УХВАЛА

08 січня 2024 року

м. Київ

cправа № 925/185/23

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Кібенко О.Р. - головуючий, Бакуліна С.В., Студенець В.І.,

розглянувши матеріали касаційної скарги ОСОБА_1 та ОСОБА_2

на рішення Господарського суду Черкаської області від 04.04.2023

та постанову Північного апеляційного господарського суду від 11.10.2023

за позовом:

1) ОСОБА_1 ,

2) ОСОБА_2

до ОСОБА_3 ,

за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивачів - Товариства з обмеженою відповідальністю "ФКТН Агро Плюс" (далі - ТОВ "ФКТН Агро Плюс"),

про визнання недійсним договору, визнання нечинним та скасування запису про реєстрацію змін до відомостей про склад засновників товариства,

В С Т А Н О В И В:

1. У лютому 2023 року ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулися до Господарського суду Черкаської області зі спільною позовною заявою, в якій просили:

- визнати недійсним договір купівлі-продажу частки (частини частки) у статутному капіталі ТОВ "ФКТН Агро Плюс" у розмірі 40%, укладений 13.04.2022 між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 ;

- визнати недійсним договір купівлі-продажу частки (частини частки) у статутному капіталі ТОВ "ФКТН Агро Плюс" у розмірі 10%, укладений 13.04.2022 між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 ;

- визнати нечинним та скасувати запис в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань про реєстрацію змін до відомостей про юридичну особу ТОВ "ФКТН Агро Плюс" про зміну складу засновників ТОВ "ФКТН Агро Плюс" від 30.06.2022 №003018164, внесений приватним нотаріусом ОСОБА_7;

- стягнути зі ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 витрати зі сплати судового збору та 20 000,00 грн витрат на правову допомогу адвоката.

2. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що оскаржувані правочини не відповідають ч.1 ст.656 Цивільного кодексу України (далі - ЦК) та ч.3 ст.21 Закону "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю" (далі - Закон "Про ТОВ та ТДВ"), оскільки ні в момент створення товариства, ні на момент укладення спірних правочинів позивачі не вносили внесок в статутний капітал товариства. Позивачі також описують обставини укладення спірних правочинів, які визначають як шахрайські дії з боку ОСОБА_4 , який є братом ОСОБА_3 (покупця часток у товаристві за спірними правочинами).

3. Господарський суд Черкаської області рішенням від 04.04.2023, залишеним без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 11.10.2023, у задоволенні позову відмовив.

4. Рішення судів попередніх інстанцій мотивовані, зокрема, таким:

- позивачі уклали зі ОСОБА_3 спірні договори купівлі-продажу, якими відчужили відповідні частки у статутному капіталі товариства та передали їх ОСОБА_3 за актами приймання-передачі; сторони своїми підписами в актах приймання-передачі підтвердили відсутність матеріальних претензій чи іншого невиконання умов договорів;

- засвідчення в актах приймання-передачі часток відсутності матеріальних претензій продавців до покупця свідчить про те, що перед підписанням цих актів фактично відбулась певна подія - оплата часток;

- до доводів позивачів про відсутність у матеріалах справи доказів передачі відповідачкою коштів за придбані частки (платіжних доручень, прибуткових касових ордерів, розписок тощо) суд ставиться критично, зокрема, зважаючи на незначність відповідних грошових сум;

- доводи позивачів про відсутність розумних підстав для продажу своїх часток в статутному капіталі ТОВ "ФКТН Агро Плюс" на користь ОСОБА_3 за 500 грн не можуть бути підставами для визнання спірних договорів купівлі-продажу недійсними з огляду на положення ст.12 ЦК;

- укладаючи спірні договори від 13.04.2022 про відчуження часток у статутному капіталі, позивачі реалізували своє внутрішнє волевиявлення на відчуження своїх прав, оформили та підписали письмові правочини та посвідчили дійсність підписів нотаріально;

- в матеріалах справи відсутній вирок суду в кримінальному провадженні, який набрав законної сили, яким були б встановлені факти вчинення відповідачем ОСОБА_3 або приватними нотаріусами Черкаського міського нотаріального округу ОСОБА_7 чи ОСОБА_5 кримінального правопорушення в процесі складання та/або засвідчення актів приймання-передачі часток у статутному капіталі товариства; оскільки юрисдикція господарського суду не поширюється на кримінально-правові відносини, суд не вправі давати оцінку вказаним документам з точки зору кримінального закону;

- несплата відповідачем вартості частки у статутному капіталі товариства може бути підставою для звернення з вимогою про сплату (стягнення) коштів, проте не є підставою для визнання правочину недійсним, який визнається недійсним на момент укладення (постанова Верховного Суду від 21.09.2021 у справі №910/6127/20);

- викликає сумнів те, що позивачі, заснувавши ТОВ "ФКТН Агро Плюс" у 2018 році і дозволяючи йому здійснювати господарську діяльність під їхнім контролем до 2022 року, так і не сформували статутний капітал у розмірі 1 000 грн у визначені Законом "Про ТОВ та ТДВ" строки, адже в такому разі вони в силу Закону у відповідний термін мали б ухвалити одне з визначених Законом рішень; той факт, що ОСОБА_1 здійснив перерахування внеску до статутного капіталу ТОВ "ФКТН Агро Плюс" у розмірі 900,00 грн лише 22.08.2022 за меморіальним ордером №@2PL592908, таких сумнівів не усуває і підтверджує те, що 22.08.2022 ця сума була перерахована товариству з певним призначенням платежу;

- позивачі використали неналежний спосіб захисту свого порушеного чи оспорюваного права чи інтересу відповідно до статей 15-16 ЦК; у разі, якщо позивач прагне відновити склад учасників товариства, який існував до стверджуваного порушення його прав або інтересів, і таке відновлення не може бути здійснене шляхом стягнення (витребування з володіння) з відповідача частки (частини частки) у статутному капіталі товариства, то належним способом захисту в цьому разі є позов про визначення розміру статутного капіталу товариства та розмірів часток учасників товариства; відповідачами за таким позовом є не тільки господарське товариство, але й особи - учасники товариства, які внаслідок задоволення позову можуть бути позбавлені своїх часток у статутному капіталі або їх частин у грошовому або відсотковому виразі (постанови Великої Палати Верховного Суду від 18.03.2020 у справі №466/3221/16-а (п.32) та від 01.04.2020 у справі №813/1056/18 (п.43)).

5. 31.10.2023 ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулися з касаційною скаргою на рішення Господарського суду Черкаської області від 04.04.2023 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 11.10.2022, в якій просили їх скасувати та ухвалити нове рішення про задоволення позову. Касаційна скарга підписана представником позивачів адвокатом Чорноіваненком Д.О.

6. Верховний Суд ухвалою від 27.11.2023 касаційну скаргу залишив без руху на підставі ч.2 ст.292 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК) як таку, що оформлена з порушенням вимог п.2 ч.4 ст.290 ГПК.

7. 13.12.2023 до Верховного Суду від скаржників надійшла подана 08.12.2023 заява про усунення недоліків касаційної скарги, з урахуванням вимог ухвали Верховного Суду від 27.11.2023.

8. На виконання вимог п.2 ч.4 ст.290 ГПК представник скаржників додав квитанцію від 08.12.2023 №5882-2381-4273-9874, якою підтверджується сплата судового збору у розмірі 16 104,00 грн.

9. Разом з касаційною скаргою, поданою 31.10.2023, представник скаржників надав платіжну інструкцію від 31.10.2023 №0.0..1 на суму 16 104,00 грн, в якій у графі "Призначення платежу" зазначено: "*;101; НОМЕР_1 ;22030102; Судовий збір (Верховний Суд, 055); Чорноіваненко Денис Олександрович , За ОСОБА_1 та ОСОБА_2 ".

10. Враховуючи, що у провадженні Верховного Суду відсутні інші справи за скаргою ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , Верховний Суд погоджується з доводом представника скаржників про те, що платіжною інструкцією від 31.10.2023 сплачено судовий збір саме у справі №925/185/23, а не в будь-якій іншій. Отже квитанція від 31.10.2023 №0.0..1 про сплату 16 104,00 грн враховується як доказ сплати судового збору за подання касаційної скарги на рішення Господарського суду Черкаської області від 04.04.2023 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 11.10.2022 у справі №925/185/23.

11. На виконання вимог п.5 ч.2 ст.290 ГПК скаржники посилаються на підставу касаційного оскарження, передбачену п.1 ч.2 ст.287 ГПК, та зазначають таке:

- суди попередніх інстанцій не враховали правову позицію Верховного Суду, викладену в постанові від 30.04.2020 у справі №925/1147/18, щодо права учасника товариства на відчуження своєї частки (частини частки) у статутному капіталі лише в тій частині, в якій вона є оплаченою;

- суди попередніх інстанцій не застосовали імперативну норму ч.3 ст.21 Закону "Про ТОВ та ТДВ" та не врахували правову позицію Верховного Суду, викладену у постанові від 30.04.2020 у справі №925/1147/18 з підстав суперечливої та недобросовісної поведінки позивачів, які гарантували в договорі те, що внесли свої частки в статутний капітал товариства в повному обсязі;

- якщо частка в статутному капіталі засновником товариства не оплачена в повному обсязі, то такий засновник/учасник товариства позбавлений права укладати договір щодо відчуження своєї частки і така заборона є імперативною; суди не застосували ч.1 ст.203, ч.1 ст.628, ч.1 ст.656 ЦК;

- з огляду на положення ч.1 ст.656 ЦК, ч.1 ст.217 ЦК та ч.3 ст.21 Закону "Про ТОВ та ТДВ", оскаржувані договори не могли бути вчинені без досягнення істотної умови договору (предмета договору) - майна, що продається (частки в статутному капіталі товариства), тому, якщо позивачі не мали права продавати належні їм частки в статутному капіталі товариства, то в цій частині спірні договори суперечать приписам ч.1 ст.203 ЦК та не могли бути укладені в цілому;

- спірні договори не відповідають приписам частин 1-3, 5, 6 ст.203, ч.1 ст.215, ч.1 ст.628, ч.1 ст.656 ЦК, ч.3 ст.21 Закону "Про ТОВ та ТДВ", а тому на підставі частин 1 та 2 ст.203 ЦК вони мають бути визнані судом недійсними.

12. Відповідно до ч.3 ст.174 ГПК, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому ст.176 цього кодексу.

13. Оскільки суд касаційної інстанції має застосовувати вказані вимоги до касаційних скарг, то з огляду на те, що скаржниками усунуто недоліки касаційної скарги в строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання та є такою, що відповідає вимогам ст.290 ГПК, у зв`язку з чим відповідно до правил ст.294 ГПК необхідно відкрити касаційне провадження у справі.

Керуючись статтями 174, 234, 235, 287, 288, 290, 294, 301 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд

У Х В А Л И В:

1. Відкрити касаційне провадження у справі №925/185/23 за касаційною скаргою ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

2. Призначити до розгляду справу №925/185/23 за касаційною скаргою ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на рішення Господарського суду Черкаської області від 04.04.2023 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 11.10.2023 на 21 лютого 2024 року о 14:40 у відкритому судовому засіданні у приміщенні Касаційного господарського суду за адресою: м. Київ, вул. О. Копиленка, 6, в залі судових засідань №328.

3. Надати учасникам справи строк для подання відзиву на касаційну скаргу до 24.01.2024.

4. Явка представників учасників справи не є обов`язковою.

5. Роз`яснити учасникам справи, що відповідно до ч.3 ст.196 Господарського процесуального кодексу України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

6. Роз`яснити учасникам справи про можливість участі в судовому засіданні в режимі відеоконференції, зокрема, поза межами приміщення суду, з використанням власних технічних засобів відповідно до ч.4 ст.197 Господарського процесуального кодексу України та Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого рішенням Вищої ради правосуддя від 17.08.2021 №1845/0/15-21.

7. Інформацію у справі, що розглядається, можна отримати на сторінці суду на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: https://supreme.court.gov.ua/supreme/.

8. Витребувати з Господарського суду Черкаської області та/або Північного апеляційного господарського суду матеріали справи №925/185/23.

9. Звернути увагу учасників справи та їх представників, що з 18.10.2023 введено в дію Закон від 29.06.2023 №3200-ІХ щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно- телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами (надалі - в ЄСІТС), яким встановлено, що:

- адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи зобов`язані реєструвати свої електронні кабінети в ЄСІТС. Інші - реєструють свої електронні кабінети в добровільному порядку;

- касаційна скарга, відзив на касаційну скаргу та будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити відомості про наявність або відсутність електронного кабінету. Особа, яка подає до суду процесуальний документ в електронній формі через електронний кабінет, звільняється від обов`язку зазначення таких відомостей;

- особа, яка зареєструвала електронний кабінет, може подавати документи до суду в електронній формі виключно в ЄСІТС. Однак це не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі;

- якщо касаційна скарга подана до суду в електронній формі, то особа, яка подала скаргу, має подавати до суду заяви по суті справи, клопотання та письмові докази виключно в електронній формі, крім випадків, коли судом буде надано дозвіл на їх подання в паперовій формі;

- учасникам справи, які мають електронний кабінет, суд надсилає всі судові рішення в електронній формі виключно через електронні кабінети в ЄСІТС, що не позбавляє права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою;

- процесуальні наслідки звернення до суду особи без реєстрації електронного кабінету встановлені Кодексом у вигляді залишення її документа без руху, його повернення або залишення без розгляду. Такі наслідки застосовуються судом також, якщо інтереси особи, яка зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, представляє адвокат.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Головуючий суддя О. Кібенко

Судді С. Бакуліна

В. Студенець