УХВАЛА

м. Київ

03.01.2024Справа № 910/19274/23

Суддя Н.Плотницька, розглянувши заяву ОСОБА_1 про збільшення позовних вимог та їх об`єднання у справі

за позовом ОСОБА_1

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Укравтокомплект ЛТД"

про визнання недійсними договору купівлі-продажу і угоди про зарахування зустрічних однорідних вимог

Представники сторін: не викликались

ВСТАНОВИВ:

18.12.2023 до Господарського суду міста Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 з вимогами до Товариства з обмеженою відповідальністю "Укравтокомплект ЛТД" про визнання недійсними договору купівлі-продажу і угоди про зарахування зустрічних однорідних вимог .

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 20.12.2023 позовну заяву залишено без руху на підставі частини 1 статті 174 Господарського процесуального кодексу України.

28.12.2023 до Господарського суду міста Києва надійшла заява ОСОБА_1 збільшення позовних вимог та їх об`єднання.

Кір того, частино 2 статті 170 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що письмова заява, клопотання чи заперечення підписується заявником або його представником.

Відповідно до пункту 5.23 Національного стандарту України ДСТУ 4163-2003 "Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації" (затверджена Наказом Держспоживстандарту України від 07.04.2003 № 55) підпис складається з назви посади особи, яка підписує документ (повної, якщо документ надруковано не на бланку, скороченої -на документі, надрукованому на бланку), особистого підпису, ініціалу(-ів) і прізвища.

Судом встановлено, що заяву збільшення позовних вимог та їх об`єднання не підписано заявником.

За змістом частини 4 статті 170 Господарського процесуального кодексу України суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

З огляду на вищевикладене, суд дійшов висновку про повернення заяви про збільшення позовних вимог та їх об`єднання, оскільки остання не відповідає вимогам, встановленим у частині 1 статті 139 Господарського процесуального кодексу України.

Крім того, суд звертає увагу позивача на наступне. Під збільшенням чи зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти зміну кількісних показників, в яких виражається позовна вимога (збільшення чи зменшення ціни позову, збільшення чи зменшення кількості товару тощо). Під зміною розміру позовних вимог не можна розуміти заявлення ще однієї чи кількох вимог додатково до викладених у позовній заяві - така дія кваліфікується як зміна предмета позову.

Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру. Якщо в заяві позивача йдеться про збільшення розміру немайнових вимог (наприклад, про визнання недійсним ще одного акта крім того, стосовно якого відповідну вимогу вже заявлено), то фактично також йдеться про подання іншого позову.

Аналогічних правових висновків дотримується Верховний Суд у своїх постановах від 28 квітня 2021 року справа №908/522/20, від 11 листопада 2020 року справа №922/53/19.

Неправомірно під виглядом зміни розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви. Подібна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду 10 грудня 2019 року у справі № 923/1061/18, від 23 січня 2020 року у справі № 925/186/19, від 09 липня 2020 року у справі № 922/404/19.

Оскільки під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві, то доповнення немайнового позову майновою вимогою про стягнення коштів є не збільшенням позовних вимог, а пред`явленням нового позову з іншим предметом і підставами, що виключає можливість розгляду поданої позивачем заяви саме як заяви про збільшення розміру заявлених позовних вимог.

Керуючись статтями 139, 140, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 про збільшення позовних вимог та їх об`єднання повернути її заявнику.

Суддя Н.Плотницька