ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ПОЛТАВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12.01.2024 Справа № 917/1957/23

Суддя Киричук О.А. при секретарі судового засідання Тертичній О.О., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження справу

за позовною заявою Салтівської окружної прокуратури міста Харкова (ел. пошта , адреса Харківська область, м.Харків, вул. Маршала Батицького, 23, 61038, ЄДРПОУ ) в інтересах держави в особі органів, уповноважених державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах:

позивач 1 - Харківська обласна державна адміністрація, Харківська обласна військова адміністрація (, адреса: вул. Сумська, 64, м. Харків, 61002)

позивач 2 - Міністерство розвитку громад, територій та інфраструктури України (, просп. Берестейський, 14, м. Київ, 01135)

до Товариства з обмеженою відповідальністю «ЛУБНИМ`ЯСО» (адреса Полтавська область, вул.Індустріальна, м. Лубни, буд. 26, 37500, )

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивачів Акціонерне товариство «Українська залізниця»

про стягнення 233187.94 грн.,

без виклику представників сторін,

ВСТАНОВИВ:

Салтівська окружна прокуратура міста Харкова в інтересах держави в особі Харківської обласної державної адміністрації, Харківської обласної військової адміністрації та Міністерства розвитку громад, територій та інфраструктури України звернулася до Господарського суду Полтавської області з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «ЛУБНИМ`ЯСО» про стягнення внаслідок неналежного (несвоєчасного) виконання зобов`язання з поставки товару за договором на постачання продовольчих товарів яловичина) від 23.03.2022 пені за період з 03.04.2022 по 04.04.2022 у розмірі 7 522,19 грн та з 08.04.2022 по 01.05.2022 у розмірі 225 665,75 грн, всього у сумі 233 184, 97 грн.

В обгрунтування позовних вимог прокурор посилається на невиконання відповідачем взятих на себе зобов`язань згідно умов договору на постачання продовольчих товарів яловичина) від 23.03.2022, в частині своєчасного виконання зобов`язання з поставки товару.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 30.10.2023р. даний позов був переданий на розгляд судді Киричуку О.А.

Ухвалою господарського суду Полтавської області від 06.11.23р. суд постановив прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у справі № 917/1957/23, справу розглядати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи, залучити до участі у справі №917/1957/23 Акціонерне товариство «Українська залізниця» в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивачів.

11.10.2023р. від позивача Міністерства розвитку громад, територій та інфраструктури України надійшли на адресу суду пояснення по суті позову.

16.11.2023р. від позивача Харківської обласної державної (військової) адміністрації надійшли на адресу суду додаткові пояснення по суті позову.

27.11.23 від відповідача надійшло клопотання, в якому він просив продовжити процесуальні строки для подачі відзиву на позовну заяву по справі на 15 днів з моменту надання доступу представнику Відповідача до електронної справи.

30.11.23 від відповідача надійшов відзив на позов.

05.12.2023р. від третьої особи надійшли на адресу суду пояснення по суті позову.

07.12.23 від позивача надійшла відповідь на відзив.

Інші заяви по суті справи до суду не надходили.

Судом враховано, що за ч. 13 ст. 8 ГПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Для забезпечення процесуальних прав сторін, прийняття рішення судом відкладалося.

Під час розгляду справи по суті судом були досліджені всі письмові докази, що містяться в матеріалах справи.

Відповідно до ч. 2 ст. 233 ГПК України дане рішення прийнято, складено та підписано в нарадчій кімнаті.

Розглянувши матеріали справи, дослідивши всі наявні у справі докази, суд встановив наступне.

Харківською обласною військовою адміністрацією (далі - Замовник), АТ «Укрзалізниця» (далі - Платник) та ТОВ «ЛУБНИМ`ЯСО» (далі - Постачальник) укладено договір на постачання продовольчих товарів тривалого зберігання та/або пакувальних товарів для їх фасування. На сайті АТ «Укрзалізниця» за посиланням https://uz.gov.ua/about/procurement/ оприлюднено договір на постачання продовольчих товарів, затверджений рішенням правління від 12.03.2022, витяг з протоколу № Ц-54/29 Ком.т, за бюджетною програмою 3101710 (КЕКВ 2620) (далі Договір).

Пунктом 11.2 Договору визначено, що відповідно до умов статті 634 ЦК України цей Договір є договором приєднання і може бути укладений лише шляхом приєднання Замовника та Постачальника до всіх умов Договору в цілому.

Пунктом 11.5 Договору передбачено, що з моменту набрання чинності цей Договір має таку ж юридичну силу, як звичайний Договір на паперових носіях і не потребує підписання Сторонами.

Згідно з умовами пункту 1.1 Договору Постачальник зобов`язується поставити Замовнику продовольчі товари тривалого зберігання та/або пакувальні товари для їх фасування (далі Товар), перелік, кількість, ціни, умови оплати та поставки яких зазначаються Замовником у заявках, Замовник зобов`язується прийняти вказаний Товар, а Платник зобов`язується своєчасно забезпечити оплату за нього на умовах цього Договору.

Відповідно до п.2.2 Договору оплата Товару Платником здійснюється з урахуванням постанови Кабінету Міністрів України від 02.03.2022 № 185 «Деякі питання здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для задоволення нагальних потреб функціонування держави в умовах воєнного стану» (зі змінами), на таких умовах:

Попередня оплата у розмірі 30 (тридцять) % вартості Товару проводиться протягом 3 (трьох) банківських днів з дати отримання Платником від Міністерства аграрної політики та продовольства України сканованої копії рахунку за формою згідно з додатком 1 до цього Договору, оформленого належним чином та погодженого Замовником та Міністерством аграрної політики та продовольства України, за умови наявності бюджетних коштів на поточних рахунках Платника.

Остаточний розрахунок за поставлений Товар проводиться Платником протягом 3 (трьох) банківських днів з дати отримання Платником від Міністерства аграрної політики та продовольства України сканованої копії рахунку за формою згідно з додатком 1 до цього Договору, оформленого належним чином та погодженого Замовником та Міністерством аграрної політики та продовольства України, за умови наявності бюджетних коштів на поточних рахунках Платника.

Погодження остаточного розрахунку Міністерством аграрної політики та продовольства України здійснюється на підставі акта прийому-передачі Товару та/або накладної (товаро-транспортної або залізничної), підписаних Постачальником та Замовником.

Пунктами 5.4, 5.5, 5.7 Договору визначено, що товар повинен бути поставлений Замовнику протягом 2 календарних днів з моменту отримання Постачальником попередньої оплати, якщо інше не узгоджено Сторонами додатково. Датою поставки Товару є дата приймання Замовником партії Товару та підписання Замовником відповідних документів. Один примірник документів, що підтверджує поставку Товару негайно передається Замовником Платнику у визначеному цим Договором порядку. Перехід права власності на Товар відбувається в момент прийняття представником Замовника партії Товару. Доказом прийняття партії Товару є акт прийому-передачі та/або накладна (товаро-транспортна або залізнична) та/або інші документи первинної звітності, що оформлені належним чином (відповідно до вимог законодавства України та умов цього Договору) та підписані уповноваженими особами.

Відповідно до п. 6.1 Договору у разі затримки поставки Товару або поставки не в повному обсязі, заявленому Замовником, Постачальник сплачує на зазначений у цьому Договорі рахунок Платника пеню у розмірі подвійної облікової ставки Національного банку України від вартості непоставленого Товару за кожний день затримки.

Відповідно до п.8.2, 8.3 Договору Сторона, що не може виконувати зобов`язання за цим Договором унаслідок дії обставин непереборної сили, повинна протягом 10 (десяти) календарних днів з моменту їх виникнення, повідомити про це іншу Сторону у письмовій формі, з подальшим наданням протягом 20 (двадцяти) календарних днів підтверджуючих документів. Належним доказом виникнення обставин непереборної сили та строку їх дії є відповідний документ, виданий Торгово-промисловою палатою України або її регіональними представництвами.

Договір вважається укладеним і набирає чинності з моменту здійснення Постачальником його акцепту і діє до 31.12.2022 включно, а в частині взаєморозрахунків - до повного виконання Сторонами своїх зобов`язань (п.10.1 Договору).

Згідно п.11.1 Договору сторони підтверджують, що вони усвідомлюють усі ризики пов`язані з виконанням умов цього Договору, який укладається в умовах дії воєнного стану, введеного Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022.

Прокурор зазначає, що:

- Харківською обласною державною адміністрацією, обласною військовою адміністрацією на адресу ТОВ «ЛУБНИМ`ЯСО» направлено заявку на закупівлю продовольчих товарів (відповідно до Постанови КМУ від 02.03.2022 №185) без зазначення номеру та дати на постачання товару: яловичина (ваг пак 3,2 кг, Scott), КОД ДК 021:2000 у кількості 40 000 кг за адресою доставки: м. Харків, Харківська область, 449909, жд станція Харків-Ліски, вул. Біологічна, 6. Заявка підписана уповноваженою особою Замовника Белявцевою В.В.

- У відповідь на зазначену заявку ТОВ «ЛУБНИМ`ЯСО» виставлено скановану копію належним чином оформленого рахунку на оплату від 23.03.2022 № ЛМ 1-2303 за постачання продовольчих товарів: яловичина знежилована односортна заморожена (ваг пак 3,2 кг, Scott Smeat) (КОД ДК 021:2000) у кількості 40 000 кг за ціною 143,00 грн (без ПДВ), на загальну суму 6 864 000, 00 грн (з ПДВ).

- Таким чином, 23.03.2022 між Сторонами укладено Договір на умовах, що передбачені проєктом Договору, опублікованим на офіційному вебсайті АТ «Укрзалізниця». Відтак, постачальник зобов`язувався поставити Замовнику яловичину у кількості 40 000 кг на загальну суму 6 864 000, 00 грн, Замовник - прийняти вказаний товар, Платник - своєчасно забезпечити оплату за нього на умовах цього Договору.

- 31.03.2022 на виконання підпункту 2.2.1. пункту 2.2. Договору, Платником здійснено попередню оплату у розмірі 30 % вартості Товару на суму 2 059 200, 00 грн (два мільйони п`ятдесят дев`ять тисяч двісті гривень 00 копійок) згідно рахунку № ЛМ 1- 2303 від 23.03.2022 за бюджетною програмою 3101710 (КЕКВ 2620), що підтверджується платіжним дорученням № 443 від 31.03.2022.

- Крім того, листом від Харківської обласної військової адміністрації від 01.04.2022 №51, ХОВА направлено заявку на отримання продовольчих товарів та надання рахунку на оплату на постачання товару: яловичина знежилована односортна заморожена, КОД ДК 021:2000 у кількості 100 000 кг за адресою доставки: м. Харків, Харківська область, 449909, жд станція Харків-Ліски, вул. Біологічна, 6. Лист підписано уповноваженою особою Замовника Белявцевою В.В.

- У відповідь на зазначений лист ТОВ «ЛУБНИМ`ЯСО» виставлено скановану копію належним чином оформленого рахунку на оплату від 01.04.2022 № ЛМ 2-0104 за постачання продовольчих товарів: яловичина знежилована односортна заморожена (КОД ДК 021:2000) у кількості 100 000 кг за ціною 143,00 грн (без ПДВ), на загальну суму 17 160 000, 00 грн (з ПДВ).

- Відтак, Постачальник зобов`язувався поставити Замовнику яловичину у кількості 100 000 кг на загальну суму 17 160 000,00 грн, Замовник - прийняти вказаний товар, Платник -своєчасно забезпечити оплату за нього на умовах цього Договору.

- 05.04.2022 на виконання підпункту 2.2.1. пункту 2.2. Договору, Платником здійснено попередню оплату у розмірі 30 % вартості Товару на суму 5 148 000, 00 грн (п`ять мільйонів сто сорок вісім тисяч гривень 00 копійок) згідно рахунку № ЛМ 2-0104 від 01.04.2022 за бюджетною програмою 3101710 (КЕКВ 2620), що підтверджується платіжним дорученням № 744 від 05.04.2022.

- Таким чином, з урахуванням здійсненої Платником 31.03.2022 попередньої оплати за рахунком № ЛМ 1-2303 від 23.03.2022, поставка товару Відповідачем мала відбутись у строк до 02.03.2022 включно, а за рахунком № ЛМ 2-0104 від 01.04.2022, що був сплачений 05.04.2022, у строк до 07.04.2022 включно, однак всупереч умовам договору та положенням чинного законодавства України Відповідачем зобов`язання з поставки товару у визначені строки не виконано.

- Згідно видаткової накладної від 05.04.2022 №ЛМ 1-2303 на суму 6 864 000, 00 грн (кількість 40 000 кг), продукція за першою заявкою була поставлена Замовнику 05.04.2022 у загальній кількості 40 000 кг. Згідно видаткової накладної від 02.05.2022 №ЛМ 2-0104 на суму 17 160 000, 00 грн продукція за другою заявкою була поставлена Замовнику 02.05.2022 у загальній кількості 100 000 кг.

- 19.04.2022 на виконання підпункту 2.2.2. пункту 2.2. Договору, Платником здійснено остаточну оплату у розмірі 70 % вартості Товару на суму 4 804 800, 00 грн (чотири мільйони

вісімсот чотири тисячі вісімсот гривень 00 копійок згідно рахунку №ЛМ 1-2303 від 3.03.2022 за бюджетною програмою 3101710 (КЕКВ 2620), що підтверджується платіжним дорученням № 1179 від 19.04.2022.

- У той же час, 06.05.2022 на виконання підпункту 2.2.2. пункту 2.2. Договору, Платником здійснено остаточну оплату у розмірі 70 % вартості Товару на суму 12 012 000, 00 грн (дванадцять мільйонів дванадцять тисяч гривень 00 копійок згідно рахунку №ЛМ 2-0104 від 01.04.2022 за бюджетною програмою 3101710 (КЕКВ 2620), що підтверджується платіжним дорученням № 1493 від 06.05.2022.

- Таким чином, фактичне виконання зобов`язання з поставки яловичини за першою заявкою відбулося 05.04.2022, хоча, з урахуванням здійсненої Платником 31.03.2022 попередньої оплати, поставка товару Відповідачем мала відбутись у строк до 02.04.2022 включно.

- У той же час, фактичне виконання зобов`язання з поставки яловичини за другою заявкою відбулося 02.05.2022, хоча, з урахуванням здійсненої Платником 05.04.2022 попередньої оплати, поставка товару Відповідачем мала відбутись у строк до 07.04.2022 включно.

Таким чином, зазначає прокурор, Постачальник прострочив виконання зобов`язання та не поставив Товар Замовнику у визначений договором термін, тобто він є таким, що порушив зобов`язання за Договором, відтак підлягає притягненню до господарсько-правової відповідальності. Водночас підстав для звільнення Постачальника від вказаної відповідальності не встановлено.

За таких обставин Постачальнику, у відповідності до п. 6.1 Договору, нараховано пеню за період з 03.04.2022 до 04.04.2022 та з 08.04.2022 до 01.05.2022, у розмірі 233187 гривень 94 копійки.

Вважаючи порушеними інтереси держави, прокурор звернувся до суду з позовом про стягнення з відповідача до Державного бюджету України відповідних сум у зв`язку з неналежним виконанням ТОВ «ЛУБНИМ`ЯСО», як постачальником своїх договірних зобов`язань з постачання продовольчих товарів тривалого зберігання з метою задоволення нагальних потреб функціонування держави в умовах воєнного стану.

Позивач - Міністерство розвитку громад, територій та інфраструктури України - у поясненнях по суті позову просив суд задовольнити позовні вимоги Салтівської окружної прокуратури у повному обсязі.

Позивач - Харківська обласна державна (військова) адміністрація - у поясненнях по суті позову зазначив, що Харківська обласна військова адміністрація вважає, що у правових відносинах викладених у позові, відсутні ознаки нездійснення або здійснення неналежним чином компетентним органом захисту інтересів держави.

У вказаних поясненнях представник позивача просив суд врахувати дані пояснення при розгляді справи та розглядати справу без участі представника Харківської обласної військової адміністрації.

У відзиві на позов відповідач вказав на такі обставини:

- дійсно при виконання Договору мало місце прострочення поставки товару за рахунком № ЛМ 1-2303 від 23.03.2022 на 2 дні, за рахунком № ЛМ 2-0104 від 01.04.2022 на 24 дні.

- орган прокуратури, звертаючись з цим позовом в інтересах держави, загалом не враховує обставин, які перешкоджали своєчасному відвантаженню товару та повинні слугувати підставою для зменшення нарахованих штрафних санкцій.

- орган прокуратури не може здійснювати представництво інтересів державних органів у даному спорі.

- звернення Органу прокуратури з подібним позовом СУДУ» з урахуванням викладених обставин, однозначно не відповідає основ засадам діяльності прокуратури, зокрема справедливості та об`єктивності. Раз тим, політика, яку сповідує Відповідач в умовах війни, може бути взята судом уваги як додаткова підстава для зменшення розміру штрафних санкцій.

За вказаного, відповідач просить суд:

1. Позовну заяву Салтівської окружної прокуратури міста Харкова в особі Харківської обласної військової адміністрації, Міністерства розвитку громад, територій та інфраструктури України до Товариства з обмеженою відповідальністю «Лубним`ясо», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на стороні позивача - Акціонерне товариство «Українська залізниця» про стягнення пені за неналежне (несвоєчасне) виконання зобов`язання за договором поставки залишити без розгляду.

2. У разі наявності підстав для задоволення позову, зменшити розмір заявленої пені на 95 (дев`яносто п`ять) %, а саме до 11 659, 24 грн.

Третя особа у поясненнях по суті позову зазначила, що враховуючи характер спірних договірних відносин, зокрема, обсяг прав та обов`язків сторін укладених тристоронніх договорів, зважаючи на нормативно-правове регулювання державної програми забезпечення нагальних потреб функціонування держави в умовах воєнного стану, позовні вимоги та склад учасників судового процесу в даній справі визначено вірно.

Оцінюючи подані сторонами докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, суд вважає, що вимоги позивача підлягають задоволенню частково з наступних підстав.

Щодо правомірності представництва інтересів держави у суді прокурором у даній справі суд зазначає наступне.

Зі змісту пункту 3 частини першої статті 131-1 Конституції України вбачається, що в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Частиною першою статті 23 Закону України "Про прокуратуру" передбачено, що представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом.

Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті (частина третя статті 23 Закону України "Про прокуратуру").

Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень (частина четверта статті 23 Закону України "Про прокуратуру").

Участь прокурора у судовому процесі також регламентовано статтею 53 Господарського процесуального кодексу України, відповідно до якої у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обгрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Відповідно, прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження; 2) у разі відсутності такого органу.

Перший "виключний випадок" передбачає наявність органу, який може здійснювати захист інтересів держави самостійно, а другий - відсутність такого органу. Однак підстави представництва інтересів держави прокуратурою у цих двох випадках істотно відрізняються. У першому випадку прокурор набуває право на представництво, якщо відповідний суб`єкт владних повноважень не здійснює захисту або здійснює неналежно.

"Нездійснення захисту" має прояв в пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень - він обізнаний про порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається.

"Здійснення захисту неналежним чином" має прояв в активній поведінці (сукупності дій та рішень), спрямованій на захист інтересів держави, але яка є неналежною.

"Неналежність" захисту може бути оцінена з огляду на встановлений порядок захисту інтересів держави, який, серед іншого, включає досудове засування обставин порушення інтересів держави, обрання способу їх захисту та ефективне здійснення процесуальних прав позивача.

Захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює у судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимогам закону не здійснює захисту або робить це неналежно.

Європейський суд з прав людини також звертав увагу на те, що підтримка, що надається прокуратурою одній зі сторін, може бути виправдана за певних обставин, наприклад, у тих випадках, коли відповідне правопорушення зачіпає інтереси великого числа громадян, або у випадках, коли потрібно захистити інтереси держави (див. mutatis mutandis рішення від 15 січня 2009 року у справі "Менчинська проти Росії" (Menchinskaya v. Russia), заява № 42454/02, § 35).

При цьому, "інтереси держави" охоплюють широке і водночас чітко не визначене коло законних інтересів, які не піддаються точній класифікації, а тому їх наявність повинна бути предметом самостійної оцінки суду у кожному випадку звернення прокурора з позовом. Надмірна формалізація "інтересів держави", особливо у сфері публічних правовідносин, може призвести до необґрунтованого обмеження повноважень прокурора на захист суспільно значущих інтересів там, де це дійсно потрібно. Наведена позиція викладена в постанові Верховного Суду від 25.04.2018 у справі № 806/1000/17.

Відповідно, підставою для представництва прокурором інтересів держави в суді є належне обґрунтування, підтверджене достатніми доказами, зокрема, але не виключно, вжиття прокурором всіх передбачених чинним законодавством заходів, які передують зверненню прокурора до суду для здійснення представництва інтересів держави, повідомленням прокурора на адресу відповідного органу про звернення до суду від його імені, відповідними запитами, а також копіями документів, отриманих від органу, що свідчать про наявність підстав для такого представництва.

Водночас Великою Палатою Верховного Суду в постанові від 15.10.2019 у справі № 903/129/18 зазначено, що сам факт незвернення уповноваженого суб`єкта владних повноважень до суду з позовом, який би відповідав вимогам процесуального законодавства та відповідно мав змогу захисти порушені державні інтереси, свідчить про те, що указаний суб`єкт неналежно виконує свої повноваження, у зв`язку із чим у прокурора виникають обґрунтовані підстави для захисту інтересів держави та звернення до суду з позовом, що відповідає нормам національного законодавства та практиці Європейського суду з прав людини.

Таким чином, ні норми Конституції України, ні Закону України "Про прокуратуру" не містять обов`язку прокурора з`ясовувати причини неналежного виконання органом своїх обов`язків щодо відшкодування шкоди підприємству, установі, організації, інтереси яких представляє прокурор чи надавати суду підтвердження того, що орган, який представляє прокурор погодився на таке представництво.

Відповідно до правових висновків, викладених у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18 бездіяльність компетентного органу (нездійснення захисту інтересів держави) означає, що компетентний орган знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, мав повноваження для захисту, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.

Звертаючись до компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення. Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва.

У даному випадку встановлено, що Договір, укладений між Харківською обласною військовою адміністрацією, АТ «Укрзалізниця» та ТОВ «ЛУБНИМ`ЯСО», фінансувався за рахунок коштів резервного фонду державного бюджету.

Кошти для фінансування вищезгаданого Договору виділялись Мінінфраструктури у вигляді субвенції відповідно до п. 2 постанови КМУ від 03.03.2022 № 193 «Про виділення коштів з резервного фонду державного бюджету» з подальшим їх перерахуванням на рахунок АТ «Укрзалізниця», яким здійснено попередню оплату за Договором.

Державний інтерес у спірних правовідносинах полягає у забезпеченні законності використання бюджетних коштів та належного виконання зобов`язань, які укладаються з метою задоволення нагальних потреб функціонування держави в умовах воєнного стану, на фінансування яких державою виділяються бюджетні кошти у значному розмірі.

Таким чином, звернення прокурора із вказаним позовом спрямоване на відновлення зазначених інтересів, оскільки стягнення відповідних коштів, які є компенсацією за прострочення виконання зобов`язання за договором поставки, із Постачальника на рахунок Платника з подальшим їх поверненням до державного бюджету сприятиме фінансуванню нагальних потреб держави в умовах воєнного стану.

Крім того, неналежне виконання зобов`язання щодо постачання Товару у передбачений строк за договором на постачання продовольчих товарів з боку Відповідача призвело до порушення прав Харківської обласної військової адміністрації, обласної державної адміністрації щодо можливості розпорядження бюджетними коштами на закупівлю продовольчих товарів з метою забезпечення нагальних потреб держави в умовах воєнного стану.

Тобто, у вказаному випадку вбачається порушення інтересів держави в особі Харківської обласної державної адміністрації, обласної військової адміністрації, що полягає у неналежному (несвоєчасному) виконанні зобов`язання щодо поставки Товару за договором ТОВ «ЛУБНИМ`ЯСО».

При цьому, порушення відповідачем вимог законодавства призвели до фактичних втрат бюджетних коштів, що засвідчує нераціональне та неефективне використання бюджетних коштів та становить безумовне порушення інтересів держави у бюджетній сфері.

Ураховуючи наведене, у вказаному випадку має місце порушення інтересів держави у бюджетній сфері внаслідок неналежного (несвоєчасного) виконання зобов`язання за договором на постачання продовольчих товарів з боку ТОВ «ЛУБНИМ`ЯСО», що є підставою для вжиття прокурором заходів представницького характеру, спрямованих на їх захист.

Прокурор зазначає, що у спірних правовідносинах Харківська обласна військова адміністрація є органом державної влади, уповноваженим на захист державних інтересів. Крім того, суб`єктом владних повноважень, наділеним компетенцією захищати інтереси держави у спірних правовідносинах, є Міністерство розвитку громад, територій та інфраструктури України, яке є співпозивачем у справі.

Суд погоджується з даним твердженням прокурора з огляду на таке.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» на територіях, на яких введено воєнний стан, для забезпечення дії Конституції та законів України, забезпечення разом із військовим командуванням запровадження та здійснення заходів правового режиму воєнного стану, оборони, цивільного захисту, громадської безпеки й порядку, захисту критичної інфраструктури, охорони прав, свобод і законних інтересів громадян можуть утворюватися тимчасові державні органи - військові адміністрації.

Військові адміністрації населених пунктів, районні, обласні військові адміністрації здійснюють свої повноваження протягом дії воєнного стану та 30 днів після його припинення чи скасування.

У разі прийняття рішення про утворення районних, обласних військових адміністрацій їх статусу набувають відповідно районні, обласні державні адміністрації, а голови районних, обласних державних адміністрацій набувають статусу начальників відповідних військових адміністрацій.

На виконання Закону України «Про правовий режим воєнного стану» Президентом України 24.02.2022 виданий Указ № 68/2022 про утворення Харківської обласної військової адміністрації, статусу якої відповідно до Закону України «Про правовий режим воєнного стану» набула Харківська обласна державна адміністрація.

Повноваження військових адміністрацій передбачені ст. 15 Закону України «Про правовий режим воєнного стану».

Обласні військові адміністрації здійснюють на відповідній території повноваження, віднесені до їхньої компетенції цим Законом, зокрема щодо складання та затвердження відповідно районних, обласних бюджетів, внесення змін до них, затвердження звітів про їх виконання; розподілу переданих з державного бюджету коштів у вигляді дотацій, субвенцій відповідно між районними бюджетами, місцевими бюджетами міст обласного значення, сіл, селищ, міст районного значення.

Постановою Кабінету Міністрів України № 252 від 11.03.2022 «Деякі питання формування та виконання місцевих бюджетів у період воєнного стану» визначено, що з метою оперативного та ефективного прийняття управлінських рішень для забезпечення безперебійного функціонування установ і закладів бюджетної сфери, комунальних підприємств та задоволення життєво необхідних потреб жителів територіальних громад у період воєнного стану, введеного Указом Президента України № 64 від 24.02.2022 «Про введення воєнного стану в Україні», виконання та формування місцевих бюджетів здійснюється відповідно до бюджетного законодавства з урахуванням таких особливостей: органи місцевого самоврядування, їх виконавчі органи, місцеві державні адміністрації, військово-цивільні адміністрації продовжують здійснювати бюджетні повноваження, а у разі утворення військових адміністрацій такі повноваження здійснюють військові адміністрації відповідно до Закону України «Про правовий режим воєнного стану».

Також, виконавчі комітети відповідних місцевих рад, місцеві державні адміністрації, військово-цивільні адміністрації або військові адміністрації здійснюють без погодження відповідною комісією місцевої ради передачу бюджетних призначень від одного головного розпорядника бюджетних коштів до іншого, перерозподіл видатків бюджету і надання кредитів з бюджету за бюджетними програмами, включаючи резервний фонд бюджету, додаткові дотації та субвенції, у межах загального обсягу бюджетних призначень головного розпорядника бюджетних коштів, а також збільшення видатків розвитку за рахунок зменшення інших видатків (окремо за загальним та спеціальним фондами бюджету) за бюджетною програмою.

Враховуючи викладене, функції Харківської обласної ради в частині бюджетних повноважень наразі здійснює Харківська обласна військова адміністрація, обласна державна адміністрація.

Постановою Кабінету Міністрів України № 528 від 03.05.2022 «Деякі питання фінансування закупівлі товарів тривалого зберігання в умовах воєнного стану» затверджено розподіл у 2022 році субвенції з державного бюджету місцевим бюджетам на забезпечення нагальних потреб функціонування держави в умовах воєнного стану, а також Порядок та умови надання субвенції з державного бюджету місцевим бюджетам на забезпечення нагальних потреб функціонування держави в умовах воєнного стану.

Згідно із зазначеним розподілом обласному бюджету Харківської області виділено з державного бюджету на забезпечення нагальних потреб функціонування держави в умовах воєнного стану 388 878 200 грн.

Крім того, відповідно до п. 2 зазначеного Порядку, головним розпорядником субвенції є Мінінфраструктури. Розпорядники субвенції за місцевими бюджетами визначаються рішеннями про такі бюджети відповідно до законодавства.

Кошти, використані Укрзалізницею для здійснення оплати за договорами, є субвенцією, що передана з державного бюджету до місцевих бюджетів, та коштами місцевих бюджетів, що передані розпорядникам субвенції, від розпорядників субвенції постачальникам товарів (виконавцям робіт або надавачам послуг), у сумі такого платежу.

Усе вищезазначене підтверджує статус Харківської обласної військової адміністрації, обласної державної адміністрації як розпорядника коштів.

Крім того, відповідно до п. 1 постанови КМУ від 02.03.2022 № 185 військові адміністрації є замовниками за тристоронніми договорами щодо здійснення закупівель за рахунок коштів державного бюджету для задоволення нагальних потреб функціонування держави.

Згідно з умовами Договору Харківська обласна військова адміністрація є його стороною (Замовником), до прав та повноважень якої належить: прийняття товару, перевірка відповідності його асортименту, кількості, якості прийнятого товару, а також строків його прийняття, ініціювання вирішення спорів за договором у судовому порядку (п. п. 1.1, 6.5, 9.3 договору).

Таким чином, Харківська обласна військова адміністрація є органом державної влади, уповноваженим на захист державних інтересів у спірних правовідносинах

Суб`єктом владних повноважень, наділеним компетенцією захищати інтереси держави у спірних правовідносинах, є Міністерство розвитку громад, територій та інфраструктури України, яке є співпозивачем у справі з огляду на таке.

Відповідно до п. 2 постанови № 193 з метою задоволення нагальних потреб функціонування держави з резервного фонду Державного бюджету України виділено Міністерству інфраструктури України 6,6 млрд грн (як субвенція з державного бюджету місцевим бюджетам) для задоволення нагальних потреб функціонування держави в умовах воєнного стану, а саме на придбання необхідних продовольчих, а також пакувальних товарів для їх фасування, пального, будівельних матеріалів для проведення першочергових аварійно-ремонтних робіт на об`єктах, які пошкоджені внаслідок бойових дій, лікарських засобів, імунобіологічних препаратів (вакцин), медичних виробів, допоміжних засобів до них, медичного обладнання, оплату послуг із зберігання та/або переробки зерна.

Порядком № 528 головним розпорядником субвенції визначено Міністерство інфраструктури України.

Пунктами 3 5 Порядку № 528, у свою чергу, передбачено, що використання субвенції здійснюється з дотриманням умов тристоронніх договорів, замовниками за якими є обласні військові адміністрації, а платником за грошовими зобов`язаннями замовників за договорами АТ «Укрзалізниця». Субвенція надається шляхом її перерахування Міністерством інфраструктури України на рахунок АТ «Укрзалізниця», відкритий в державному банку. Кошти, використані АТ «Укрзалізниця» для здійснення оплати за договорами, є субвенцією, що передана з державного бюджету до місцевих бюджетів у сумі такого платежу.

Відповідно до п. 9 Порядку № 528 розпорядники субвенції за місцевими бюджетами подають щомісяця до 10 числа Міністерству інфраструктури України звіт про її використання. У свою чергу Міністерство інфраструктури України як головний розпорядник субвенції щомісяця до 25 числа подає Міністерству фінансів України інформацію про використання субвенції здійснюючи контрольні повноваження щодо її використання, а отже, є органом державної влади, уповноваженим на захист державних інтересів у спірних правовідносинах.

Таким чином, відповідно до вимог бюджетного законодавства Міністерство розвитку громад, територій та інфраструктури України як головним розпорядником коштів державного бюджету забезпечило виконання функцій в частині встановлення Кабінетом Міністрів України порядку надання субвенцій з державного бюджету місцевим бюджетам, перерахування коштів субвенції на рахунок АТ «Укрзалізниця», відкритий в державному банку, та здійснено заходи щодо відображення в бухгалтерському обліку операцій у частині отриманих місцевими бюджетами доходів.

Крім того, Міністерство відповідно до вимог Порядку № 528 забезпечувало отримання звітів від розпорядників субвенції за місцевими бюджетами та подання щомісяця до 25 числа Міністерству фінансів України інформацію про використання субвенції.

Матеріалами справи підтверджено, що Салтівська окружна прокуратура міста Харкова на виконання вимог, установлених абз.4 ч.4 ст.23 Закону, листом від 02.08.2023 №53-100-3735вих-23 повідомила Харківську обласну військову адміністрацію про існування порушення інтересів держави у зв`язку з неналежним виконанням ТОВ «ЛУБНИМ`ЯСО», як постачальником своїх договірних зобов`язань з постачання продовольчих товарів тривалого зберігання з метою задоволення нагальних потреб функціонування держави в умовах воєнного стану, а також наявності підстав для стягнення відповідних штрафних санкцій за прострочення зобов`язання у судовому порядку.

Зазначеним листом також витребувано відомості щодо вжитих і запланованих заходів із захисту порушених інтересів держави.

У відповіді від 24.08.2023 № 01-60/5694 Харківська обласна військова адміністрація зазначила, що не погоджується з фактом наявності порушень умов договору у вказаних правовідносинах та повідомила окружну прокуратуру про оскарження Департаментом агропромислового розвитку ХОДА аналогічних висновків Держаудитслужби.

Салтівською окружною прокуратурою міста Харкова листом від 02.08.2023 № 53-100-3594вих-23 про існування порушення інтересів держави у зв`язку з неналежним виконанням ТОВ «ЛУБНИМ`ЯСО», як постачальником своїх договірних зобов`язань з постачання продовольчих товарів тривалого зберігання з метою задоволення нагальних потреб функціонування держави в умовах воєнного стану, а також наявності підстав для стягнення відповідних штрафних санкцій за прострочення зобов`язання у судовому порядку, повідомлено й Міністерство розвитку громад, територій та інфраструктури України.

З відповіді цього міністерства від 08.08.2023 №12880/34/10-23 убачається, що воно не вживало заходів на захист інтересів держави шляхом звернення до суду з відповідним позовом до ТОВ «ЛУБНИМ`ЯСО», що відповідно до указаних висновків Великої Палати Верховного Суду, викладених у постанові від 15.10.2019 у справі № 903/129/18 свідчить про неналежність виконання уповноваженим органом своїх повноважень щодо необхідного захисту державних інтересів.

Таким чином, з боку органу, уповноваженого державою на захист її порушених інтересів (Міністерство розвитку громад, територій та інфраструктури України), допущено нездійснення відповідного захисту: не пред`явлено до суду позову на захист інтересів держави про стягнення з ТОВ «ЛУБНИМ`ЯСО» до Державного бюджету України відповідних сум у зв`язку з неналежним виконанням ТОВ «ЛУБНИМ`ЯСО», як постачальником своїх договірних зобов`язань з постачання продовольчих товарів тривалого зберігання з метою задоволення нагальних потреб функціонування держави в умовах воєнного стану, а також наявності підстав для стягнення відповідних штрафних санкцій за прострочення зобов`язання у судовому порядку.

З огляду на зазначене, звертаючись до суду із цим позовом, прокурор відповідно до вимог статті 23 Закону України "Про прокуратуру" та статті 53 ГПК України обґрунтував наявність у нього підстав для представництва інтересів держави в суді в особі особі Харківської обласної військової адміністрації та Міністерства розвитку громад, територій та інфраструктури України та визначив, у чому саме полягає порушення інтересів держави.

Враховуючи вищевикладене, суд погоджується з доводами прокурора про необхідність у даній справі здійснення прокуратурою представництва інтересів держави в суді.

Відповідно до п. 1 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 № 169 «Деякі питання здійснення оборонних та публічних закупівель товарів, робіт і послуг в умовах воєнного стану» оборонні та публічні закупівлі товарів, робіт і послуг здійснюються без застосування процедур закупівель та спрощених закупівель, визначених Законами України «Про публічні закупівлі» та «Про оборонні закупівлі», водночас переліки та обсяги закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб сектору безпеки і оборони, а також інших товарів, робіт і послуг для гарантованого забезпечення потреб безпеки і оборони України визначаються рішенням державних замовників у сфері оборони; для інших закупівель - рішенням органу управління державним майном суб`єкта господарювання державного сектору економіки.

Відповідно до абзацу третього підпункту 1 пункту 1 постанови Кабінету Міністрів України від 02 березня 2022 року № 185 «Деякі питання здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для задоволення нагальних потреб функціонування держави в умовах воєнного стану» акціонерне товариство «Українська залізниця» уповноважується виступати платником за тристоронніми договорами, замовником за якими є військові адміністрації та/або центральні органи виконавчої влади, зі здійснення закупівель за рахунок коштів державного бюджету для задоволення нагальних потреб функціонування держави, зокрема, на придбання необхідних продовольчих товарів.

Згідно з п. 2 постанови Кабінету Міністрів України від 03.03.2022 № 193 «Про виділення коштів з резервного фонду державного бюджету» (далі - постанова № 193) з метою задоволення нагальних потреб функціонування держави з резервного фонду Державного бюджету України виділено Міністерству інфраструктури України 6,6 млрд грн (як субвенція з державного бюджету місцевим бюджетам) для задоволення нагальних потреб функціонування держави в умовах воєнного стану, а саме на придбання необхідних продовольчих, а також пакувальних товарів для їх фасування, пального, будівельних матеріалів для проведення першочергових аварійно- ремонтних робіт на об`єктах, які пошкоджені внаслідок бойових дій, лікарських засобів, імунобіологічних препаратів (вакцин), медичних виробів, допоміжних засобів до них, медичного обладнання, оплату послуг із зберігання та/або переробки зерна.

Порядком та умовами надання субвенції з державного бюджету місцевим бюджетам на забезпечення нагальних потреб функціонування держави в умовах воєнного стану, затвердженими постановою Уряду України від 03.05.2022 № 528 (далі - Порядок № 528), головним розпорядником субвенції визначено Міністерство інфраструктури України.

Положеннями п.п. 3-5 Порядку № 528, у свою чергу, передбачено, що використання субвенції здійснюється з дотриманням умов тристоронніх договорів, замовниками за якими є обласні, Київська міська військові адміністрації, а платником за грошовими зобов`язаннями замовників за договорами - АТ «Укрзалізниця». Субвенція надається шляхом її перерахування Міністерством інфраструктури України на рахунок АТ «Укрзалізниця», відкритий в державному банку. Кошти, використані АТ «Укрзалізниця» для здійснення оплати за договорами, є субвенцією, що передана з державного бюджету до місцевих бюджетів у сумі такого платежу.

Згідно з частиною 1 статті 634 ЦК України договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, що може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору.

З урахуванням положень статті 634 ЦК України та вищевказаної постанови Кабінету Міністрів України, Харківською обласною військовою адміністрацією (далі - Замовник), АТ «Укрзалізниця» (далі - Платник) та ТОВ «Луцька аграрна компанія» (далі - Постачальник) укладено договір на постачання продовольчих товарів.

Задоволення нагальних потреб функціонування держави в умовах воєнного стану, зокрема, придбання необхідних продовольчих, а також пакувальних товарів для їх фасування, пального, будівельних матеріалів для проведення першочергових аварійно-ремонтних робіт на об`єктах, які пошкоджені внаслідок бойових дій, лікарських засобів та інше, здійснюється військовими адміністраціями та/або центральними органами виконавчої влади шляхом укладення тристоронніх договорів, чинні редакції яких оприлюднюються на офіційному сайті АТ «Укрзалізниця» в розділі «Закупівлі» та є у вільному доступі для всіх зацікавлених осіб.

Наказом Харківської обласної військової адміністрації від 06 березня 2022 року № 01-В «Про організацію здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для задоволення нагальних потреб функціонування держави в умовах воєнного стану у Харківської обласної військової адміністрації» уповноважено формувати заявки та підписувати документи для здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для задоволення нагальних потреб функціонування держави в умовах воєнного стану у Харківської обласної військової адміністрації керівника апарату обласної військової адміністрації Белявцеву Вікторію.

Відповідно до вимог постанов Кабінету Міністрів України від 02.03.2022 №185 «Деякі питання здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для задоволення нагальних потреб функціонування держави в умовах воєнного стану» (зі змінами) та від 20.03.2022 №328 «Деякі питання забезпечення населення продовольчими товарами тривалого зберігання та санітарно- гігієнічними товарами в умовах воєнного стану» (далі - Постанова КМУ №328), із змінами, внесеними постановами КМУ від 24.03.2022 №359, від 26.03.2022 №373, від 09.04.2022 №424, від 26.04.2022 №482, від 03.05.2022 №528, від01.07.2022 №752, від 22.07.2022 №817, від 27.08.2022 №954, від 07.11.2022 №1240 укладались тристоронні договори на постачання продовольчих товарів для забезпечення потреб сектору безпеки і оборони з метою задоволення нагальних потреб функціонування держави, в яких Замовником виступала військова адміністрація та/або центральний орган виконавчої влади, Платником - Акціонерне товариство «Українська залізниця», та юридична особа або фізична особа - підприємець, яка здійснила акцепт (прийняття) умов цього договору на постачання продовольчих товарів (надалі - Договір) шляхом приєднання до його умов, іменована (-ий, -е) надалі - Постачальник (надалі разом - Сторони, а кожна окрема - Сторона).

На сайті АТ «Укрзалізниця» за посиланням https://uz.gov.ua/about/procurement// оприлюднено договір на постачання продовольчих товарів, затверджений рішенням правління від 12.03.2022, витяг зпротоколу № Ц-54/29 Ком.т, за бюджетною програмою 3101710 (КЕКВ 2620) (далі - Договір).

Факт укладення 23.03.2022 між Сторонами Договору на умовах, що передбачені проєктом Договору, опублікованим на офіційному вебсайті АТ «Укрзалізниця», при розгляді справи учасниками справи не заперечувався.

Матеріалами справи підтверджено, що на виконання умов договору з урахуванням здійсненої Платником 31.03.2022 попередньої оплати за рахунком № ЛМ 1-2303 від 23.03.2022, поставка товару Відповідачем мала відбутись у строк до 02.03.2022 включно, а за рахунком № ЛМ 2-0104 від 01.04.2022, що був сплачений 05.04.2022, у строк до 07.04.2022 включно, однак всупереч умовам договору та положенням чинного законодавства України Відповідачем зобов`язання з поставки товару у визначені строки не виконано.

Фактичне виконання зобов`язання з поставки яловичини за першою заявкою відбулося 05.04.2022, а фактичне виконання зобов`язання з поставки яловичини за другою заявкою відбулося 02.05.2022, що свідчить про неналежне виконання Постачальником зобов`язання, покладеного на нього за договором.

У відзиві на позов відповідач визнав, що дійсно при виконанні Договору мало місце прострочення поставки товару за рахунком № ЛМ 1-2303 від 23.03.2022 на 2 дні, за рахунком № ЛМ 2-0104 від 01.04.2022 на 24 дні.

Відповідно до частини 1 статті 530 Цивільного кодексу України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом (стаття 525 Цивільного кодексу України).

Згідно зі статтею 610 Цивільного кодексу України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Відповідно до частини 1 статті 612 Цивільного кодексу України, боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

Статтею 611 Цивільного кодексу України передбачено, що у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема сплата неустойки.

Відповідно до статті 549 Цивільного кодексу України, неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання.

Частинами 4 та 6 ст.231 ГК України встановлено, що штрафні санкції за порушення зобов`язання застосовуються у розмірі передбаченому сторонами у договорі.

Пунктом 6.1 Договору на постачання продовольчих товарів сторони погодили, що у разі затримки поставки Товару або поставки не в повному обсязі, заявленому Замовником, Постачальник сплачує на зазначений у цьому Договорі рахунок Платника пеню у розмірі подвійної облікової ставки Національного банку України від вартості непоставленого Товару за кожний день затримки.

Судом встановлено, що відповідач прострочив виконання зобов`язання поставки товару по першій заявці з 03.04.2022 (день, що є наступним за останнім днем, в який зобов`язання мало бути виконане) по 04.04.2022 (день, що передує дню фактичного виконання зобов`язання щодо поставки товару) та по другій заявці з 08.04.2022 (день, що є наступним за останнім днем, в який зобов`язання мало бути виконане) по 01.05.2022 (день, що передує дню фактичного виконання зобов`язання щодо поставки товару).

За таких обставин Постачальнику, у відповідності до п. 6.1 Договору, нараховано пеню за період з 03.04.2022 по 04.04.2022 у розмірі 7 522,19 грн та з 08.04.2022 по 01.05.2022 у розмірі 225 665,75 грн, всього у сумі 233 184, 97 грн.

Здійснивши перевірку, наданого позивачем розрахунку, суд дійшов висновку, що заявлена вимога є правомірною.

Водночас, у відзиві на позов, відповідач просить суд зменшити розмір заявленої пені на 95 %, а саме до 11 659, 24 грн.

В обгрунтування цього відповідач вказує на наступні обставини:

- Відповідач здійснив поставку товару в найгарячіші дні війни, коли більшість території Харківської області була окупована.

- Затримка поставки товару є мінімальною.

- Товар був поставлений у повному обсязі та належної якості.

- Відповідач входить до Агро холдингу «МХП», який займає лідируючі позиції щодо підтримки Збройних сил України.

Відповідно до статті 233 ГК України у разі, якщо належні до сплати штрафні санкції надмірно великі порівняно із збитками кредитора, суд має право зменшити розмір санкцій. При цьому, повинно бути взято до уваги: ступінь виконання зобов`язання боржником; майновий стан сторін, які беруть участь у зобов`язанні, не лише майнові, але й інші інтереси сторін, що заслуговують на увагу. Якщо порушення зобов`язання не завдало збитків іншим учасникам господарських відносин, суд може з урахуванням інтересів боржника зменшити розмір належних до сплати штрафних санкцій.

Право суду зменшувати розмір неустойки передбачене також частиною третьою статті 551 ЦК України.

Аналіз приписів статей 551 ЦК України, 233 ГК України дає підстави для висновку про те, що право суду зменшити заявлені до стягнення суми штрафних санкцій пов`язане з наявністю виняткових обставин, встановлення яких вимагає надання оцінки; господарський суд повинен надати оцінку поданим учасниками справи доказам та обставинам, якими учасники справи обґрунтовують наявність підстав для зменшення штрафних санкцій, так і заперечення інших учасників щодо такого зменшення. Вирішуючи питання про зменшення розміру пені, яка підлягає стягненню зі сторони, що порушила зобов`язання, суд повинен з`ясувати наявність значного перевищення розміру неустойки порівняно з розміром збитків, а також об`єктивно оцінити, чи є цей випадок винятковим, виходячи з інтересів сторін, які заслуговують на увагу, ступеня виконання зобов`язань, причин неналежного виконання або невиконання зобов`язання, незначності прострочення у виконанні зобов`язання, невідповідності розміру пені наслідкам порушення, негайного добровільного усунення винною стороною порушення та його наслідків та ін.

Отже, вирішуючи питання про зменшення розміру неустойки (штрафу, пені), яка підлягає стягненню зі сторони, що порушила зобов`язання, господарський суд повинен оцінити, чи є даний випадок винятковим, виходячи із інтересів сторін, які заслуговують на увагу; ступеню виконання зобов`язання боржником; причини (причин) неналежного виконання або невиконання зобов`язання, незначного прострочення виконання, наслідків порушення зобов`язання, невідповідності розміру стягуваної неустойки (штрафу, пені) таким наслідкам, поведінки винної особи (у тому числі вжиття чи невжиття нею заходів до виконання зобов`язання, негайне добровільне усунення нею порушення та його наслідки) тощо.

Зменшення розміру заявленої до стягнення неустойки є правом суду, а за відсутності у законі переліку таких виняткових обставин, господарський суд, оцінивши надані сторонами докази та обставини справи у їх сукупності, на власний розсуд вирішує питання про наявність або відсутність у кожному конкретному випадку обставин, за яких можливе зменшення неустойки (аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 10.09.2019 зі справи N 904/4685/18).

Отже, з урахуванням конкретних обставин справи, які мають юридичне значення, та, зокрема, зазначених вище критеріїв, суд може зменшити загальний розмір пені як відповідальності за час прострочення зобов`язання.

У зв`язку з простроченням поставки товару відповідачу нараховано 233 184, 97 грн пені.

Водночас, враховуючи принцип розумності та справедливості, виконання відповідачем основного зобов`язання за договором, незначне прострочення виконання зобов`язання, беручи до уваги неподання позивачами доказів понесення ними збитків внаслідок допущених відповідачем порушень умов договору, врахувавши інтереси усіх сторін, суд дійшов висновку про можливість зменшення розміру нарахованої пені на 50 % на підставі ст. 551 ЦК України та ст. 233 ГК України.

За наведених вище обставин позовні вимоги щодо стягнення пені підлягають частковому задоволенню, а саме: в частині стягнення 116 593,97 грн пені; в позові в частині стягнення 116 593,97 грн пені слід відмовити.

З огляду на зазначене, суд дійшов висновку про задоволення позову частково.

Враховуючи порушення відповідачем зобов`язання з поставки продовольчих товарів з метою задоволення нагальних потреб функціонування держави в умовах воєнного стану, оплата за якими здійснювалась за кошти, які виділялися безпосередньо з резервного фонду Державного бюджету України за бюджетною програмою 3101710, КЕКВ 2620, нараховані суми пені підлягають стягненню з відповідача безпосередньо до Державного бюджету України.

В процесі розгляду справи судом було прийнято, досліджено та надано оцінку всім доводам та запереченням позивача та відповідача, надано можливість обґрунтувати свої правові позиції щодо позову.

Згідно ч. 1 ст. 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

У відповідності до ст. 76 ГПК України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Зі змісту ст. 77 ГПК України вбачається, що обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Докази, одержані з порушенням закону, судом не приймаються.

Статтею 86 ГПК України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Оскільки спір до розгляду в суді доведено з вини відповідача, відповідно до ч.9 ст.129 ГПК України витрати по сплаті судового збору слід покласти на відповідача.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 232-233, 237-238, 252 Господарського процесуального кодексу України, суд,-

ВИРІШИВ:

1. Позов задовольнити частково.

2. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «ЛУБНИМ`ЯСО» (вул. Індустріальна, буд. 26, м. Лубни, Полтавська область, 37500, ) до Державного бюджету України пеню у розмірі 116 593,97 грн

3. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «ЛУБНИМ`ЯСО» (вул. Індустріальна, буд. 26, м. Лубни, Полтавська область, 37500, ) на користь Харківської обласної прокуратури (реквізити отримувача: , юридична адреса: вул.Богдана Хмельницького, 4, м. Харків, 61001, розрахунковий рахунок UA0007171, банк отримувача: Державна казначейська служба України, м. Київ, МФО 820172, код класифікації видатків бюджету 2800) судовий збір, сплачений за подачу позовної заяви в сумі 3497,77 грн.

Накази видати після набрання судовим рішенням законної сили.

4. В іншій частині позову - відмовити.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Східного апеляційного господарського суду протягом двадцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Повне рішення складено 15.01.24 р.

Суддя Киричук О.А.