УХВАЛА

м. Київ

17.01.2024Справа № 910/20139/23

Господарський суд міста Києва у складі судді Грєхової О.А., розглянувши позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Гренландія НВП»

до Акціонерного товариства «Укрпошта»

про виконання покупцем умов договору поставки

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Гренландія НВП» звернулось до Господарського суду міста Києва із позовними вимогами до Акціонерного товариства «Укрпошта» про виконання покупцем умов договору поставки.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення її без руху, зважаючи на наступне.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. Суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху також у разі, якщо позовну заяву подано особою, яка відповідно до частини шостої статті 6 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити). Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави, визначеної абзацом другим частини першої цієї статті, суд у такій ухвалі зазначає про обов`язок такої особи зареєструвати електронний кабінет відповідно до статті 6 цього Кодексу.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За змістом п.п. 1, 2 п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" ставки судового збору за подання до господарського суду позовної заяви встановлюються у таких розмірах: позовної заяви майнового характеру - 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; позовної заяви немайнового характеру - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2023 рік" з 1 січня 2023 року встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у розмірі 2684,00 грн.

Як вбачається з прохальної частини позовної заяви, позивач просить суд зобов`язати АТ «Укрпошта» здійснити виконання обов`язку в натурі, виконавши зобов`язання за Договором поставки № 080823-16Е від 08.08.2023 щодо замовлення в ТОВ «Гренландія НВП» постачання товару на повну суму Договору шляхом надання заяви на поставку товару, що має бути поставлений постачальником за Договором на суму 1 658 551,68 грн., а також прийняти та оплатити цей товар згідно умов Договору, свідчить про їх майновий характер.

При цьому, за подання означеної позовної заяви позивачем сплачено судовий збір у розмірі 2684,00 грн. виходячи із однієї вимоги немайнового характеру.

Водночас, майновий позов (позовна вимога майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці.

Відповідно до пункту 3 частини третьої статті 162, пунктів 1, 2, 3 частини першої статті 163 Господарського процесуального кодексу України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці. Ціна позову визначається: 1) у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, або сумою, оспорюваною за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку; 2) у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; 3) у позовах, які складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог.

Тобто будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього.

Отже, судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову (пункт 8.12 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26.02.19. у справі № 907/9/17).

Натомість до позовних заяв немайнового характеру відносяться вимоги, які не підлягають вартісній оцінці. Під немайновим позовом слід розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що не піддається грошовій оцінці.

Позовні вимоги про зобов`язання здійснити виконання обов`язку в натурі, виконавши зобов`язання за Договором поставки № 080823-16Е від 08.08.2023 щодо замовлення в ТОВ «Гренландія НВП» постачання товару на повну суму Договору шляхом надання заяви на поставку товару, що має бути поставлений постачальником за Договором на суму 1 658 551,68 грн., а також прийняти та оплатити цей товар згідно умов Договору, свідчить про їх майновий характер.

Заявлені вимоги позивача про зобов`язання виконати умови договору поставки, шляхом подання заявки на поставку товару вартістю 1 658 551,68 грн., прийняття товару вартістю 1 658 551,68 грн. та оплати товару вартістю 1 658 551,68 грн. ґрунтуються на наявності грошових вимог позивача, що виникли на підставі відповідного договору. Наслідком задоволення таких вимог та виконання судового рішення є припинення грошових вимог позивача до відповідача. Отже, позовні вимоги про зобов`язання виконати умови договору поставки, шляхом подання заявки на поставку товару вартістю 1 658 551,68 грн., прийняття товару вартістю 1 658 551,68 грн. та оплати товару вартістю 1 658 551,68 грн. мають вартісну оцінку, носять майновий характер, і розмір ставок судового збору за їх подання визначається на підставі статті 4 Закону України "Про судовий збір" виходячи з розміру грошових вимог позивача, на припинення яких спрямовано позов.

Така правова позиція висловлена Великою Палатою Верховного Суду в постанові від 25.08.20 у справі №910/13737/19.

Отже, оскільки предметом позову є три самостійні вимоги майнового характеру: подання заявки на поставку товару вартістю 1 658 551,68 грн., прийняття товару вартістю 1 658 551,68 грн. та оплати товару вартістю 1 658 551,68 грн., за розгляд даної позовної заяви підлягає сплаті судовий збір у розмірі 74 634,84 грн. (24 878,28 грн. х 3 вимоги майнового характеру), тож позивачем не доплачено суму судового збору в розмірі 71 950,84 грн.

Також, відповідно до пункту 2 частини 3 статті 162 ГПК України позовна заява повинна містити, зокрема, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету у сторін та інших учасників справи.

Відповідно до частини 6 статті 6 ГПК України адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

З огляду на викладене, суд вказує, що у поданому позові не зазначено інформації щодо наявності або відсутності у визначених позивачем учасників справи, в тому числі у позивача, зареєстрованих електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі (підсистема «Електронний суд»), що відповідно є підставою для залишення позову без руху.

При цьому, позивач з метою виконання приписів Господарського процесуального кодексу України не позбавлений можливості отримати відомості щодо наявності або відсутності електронних кабінетів у визначених учасників справи безпосередньо з Електронного кабінету, сформувавши відповідні запити.

Оскільки позовна заява не відповідає вимогам господарського процесуального законодавства, суддя вважає необхідним залишити позовну заяву без руху, надавши позивачу строк для усунення зазначених недоліків.

Керуючись статтями 174, 234 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва

УХВАЛИВ:

1. Залишити без руху позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Гренландія НВП».

2. Надати позивачу строк для усунення недоліків, який становить п`ять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

3. Встановити позивачу спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом:

- подання доказів доплати судового збору в розмірі 71 950,84 грн.;

- подання заяви із відомостями про наявність або відсутність електронних кабінетів у визначених учасників справи.

4. Роз`яснити позивачу, що якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із такою заявою.

Ухвала набирає чинності 17.01.2024 та оскарженню не підлягає.

Суддя О.А. Грєхова