ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"08" січня 2024 р. Справа№ 927/584/23

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Ходаківської І.П.

суддів: Демидової А.М.

Євсікова О.О.

розглянувши у порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи матеріали апеляційної скарги Державної екологічної інспекції у Чернігівській області

на рішення господарського суду Чернігівської області від 10.07.2023 (повний текст складено та підписано 14.07.2023)

у справі № 927/584/23 (суддя Романенко А.В.)

за позовом Державної екологічної інспекції у Чернігівській області

до Михайло-Коцюбинської селищної ради Чернігівського району Чернігівської області

про відшкодування шкоди в сумі 125 476,65 грн

В С Т А Н О В И В :

Короткий зміст позовних вимог.

В квітні 2023 року Державна екологічна інспекція у Чернігівській області звернулась до господарського суду Чернігівської області з позовом до Михайло-Коцюбинської селищної ради Чернігівського району Чернігівської області про відшкодування шкоди в сумі 125 476,65 грн.

Позовні вимоги обґрунтовано порушенням відповідачем законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок засмічення земельних ресурсів виробничими відходами загальною площею 2535 м2, об`ємом 230 м3, шляхом несанкціонованого розміщення на ґрунтових дорогах по провулку Круглому (площа 690 м2), вул. Гоголя (площа 405 м2), вул. Одноорченка (площа 519 м2), вул. Крута (площа 424 м2), частині вул. Садова (497 м2) в смт. Михайло-Коцюбинське шлаку (відходів від спалювання вугілля на КЕП "Чернігівська ТЕЦ" ТОВ фірми "Технова"), чим порушено частину 3 статті 46 Закону України "Про охорону земель", п. "ї" частини 2 статті 68 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища".

Короткий зміст рішення місцевого господарського суду та мотиви його прийняття.

Рішенням господарського суду Чернігівської області від 10.07.2023 у справі №927/584/23 в задоволенні позову відмовлено.

Рішення суду мотивовано тим, що у матеріалах справи відсутні докази того, яким чином позивач визначив, що на ґрунтових дорогах в смт. Михайло-Коцюбинське знаходяться саме відходи від спалювання вугілля - шлак за кодом 4010.2.8.01. При цьому суд послався на те, що акт відбору проб ґрунтів від 22.03.2021 №03/09-21 та протокол від 31.03.2021 № 03/09-21 вимірювань показників складу та властивостей ґрунтів (на зміст яких звертав увагу представник позивача в судовому засіданні), не засвідчують факт забруднення навколишнього природного середовищі. Натомість в протоколі вимірювання показників складу та властивостей ґрунтів від 31.03.2021 № 03/09-21 (п.4) зазначено про те, що нормативний вміст гранично допустимих концентрацій (ГДК) відсутній; висновок про те, що навколишнє природне середовище є або може бути забрудненим, в цьому документі відсутній.

Короткий зміст апеляційної скарги та її доводів.

Не погоджуючись з рішенням господарського суду Чернігівської області від 10.07.2023 у справі № 927/584/23, Державна екологічна інспекція у Чернігівській області звернулося до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, у якій просить скасувати згадане рішення суду, як таке, що ухвалене з порушенням норм матеріального та процесуального права, ч. 3 ст. 46 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», ст. 79 ГПК України, ухвалити нове рішення, яким позов задовольнити.

Зокрема, скаржник зазначає, що КЕП "Чернігівська ТЕЦ" ТОВ фірми "Технова" є енергогенеруючим підприємством, тому очевидно, що шлак, який утворюється внаслідок спалювання вугілля для виробництва електроенергії, є відходами, що утворюються в процесі виробництва і розподілу енергії електричної, газу, пари та води гарячої і належить до окремої групи відходів - шлак паливний (4010.2.8.01).

Відповідач подав до Північного апеляційного господарського суду відзив на апеляційну скаргу, в якому просить залишити її без задоволення, а судове рішення - без змін, посилаючись при цьому на те, що позивачем не доведено наявності в діях відповідача усього складу цивільного правопорушення, необхідного для стягнення шкоди.

Дії суду апеляційної інстанції щодо розгляду апеляційної скарги по суті.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 24.10.2023 (колегія суддів: головуюча Ходаківська І.П., судді Демидова А.М., Євсіков О.О.) відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Державної екологічної інспекції у Чернігівській області на рішення господарського суду Чернігівської області від 10.07.2023 по справі №927/584/23. Розгляд апеляційної скарги Державної екологічної інспекції у Чернігівській області на рішення господарського суду Чернігівської області від 10.07.2023 по справі №927/584/23 здійснюється у порядку спрощеного провадження без повідомлення учасників справи.

Обставини справи, встановлені судом першої та перевірені судом апеляційної інстанції, визначення відповідно до них правовідносин.

Як встановлено судом першої та перевірено судом апеляційної інстанції, 08.07.2020, Державною екологічною інспекцією у Чернігівській області відповідно до статті 20-2 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», з метою усунення порушень природоохоронного законодавства в сфері поводження з відходами, виявлених під час позапланової перевірки проведеної 07.07.2020, виданий припис в.о. Михайло-Коцюбинського селищного голови Ворох Н.В., у якому визначено забезпечити повне прибирання розміщеного на ґрунтових дорогах смт. Михайло-Коцюбинське відсипаного шлаку (відходів від спалювання вугілля на КЕП «Чернігівська ТЕЦ» ТОВ фірма «Технова»). Відходи вивезти на спеціально облаштовані золовідвали КЕП «Чернігівська ТЕЦ» ТОВ фірма «Технова» - термін виконання - 01.09.2020.

Припис направлений Інспекцією селищному голові Ворох Н.В. на адресу: АДРЕСА_1, та отриманий нею 17.07.2020, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення № 175.

16 - 22.03.2021, Інспекцією відповідно до вимог статті 20-2 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" на підставі наказу від 04.03.2021 № 157 проведено планову перевірка дотримання вимог законодавства в сфері охорони навколишнього природного середовища Михайло-Коцюбинською селищною радою Чернігівської області, за результатами якої складено акт № 34/04 від 16.03.-22.03.2021, в якому зазначено, що припис № 81/04 від 08.07.2020 не виконано; не забезпечене повне прибирання (прибрано лише по вул. Садова частково та в провулку Тихому у смт. Михайло-Коцюбинське), розміщеного на ґрунтових дорогах смт. Михайло-Коцюбинське шлаку (відходів від спалювання вугілля на КЕП «Чернігівська ТЕЦ» ТОВ фірма «Технова»); не забезпечене вивезення вказаних відходів на спеціально облаштовані золовідвали КЕП «Чернігівська ТЕЦ» ТОВ фірма «Технова», що є порушенням п. «ї» частини 2 статті 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища». Несанкціоноване розміщення на ґрунтових дорогах по провулку Круглому, вул. Гоголя, вул. Одноорченка, вул. Крута, частині вул. Садова в смт. Михайло-Коцюбинське шлаку (відходів від спалювання вугілля на КЕП «Чернігівська ТЕЦ» ТОВ фірма «Технова») є засміченням земельних ресурсів та може призвести до їх забруднення (частина 3 статті 46 Закону України «Про охорону земель»). Загальна площа засмічення складає 2535 м кв., орієнтовний об`єм відходів складає 230 м куб. Заміри проведено за допомогою мірної стрічки Р50 УЗК ДСТУ 4179-2003, інв. 11 (дата повірки ІІ квартал 2020 року), яка є власністю Держекоінспекції у Чернігівській області.

Вказаний акт отриманий в.о. Михайло-Коцюбинського селищного голови Немченко Т.В., про що свідчить проставлений власноручно підпис в акті.

22 - 25.03.2021, Інспекцією відповідно до вимог статті 20-2 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" на підставі наказу від 22.03.2021 № 203 здійснено заходи державного нагляду (контролю) за дотриманням вимог природоохоронного законодавства на території Чернігівської області, за результатами яких складено акт від 25.03.2021 № 42/04, в якому зазначено про виявлення порушення природоохоронного законодавства та вжиття відповідних заходів реагування, а саме: в результаті здійснення заходів державного нагляду (контролю), 22.03.2021 проведений відбір проб ґрунту на дослідження (акт відбору проб ґрунтів № 03/09-21 від 22.03.2021) на засмічених земельних ділянках у смт. Михайло-Коцюбинське Чернігівського району. Несанкціоноване розміщення на ґрунтових дорогах по провулку Круглому (площа 690 м2), вул. Гоголя (площа 405 м2), вул. Одноорченка (площа 519 м2), вул. Крута (площа 424 м2), частині вул. Садова (площа 497 м2) в смт. Михайло-Коцюбинське шлаку (відходів від спалювання вугілля на КЕП «Чернігівська ТЕЦ» ТОВ фірма «Технова», код за ДК 005-96: « 4010.2.8.01 шлак паливний» та « 4010.2.8.02 пил зольний вугільний») є засміченням земельних ресурсів та може призвести до забруднення навколишнього природного середовища (частина 3 статті 46 Закону України «Про охорону земель»). Загальна площа засмічення складає 2535 м2, орієнтовний об`єм відходів складає 230 м3. Заміри проведені за допомогою мірної стрічки Р50 УЗК ДСТУ 4179-2003, інв. 11 (дата повірки ІІ квартал 2020 року), яка є власністю Держекоінспекції у Чернігівській області. До акту доданий акт відбору проб ґрунтів № 03/09-21 від 22.03.2021.

31.03.2021 відділом інструментально-лабораторного контролю Інспекції, проведене вимірювання показників складу та властивостей ґрунтів, відібраних на території смт. Михайло-Коцюбинське Чернігівського району Чернігівської області, на місці засмічення ґрунтових доріг, про що складений протокол № 03/09-21 вимірювань показників складу та властивостей ґрунтів, за яким вимірювання проведені відповідно до методик виконання вимірювань (далі - МВВ) відповідно до галузі уповноваження Держекоінспекції: МВВ 081/12-0721-10 Ґрунти. Методика виконання вимірювань масової частки органічних речовин, що екстрагуються петролейним ефіром (мінеральних та рослинних олій, рослинних та тваринних жирів, мил, смол, важких вуглеводнів тощо), гравіметричним методом: МВВ 081/12-0725-10 Ґрунти. Методика виконання вимірювань масової частки нафтопродуктів (неполярних вуглеводнів) гравіметричним методом. Нормований вміст гранично допустимих концентрацій (далі - ГДК) показників відсутній.

З метою усунення порушень природоохоронного законодавства, виявлених під час перевірки Інспекцією вручено відповідачу вимогу № 34/04 від 25.03.2021 щодо приведення в відповідність із законодавством, в п. 7 якої зобов`язано забезпечити ліквідацію несанкціонованого розміщення відходів (шлаку) від спалювання вугілля на КЕП «Чернігівська ТЕЦ» ТОВ фірма «Технова» на ґрунтових дорогах (провулок Круглий, вулицях Гоголя, Одноорченка, Крута, частина вулиці Садова) в смт. Михайло-Коцюбинське Чернігівського району, посилаючись на статтю 20-2 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», статті 21, 33 Закону України «Про відходи», частину 3 статті 46 Закону України «Про охорону земель». Також, у вимозі зазначено про необхідність надання звіту про виконання вимог Інспекції до 01.06.2021.

На звернення позивача № 2824 від 05.04.2021 Міжрайонне управління у Ріпкинському та Чернігівському районах Головного управління Держгеокадастру у Чернігівській області листом № 8-25-0.212-640/178-21 від 08.04.2021 повідомило, що відповідно до географічних координат, зазначених в листі, земельні ділянки розташовані в межах населеного пункту смт. Михайло-Коцюбинське, відносяться до земель загального користування (вулиці, проїзди). Дані земельні ділянки не сформовані, не обліковуються в національній кадастровій системі, кадастрові номери не визначені. Отже, надання витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки є неможливим. Одночасно повідомило, що середня базова вартість одного метра квадратного землі в смт. Михайло-Коцюбинське станом на 01.01.2021, з урахуванням коефіцієнту індексації 2,009, становить - 20,05 грн.

Виходячи з наведених у зазначеному вище листі даних Державною екологічною інспекцією у Чернігівській області відповідно до Методики визначення розмірів шкоди, зумовленої забрудненням і засміченням земельних ресурсів через порушення природоохоронного законодавства (затвердженої наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища та ядерної безпеки України від 27.10.1997 № 171, зареєстрованої МЮУ 05.05.1998 № 285/2725, зі змінами внесеними наказом Мінприроди України № 241 від 04.11.2020) (далі - Методика) здійснено розрахунок розміру шкоди, заподіяної державі в результаті засмічення земельних ресурсів виробничими відходами через порушення природоохоронного законодавства відповідачем на земельних ділянках по провулку Круглому за координатами 51.451410, 31.072842 (21.04.2021), по вул. Гоголя за координатами 51.454037, 31.072260 (26.04.2021), по вул. Одноорченка за координатами 51.456133, 31.070833, по вул. Крута за координатами 51.459442, 31.067593 (26.04.2021), по вул. Садова за координатами 51.457054, 31.079924 (26.04.2021), які розташовані в смт. Михайло - Коцюбинське Чернігівського району Чернігівської області.

Розмір шкоди в результаті засмічення відходами земельних ділянок склав: по провулку Круглому за координатами 51.451410, 31.072842 - 37415,25 грн; по вул. Гоголя за координатами 51.454037, 31.072260 - 18300,94 грн, по вул. Одноорченка за координатами 51.456133, 31.070833 - 28142,78 грн, по вул. Крута за координатами 51.459442, 31.067593 - 19159,50 грн, по вул. Садова за координатами 51.457054, 31.079924 - 22458,18 грн, обчислений за формулою п. 5.4. Методики. Загальний розмір шкоди по зазначеним земельним ділянкам становить - 125476,65 грн.

19.05.2021 Державною екологічною інспекцією у Чернігівській області, на адресу Михайло-Коцюбинської селищної ради направлено претензії № 15/1630 від 18.05.2021 про відшкодування шкоди в сумі 37415,25 грн, № 15/1610 від 18.05.2021 - в сумі 18300,94 грн, № 15/1613 від 18.05.2021 - в сумі 28142,78 грн, № 15/1612 від 18.05.2021 - в сумі 19159,50 грн, № 15/1611 від 18.05.2021 - в сумі 22458,18 грн, заподіяної державі в результаті засмічення земельних ресурсів відходами, які отримані відповідачем 20.05.2021 (згідно з рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення №820). До вказаних претензій доданий розрахунок розміру шкоди, що підлягає відшкодуванню.

Відповідач завдану державі внаслідок засмічення землі відходами шкоду в сумі 125476,65 грн у добровільному порядку не відшкодував, що стало підставою для звернення до суду з позовом у даній справі.

Мотиви та джерела права, з яких виходить суд апеляційної інстанції при прийнятті постанови та оцінка аргументів учасників справи.

Статтею 1166 Цивільного кодексу України передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Отже, відповідальність за завдану шкоду може наставати лише за наявності підстав, до яких законодавець відносить наявність шкоди, протиправну поведінку заподіювача шкоди, причинний звязок між шкодою та протиправною поведінкою заподіювача і вину. За відсутності хоча б одного із цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає. Для застосування такого заходу відповідальності як відшкодування шкоди слід встановити як наявність у діях винної особи усіх чотирьох елементів складу цивільного правопорушення (протиправної поведінки), так і ступінь вини у розумінні статті 1193 Цивільного кодексу України.

При цьому встановлення причинного зв`язку між протиправною поведінкою особи, яка завдала шкоди, та збитками потерпілої сторони є важливим елементом доказування наявності реальних збитків. Слід довести, що протиправна дія чи бездіяльність є причиною, а збитки, яких зазнала потерпіла особа, - наслідком такої протиправної поведінки.

Питання про наявність або відсутність причинного зв`язку між протиправною поведінкою особи і шкодою має бути вирішено судом шляхом оцінки усіх фактичних обставин справи.

Як у випадках порушення зобов`язання за договором, так і за зобов`язанням, що виникає внаслідок заподіяння шкоди, цивільне законодавство (статті 614 та 1166 Цивільного кодексу України) передбачає презумпцію вини правопорушника.

Відносини у галузі охорони навколишнього природного середовища в Україні регулюються, зокрема, Законом України "Про охорону навколишнього природного середовища", Законом України "Про відходи", Законом України "Про охорону земель", Земельним кодексом України, а також іншим спеціальним законодавством.

Згідно зі статтею 35 Закону України «Про охорону земель» власники і землекористувачі, в тому числі орендарі, земельних ділянок при здійсненні господарської діяльності зобов`язані зокрема: дотримуватися вимог земельного та природоохоронного законодавства України; забезпечувати використання земельних ділянок за цільовим призначенням та дотримуватися встановлених обмежень (обтяжень) на земельну ділянку та забезпечувати захист земель від ерозії, виснаження, забруднення, засмічення, засолення, осолонцювання, підкислення, перезволоження, підтоплення, заростання бур`янами, чагарниками і дрібноліссям.

За змістом статті 56 цього Закону юридичні і фізичні особи, винні в порушенні законодавства України про охорону земель, несуть відповідальність згідно із законом. Застосування заходів дисциплінарної, цивільно-правової, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від відшкодування шкоди, заподіяної земельним ресурсам. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства України про охорону земель, підлягає відшкодуванню в повному обсязі.

Згідно зі статтею 68 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Відповідальність за порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища несуть особи, винні, зокрема, у самовільному спеціальному використанні природних ресурсів. Законодавством України може бути встановлено відповідальність і за інші порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів.

За змістом частини 1 статті 69 цього Закону шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Відповідно до статті 1 Закону України "Про відходи" відходами є це будь-які речовини, матеріали і предмети, що утворилися у процесі виробництва чи споживання, а також товари (продукція), що повністю або частково втратили свої споживчі властивості і не мають подальшого використання за місцем їх утворення чи виявлення і від яких їх власник позбувається, має намір або повинен позбутися шляхом утилізації чи видалення; утилізація відходів - використання відходів як вторинних матеріальних чи енергетичних ресурсів.

Пунктами 1.2, п. 1.3 Методики визначення розмірів шкоди, зумовленої забрудненням і засміченням земельних ресурсів через порушення природоохоронного законодавства» (затвердженої наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища та ядерної безпеки України № 171 від 27.10.1997, зі змінами внесеними наказом Міприроди України № 241 від 04.11.2020) (формула 6) (далі - Методика) встановлено порядок розрахунку розмірів відшкодування шкоди органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування, суб`єктами господарювання та фізичними особами, через забруднення земель хімічними речовинами, їх засмічення промисловими, побутовими та іншими відходами, допущеного внаслідок дії чи бездіяльності і поширюється на всі землі України незалежно від їх категорії та форм власності. Методика застосовується під час установлення розмірів шкоди від забруднення (засмічення) земель будь-якого цільового призначення, що сталося внаслідок несанкціонованих (непередбачених проектами, дозволами) скидів (викидів) речовин, сполук і матеріалів, внаслідок порушення норм екологічної безпеки у разі зберігання, транспортування та проведення вантажно-розвантажувальних робіт, використання пестицидів і агрохімікатів, токсичних речовин, виробничих і побутових відходів; самовільного розміщення промислових, побутових та інших відходів.

Згідно з п. 3.1. Методики землі вважаються забрудненими, якщо в їх складі виявлені негативні кількісні або якісні зміни, що сталися в результаті господарської діяльності чи впливу інших чинників. При цьому зміни можуть бути зумовлені не тільки появою в зоні аерації нових шкодочинних речовин, яких раніше не було, а і збільшенням вмісту речовин, що перевищує їх гранично допустиму концентрацію, які характерні для складу незабрудненого ґрунту або у порівнянні з даними агрохімічного паспорта (для земель сільськогосподарського призначення).

Пунктами 3.2, 3.3 Методики визначено, що землі вважаються засміченими, якщо на відкритому ґрунті наявні сторонні предмети і матеріали, сміття без відповідних дозволів, що призвело або може призвести до забруднення навколишнього природного середовища. Факти забруднення (засмічення) земель встановлюються уповноваженими особами, які здійснюють державний контроль за додержанням вимог природоохоронного законодавства шляхом оформлення актів перевірок, протоколів про адміністративне правопорушення та інших матеріалів, що підтверджують факт забруднення та засмічення земель.

Як визначено у розд. 2 Методики, засміченням земель є наявність на території земельних ділянок сторонніх предметів і матеріалів, а забрудненням земель - накопичення в ґрунтах і ґрунтових водах внаслідок антропогенного впливу пестицидів і агрохімікатів, важких металів, радіонуклідів та інших речовин, вміст яких перевищує природний фон, що призводить до їх кількісних або якісних змін.

Таким чином, відповідно до положень природоохоронного законодавства умовою кваліфікації такого правопорушення як засмічення земель, що є підставою для настання відповідальності та відшкодування шкоди, спричиненої таким засміченням, є доведення факту виявлення на відкритому ґрунті сторонніх предметів і матеріалів, сміття без відповідних дозволів, що призвело або може призвести до забруднення навколишнього природного середовища, прямого чи опосередкованого шкідливого впливу на здоров`я людини.

Отже, забруднення навколишнього природного середовища, прямий чи опосередкований шкідливий вплив на здоров`я людини є кваліфікуючими ознаками правопорушення, за яке передбачено відповідальність.

Наведена правова позиція, яку вірно враховано судом першої інстанції, викладена в постановах Верховного Суду від 13.04.2018 у справі № 904/6886/17, від 27.09.2018 у справі № 909/6/18, від 22.10.2020 у справі №9 22/5169/13, від 25.10.2018 у справі №905/31/17.

За Класифікатором відходів ДК 005-96 (затверджений наказом Держстандарту України від 29.02.1996 №89 «Державний класифікатор України. Класифікатор відходів ДК 005-96»), до відходів належать: залишки сировини, матеріалів, напівфабрикатів тощо, утворені в процесі виробництва продукції або виконання робіт і втратили цілком або частково вихідні споживчі властивості (відходи виробництва); розкривні і супутні гірничі породи, що видобуваються у процесі розроблення родовищ корисних копалин; залишкові продукти збагачення та інших видів первинної обробки сировини (шлам, пил, відсіви тощо); новоутворені речовини та їх суміші, утворені в термічних, хімічних та інших процесах і які не є метою даного виробництва (шлак, зола, кубові залишки, інші тверді та пастоподібні утворення, а також рідини та аерозолі); залишкові продукти сільськогосподарського виробництва (у т. ч. тваринництва), лісівництва і лісозаготівель; бракована, некондиційна продукція усіх видів економічної діяльності або продукція, що забруднена небезпечними речовинами і не придатна до використання; неідентифікована продукція, застосування (експлуатація) або вживання якої може спричинити непередбачені наслідки, у т. ч. мінеральні добрива, отрутохімікати, інші речовини; зіпсовані (пошкоджені) і неремонтоздатні чи відпрацьовані, фізично або морально зношені вироби та матеріали, які втратили свої споживчі властивості (відходи споживання); залишки продуктів харчування, побутових речей, пакувальних матеріалів тощо (побутові відходи); осади очисних промислових споруд, споруд комунальних та інших служб; залишки від медичного та ветеринарного обслуговування, медико-біологічної та хіміко-фармацевтичної промисловості, аптечної справи; залишкові продукти усіх інших видів діяльності підприємств, установ, організацій і населення; матеріальні об`єкти та субстанції, активність радіонуклідів або радіоактивне забруднення яких перевищує межі, встановлені чинними нормами, за умови, що використання цих об`єктів та субстанцій не передбачається (радіоактивні відходи).

До групи 40 включено відходи, що утворюються в процесі виробництва і розподілу енергії електричної, газу, пари та води гарячої. Ця діяльність класифікована в розділі 40 КВЕД. Даним Класифікатором визначена окрема група відходів - шлак паливний (4010.2.8.01).

Водночас, відповідно до СОУ 42.1-4:2013 "Золи-виносу та суміші золошлакові теплових електростанцій для дорожніх робіт. Технічні умови" (затверджений наказом Державного агентства автомобільних доріг України (Укравтодор) № 158 від 14.05.2013 та погоджений Міністерством регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України, набув чинності з 01.08.2013), передбачена можливість використання шлаку теплових електростанцій як будівельного матеріалу для будівництва, реконструкції, капітального та поточного ремонту автомобільних доріг загального користування з урахуванням якості матеріалів, що забезпечують безпеку та охорону довкілля.

Як обґрунтовано встановлено місцевим господарським судом, 03.05.2019 Чернігівським міським відділом Державної установи «Чернігівський обласний лабораторний центр» МОЗ України (ЧМВ ДУ «Чернігівський обласний лабораторний центр» МОЗ України) затверджено номенклатуру сировини та будматеріалів обов`язкового радіаційного контролю (ОРК) згідно з ДБН В.1.4-2.01-97, що виробляється на підприємстві КЕП «Чернігівська теплоелектроцентраль» ТОВ фірма «Технова», зокрема, шлаку, що використовується в будівництві, без обмежень.

Згідно з протоколом № 3 від 03.05.2019 досліджень питомої активності будівельних матеріалів КЕП «Чернігівська теплоелектроцентраль» ТОВ фірма «Технова», а саме золи та шлаку (протокол затверджений ЧМВ ДУ «Чернігівський обласний лабораторний центр» МОЗ України), ефективна питома активність природних радіонуклідів у досліджених зразках нижче 370 Бк/кг, що відповідно до НРБУ-97 п. 8.5.1 відповідає першому класу використання будівельних матеріалів - всі види будівництва без обмежень.

03.05.2019 ЧМВ ДУ «Чернігівський обласний лабораторний центр» МОЗ України також затверджено паспорт радіаційної якості сировини і будівельного матеріалу та радіаційний сертифікат (дійсні на протязі одного року), видані 03.05.2019 КЕП «Чернігівська теплоелектроцентраль» ТОВ фірма «Технова», за якими будівельний матеріал - шлак відповідає першому класу застосування - всі види будівництва, без обмежень.

Як встановлено судом та підтверджено матеріалами справи, відповідно до умов договору купівлі-продажу 21.12.2019 № 15, укладеного між Михайло-Коцюбинська селищна рада Чернігівського району Чернігівської області як покупцем та Комунальний енергогенеруючий підрозділ «Чернігівська теплоелектроцентраль» ТОВ фірма «Технова» як продавцем останнє зобов`язалося за письмовим замовленням передати у власність покупцю товар, а саме шлак у кількості 300 т, загальною вартістю 30060,00 грн., а покупець - прийняти товар та оплатити його на умовах, визначених цим договором,

На виконання умов зазначеного договору КЕП «Чернігівська ТЕЦ» ТОВ фірма «Технова» було відпущено Михайло-Коцюбинській селищній раді шлак у кількості 300 т на підставі накладної № 70 від 21.12.2019, який в подальшому з метою поліпшення інфраструктури населеного пункту був використаний на території вулиць смт. Михайло-Коцюбинське Чернігівського району Чернігівської області для улаштування нижніх шарів дорожніх покриттів, які перебували в аварійному стані.

Таким чином, позивачем не доведено, що зафіксовані в актах № 34/04 та № 42/04 дії призвели або могли призвести до забруднення навколишнього природного середовища, оскільки під час перевірки не було встановлено, шлак (відходи від спалювання вугілля на КЕП «Чернігівська ТЕЦ» ТОВ фірма « Технова») мають ознаки забруднюючих елементів, які стали або могли стати причиною можливого забруднення навколишнього природного середовища.

Також, матеріалами справи підтверджено, що 31.01.2020 державний інспектор Державної екологічної інспекції у Чернігівській області Зубко В.М., розглянув протокол про адміністративне правопорушення від 09.01.2020 № 000274 та встановив, що в.о. голови Михайло-Коцюбинської селищної ради вчинено правопорушення, відповідальність за яке передбачена статтею 42 Закону України «Про відходи», статтею 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», а саме допустив незаконне розміщення відходів (шлаку) на території селища Михайло-Коцюбинське, за фактом відсипки ґрунтових доріг в селищі відходами (шлаком), про що винесена постанова про накладення адміністративного стягнення № 15/04, якою вказану особу визнано винною в вчиненні адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена статтею 82 Кодексу про адміністративні правопорушення та накладено адміністративне стягнення в вигляді штрафу в розмірі 1700 грн.

Рішенням Чернігівського районного суду Чернігівської області від 13.04.2020 у справі № 748/285/20 (набуло законної сили 07.08.2020) за позовом зазначеної вище особи до Державної екологічної інспекції у Чернігівській області, державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Чернігівської області Державної екологічної інспекції у Чернігівській області Зубко В.М., про визнання протиправною та скасування постанови № 15/04 від 31.01.2020, адміністративний позов задоволений; скасована постанова № 15/04 від 31.01.2020; провадження в справі про адміністративне правопорушення закрите.

Даним судовим рішенням установлено, що оскаржувана постанова винесена з порушенням права особи на захист, без зазначення конкретного пункту, частини та статті нормативно-правового акту, вимоги якої порушені. Зміст бланкетної норми закону, за яким позивач притягнутий до адміністративної відповідальності за оскаржуваною постановою не розкритий, адже постанова не містить посилання на статті (пункти, частини тощо) конкретно визначеного нормативного правового акту, якому не відповідають діяння позивача.

20.07.2020, державний інспектор Державної екологічної інспекції у Чернігівській області Атрощенко Є.В. розглянув протокол про адміністративне правопорушення від 07.07.2020 № 000832 та встановив, що в.о. голови Михайло-Коцюбинської селищної ради вчинено правопорушення, відповідальність за яке передбачена статтею 42 Закону України «Про відходи», зокрема остання не забезпечила виконання приписів Державної екологічної інспекції у Чернігівській області № 02-08/551 від 20.02.2020 (пункти 1 - 5) та № 01/04 від 11.01.2020 (пункти 1, 2), про що винесено постанова про накладення адміністративного стягнення № 96/04, якою вказану особу визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена статтею 188-5 Кодексу про адміністративні правопорушення, та накладено адміністративне стягнення в вигляді штрафу в розмірі 765 грн.

Рішенням Чернігівського районного суду Чернігівської області від 10.09.2020 у справі № 748/1692/20 (набуло законної сили 22.09.2020) за позовом вказаної особи до Державної екологічної інспекції у Чернігівській області, державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Чернігівської області Державної екологічної інспекції у Чернігівській області Атрощенка Є.В., про визнання протиправною та скасування постанови № 96/04 від 20.07.2020, адміністративний позов задоволений частково; скасована постанова № 96/04 від 20.07.2020; провадження в справі про адміністративне правопорушення закрите.

Даним судовим рішенням установлено, що в оскаржуваній постанові не вірно зазначена стаття 42 Закону України «Про відходи» як така, що передбачає відповідальність за вчинене правопорушення, оскільки позивачу у цій частиві ставиться в провину саме невиконання приписів державного інспектора. Суд установив, що припис № 02-08/551 від 20.02.2020 носить загальний характер, адресований загалом всім міським, селищним та сільським головам Чернігівської області та його вимоги не спрямовані на усунення конкретних виявлених порушень законодавства, при цьому, не встановлено, що позивач отримав зазначений припис в установленому законом порядку; під час перевірки державний інспектор не пересвідчився в отриманні припису винною особою; водночас, припис не містить чітких термінів виконання. Судом не встановлена наявність в діях позивача порушення, що полягає в невиконанні припису № 02-08/551 від 20.02.2020.

У наведеній постанові в.о. голови Михайло-Коцюбинської селищної ради також ставилось у провину невиконання припису № 01/04 від 11.01.2020 року, за яким мало бути забезпечене прибирання розміщеного на ґрунтових дорогах смт. Михайло-Коцюбинське відсипаного шлаку; відходи підлягали вивезенню на спеціально облаштовані золоотвали КЕП «Чернігівська ТЕЦ» ТОВ фірма «ТЕХНОВА»; а також вжиті заходи щодо недопущення несанкціонованого розміщення відходів на території Михайло-Коцюбинської селищної ради. Строк виконання цього припису (п. 1) - 11.02.2020; термін виконання (п. 2) - з моменту отримання цього припису. Інформація про виконання припису має бути направлена до Державної екологічної інспекції у Чернігівській області не пізніше 3 днів після закінчення встановленого терміну виконання кожного пункту припису. Натомість, як слідує з частини 1 статті 38 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КупАП), строк притягнення до адміністративної відповідальності за невиконання даного припису обмежений двома місяцями з дня його виявлення, тобто починаючи з дня, наступного за 11.02.2020. Провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю за закінченням на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених статтею 38 цього Кодексу. Отже, в межах адміністративної справи № 748/1692/20, суд дійшов висновку, що постанова про накладення адміністративного стягнення від 20.07.2020 № 96/04 в цій частині винесена з порушенням строків передбачених статтею 38 КУпАП.

12.04.2021, державний інспектор Державної екологічної інспекції у Чернігівській області Зубко В.М. розглянув протокол про адміністративне правопорушення від 12.04.2021 № 000560 та встановив, що голова Михайло-Коцюбинської селищної ради, вчинила правопорушення, відповідальність за яке передбачена п. «ї» частини 2 статті 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» тим, що на території смт. Михайло-Коцюбинське не виконаний припис Державної екологічної інспекції у Чернігівській області № 81/04 від 08.07.2020, не забезпечене повне прибирання та вивезення відходів (залишків від спалювання вугілля на спеціально відведені золоотвали КЕП «Чернігівська ТЕЦ» ТОВ фірма «Технова»), розміщеного на ґрунтових дорогах селища, про що винесена постанова про накладення адміністративного стягнення № 74/04, якою вказана особа визнана винною у вчиненні адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена статтею 188-5 Кодексу про адміністративні правопорушення та накладене адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 340 грн.

Рішенням Чернігівського районного суду Чернігівської області від 09.06.2021 у справі № 748/1045/21 (набуло законної сили 23.06.2021) адміністративний позов задоволений; скасована постанова № 74/04 від 12.04.2021; провадження в справі про адміністративне правопорушення закрите.

Даним судовим рішенням установлено, що відповідачем допущені порушення вимог статей 256, 268 КУпАП при підготовці та розгляді адміністративного протоколу, а тому оскаржувана постанова винесена з порушенням права особи на захист та розглянута за її відсутності, незважаючи на клопотання останньої про перенесення розгляду справи в зв`язку з тимчасовою непрацездатністю. Оскаржувана постанова винесена з порушенням строків передбачених статтею 38 КУпАП.

Окрім того, апеляційний господарський суд вважає, що судом першої інстанції обґрунтовано взято до уваги і те, що Інспекцією в актах від 16.03. - 22.03.2021 № 34/04 та від 25.03.2021 № 42/04 не визначено, яким чином факт розміщення на ґрунтових дорогах у смт. Михайло - Коцюбинське шлаку, що мав бути використаний для підсипання цих доріг (як перший шар покриття), міг завдати шкоди навколишньому природному середовищу.

При тому, що акт відбору проб ґрунтів від 22.03.2021 №03/09-21 та протокол від 31.03.2021 № 03/09-21 вимірювань показників складу та властивостей ґрунтів (на зміст яких звертав увагу представник позивача в судовому засіданні), не засвідчують факт забруднення навколишнього природного середовищі.

В той же час, відповідно до протоколу вимірювання показників складу та властивостей ґрунтів від 31.03.2021 № 03/09-21 (п.4) нормативний вміст гранично допустимих концентрацій (ГДК) відсутній; висновок про те, що навколишнє природне середовище є або може бути забрудненим, в цьому документі відсутній.

При цьому судом враховано, що Інспекцією в акті від 16.03.-22.03.2021 № 34/04 та від 25.03.2021 № 42/04 не встановлений факт засмічення конкретно визначених земельних ділянок (вказаний лише перелік вулиць населеного пункту, де розміщений шлак), не зазначені супутникові координати або будь-які інші вихідні дані, необхідні для ідентифікації місць засмічення. До актів перевірки Інспекцією не додані первинні документи, які б вказували на спосіб та порядок визначення площі засмічених земельних ділянок та об`єм відходів, які знаходяться на цій площі, що є вихідними даними для розрахунку розміру заподіяної шкоди (в матеріалах справи відсутні карти, плани, схеми розташування засмічених земельних ділянок тощо).

З врахуванням зазначеного вище, судом першої інстанції вмотивовано встановлено відсутність в діях відповідача складу цивільного правопорушення, так само, як і обґрунтовано визначено, що позивачем не доведено факту завдання шкоди навколишньому природному середовищу, а відтак, правомірним є висновок про відмову в позові.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 10.02.2010 у справі "Серявін та інші проти України" зауважив, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.

У справі "Трофимчук проти України" (№ 4241/03, §54, ЄСПЛ, 28 жовтня 2010 року) Європейський суд з прав людини також зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довід.

Колегія суддів апеляційної інстанції з огляду на викладене зазначає, що учаснику справи надано вичерпну відповідь на всі істотні питання, що виникають при кваліфікації спірних відносин як у матеріально-правовому, так і у процесуальному сенсах.

Висновки суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги

Відповідно до вимог статті 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Згідно пункту 1 частини першої статті 275 ГПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.

Згідно зі статтею 276 ГПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Перевіривши рішення суду першої інстанції в межах вимог та доводів апеляційної скарги, встановивши, що відповідні доводи щодо наявності підстав для скасування оскаржуваного рішення не знайшли свого підтвердження, колегія суддів дійшла висновку про відсутність підстав для задоволення апеляційної скарги.

Судові витрати

З огляду на те, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, судовий збір за подання апеляційної скарги в порядку статті 129 ГПК України, покладається на скаржника.

Керуючись ст.ст. 129, 269, 275, 276, 281-284 ГПК України, Північний апеляційний господарський суд

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу Державної екологічної інспекції у Чернігівській області залишити без задоволення.

Рішення господарського суду Чернігівської області від 10.07.2023 у справі №927/584/23 залишити без змін.

Судові витрати по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги покласти на скаржника.

Матеріали справи повернути до суду першої інстанції.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена до Верховного Суду у порядку та строк, передбачений ст.ст. 287-289 ГПК України.

Головуючий суддя І.П. Ходаківська

Судді А.М. Демидова

О.О. Євсіков