражного керуючого ОСОБА_2 на виконання повноважень керуючого реструктуризацією у справі про неплатоспроможність ОСОБА_1 .

04.01.2024 до Господарського суду Дніпропетровської області надійшла заява з додатками від представника боржника про усунення недоліків.

У вказаній вище заяві представником боржника зазначено наступне.

Щодо надання до суду копії трудової книжки, то представником боржника зазначено, що ОСОБА_1 не має трудової книжки, тому надати її копію не має можливості.

Відносно актуальної інформації про наявність (відсутність) непогашеної судимості за економічні злочини, то представником боржника додано витяг з інформаційно-аналітичної системи "Облік відомостей про притягнення особи до кримінальної відповідальності та наявності судимості", з якого встановлено, що станом на 12.12.2023 ОСОБА_1 незнятої чи непогашеної судимості не має.

На вимогу суду про надання боржником документу, що підтверджує наявність (відсутність) у боржника статусу фізичної особи - підприємця, його представником надано витяг з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань від 15.11.2023, з якого встановлено, що в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань записів відносно ОСОБА_1 не знайдено.

Стосовно того, що суд в ухвалі зазначив надати належні докази здійснення боржником сплати авансування винагороди арбітражному керуючому за виконання ним повноважень керуючого реструктуризацією на суму 40 260,00 грн., то представник ОСОБА_1 зазначив, що Велика Палата Верховного Суду вважає помилковим твердження про неможливість прийняти як доказу сплати судового збору за подання позовної заяви платіжне доручення лише у зв`язку із зазначенням у ньому платником іншої особи, а не позивача. Треба враховувати весь зміст платіжного документа, зокрема, вказівки на призначення відповідного платежу (об`єкта справляння судового збору). Визначальним виступає факт надходження усієї належної до сплати суми судового збору до спецфонду Держбюджету (постанова від 30.09.2020 р. у справі № 9901/144/20).

Велика Палата Верховного Суду зазначила, що суд повинен перевірити, щоб платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою, що додаються до позовної заяви (заяви, скарги), містили відомості про те, за яку саме позовну заяву (заяву, скаргу, дію) сплачується судовий збір. Тому судовий збір не заборонено сплатити іншій особі.

Таким чином, представник боржника вважає, що додані до заяви квитанції про оплату авансування винагороди іншою особою є правомірними та підтверджують факт оплати авансування винагороди арбітражного керуючого саме ОСОБА_1 .

Враховуючи вищевикладене, представник боржника просить суд врахувати дані усунення недоліків при ухвалення судом відповідного рішення.

Дослідивши подану представником ОСОБА_1 заяву про усунення недоліків та доводи в її обґрунтування, Господарський суд Дніпропетровської області прийшов до наступних висновків.

Відповідно до частини першої статті 2 Кодексу України з процедур банкрутства провадження у справах про банкрутство регулюється цим Кодексом, Господарським процесуальним кодексом України, іншими законами України.

Отже, господарський суд наголошує, що при прийнятті та розгляді заяв про неплатоспроможність боржника - фізичної особи, фізичної особи - підприємця, господарський суд керується не лише Кодексом України з процедур банкрутства, а також положеннями Господарського процесуального кодексу України та іншими законами України.

Статтею 113 Кодексу України з процедур банкрутства передбачено, що провадження у справах про неплатоспроможність боржника - фізичної особи, фізичної особи - підприємця здійснюється в порядку, визначеному цим Кодексом для юридичних осіб, з урахуванням особливостей, встановлених цією Книгою.

Вимоги до заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність містяться, зокрема, у статтях 115, 116 Кодексу України з процедур банкрутства.

Згідно з частиною першою статті 116 Кодексу України з процедур банкрутства заява про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність подається боржником за наявності підстав, передбачених цим Кодексом, а саме підстав, визначених у частині другій статті 115 Кодексу.

У відповідності до вимог пункту 12 частини 3 статті 116 Кодексу України з процедур банкрутства до заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність додаються докази авансування боржником на депозитний рахунок суду винагороди керуючому реструктуризацією за три місяці виконання повноважень.

Отже, Кодексом України з процедур банкрутства визначено, що докази авансування винагороди керуючому реструктуризацією здійснюються саме боржником, жодних виключень про можливість авансування винагороди керуючому реструктуризацією за боржника іншими особами в Кодексі України з процедур банкрутства не визначено.

Згідно довідки фінансового відділу Господарського суду Дніпропетровської області №07-47/6/24 від 03.01.2024 встановлено, що за даними банківських виписок руху грошових коштів на депозитному рахунку № НОМЕР_2 , відкритому в ДКСУ у м.Київ для проведення операцій авансування та сплати винагороди арбітражним керуючим, станом на 03.01.2024 по справі, в якій боржником заявлено ОСОБА_1 надходили кошти для авансування та сплати винагороди арбітражному керуючому, сплачені ОСОБА_3 у сумі 40 260,00 грн. Тобто, авансування грошової винагороди арбітражного керуючого здійснено не боржником особисто, а іншою особою.

Відповідно до ч. 1 ст. 528 Цивільного кодексу України виконання обов`язку може бути покладено боржником на іншу особу, якщо з умов договору, вимог Цивільного кодексу, інших актів цивільного законодавства або суті зобов`язання не випливає обов`язок боржника виконати зобов`язання особисто.

Отже, заявник мав право укласти угоду з ОСОБА_3 про авансування винагороди керуючому реструктуризацією у справі про свою неплатоспроможність, але боржником до суду такої угоди не подано.

Щодо посилання на постанову Великої Палати Верховного Суду від 30.09.2020р. у справі №9901/144/20, господарський суд зазначає таке.

У даній постанові Велика Палата Верховного Суду вважає помилковим висновок суду першої інстанції про неможливість прийняття як доказу сплати судового збору за подання позовної заяви платіжного доручення лише у зв`язку із зазначенням у ньому платником іншої особи, а не позивача, без урахування всього змісту цього документа, зокрема, вказівки на призначення відповідного платежу (об`єкта справляння судового збору). Визначальним є факт надходження усієї належної до сплати суми судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Так відповідно до частини другої статті 9 Закону України від "Про судовий збір" суд перед відкриттям провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України. У зв`язку із цим суд повинен перевірити, щоб платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою, що додаються до позовної заяви (заяви, скарги), містили відомості про те, за яку саме позовну заяву (заяву, скаргу, дію) сплачується судовий збір.

Отже, в даній постанові Велика Палата Верховного Суду розглядала питання саме сплати третьою особою судового збору за подання позовної заяви, питання щодо сплати третьою особою за боржника авансування винагороди керуючому реструктуризацією не розглядалось. Тому твердження представника боржника щодо подачі належних доказів авансування ОСОБА_1 грошової винагороди арбітражному керуючому є безпідставним та таким, що суперечить вимогам чинного законодавства України.

Враховуючи вищевикладене, приймаючи до уваги невиконання заявником вимог ухвали господарського суду від 03.01.2024 про залишення заяви без руху і ненадання витребуваних судом доказів, господарський суд вважає, що заява ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ) про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність підлягає поверненню, оскільки заявником не усунено недоліків заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність у строк, встановлений судом.

Господарський суд також зазначає, що повернення заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність не перешкоджає повторному зверненню з такою заявою до господарського суду у встановленому порядку, у зв`язку з чим право ОСОБА_1 на доступ до правосуддя у цій справі не порушується та не обмежується.

Керуючись ст.ст. 38, 174, 234-235, 256 Господарського процесуального кодексу України, ст. 116 Кодексу України з процедур банкрутства, господарський суд, -

УХВАЛИВ:

Повернути ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ) заяву про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність з доданими до неї документами без розгляду.

Повернення заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність не перешкоджає повторному зверненню з нею до господарського суду в загальному порядку після усунення допущеного порушення.

Ухвала набирає законної сили - 09.01.2024 та може бути оскаржена в порядку та строки, встановлені статтями 254-257 Господарського процесуального кодексу України.

Суддя Н.М. Камша