ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЖИТОМИРСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

"12" січня 2024 р. м. Житомир Справа № 906/37/24

Господарський суд Житомирської області у складі судді Соловей Л.А.,

перевіривши матеріали позовної заяви

Керівника Коростенської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області (м.Житомир)

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Гранпрем`єр" (м.Київ)

про припинення права власності на земельні ділянки,

ВСТАНОВИВ:

Керівник Коростенської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області звернувся до Господарського суду Житомирської області з позовом, у якому просить:

- припинити право власності ТОВ "Гранпрем`єр" на земельну ділянку площею 28га із кадастровим номером :13:000:0082, розташовану на території Горщиківської сільської ради Коростенського району Житомирської області, шляхом її конфіскації у власність держави в особі Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області;

- припинити право власності ТОВ "Гранпрем`єр" на земельну ділянку площею 40га із кадастровим номером :13:000:0103, розташовану на території Горщиківської сільської ради Коростенського району Житомирської області, шляхом її конфіскації у власність держави в особі Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області.

Обґрунтовуючи позовні вимоги прокурор посилається на те, що в порушення вимог ст.ст.82, 130, 145 Земельного кодексу України ТОВ "Гранпрем`єр", засновником якого є іноземна юридична особа, а кінцевими бенефіціарними власниками - громадяни Російської Федерації, набуто право власності на землі, які за цим кодексом не можуть набуватися у власність та упродовж наявного періоду набуття права на земельні ділянки сільськогосподарського призначення добровільно їх не відчужено, що є підставою для припинення права власності за рішенням суду.

Дослідивши матеріали позовної заяви від 29.12.2023 №52-1228вих23, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення її без руху, зважаючи на таке.

Пунктом 2 ч.1 ст.164 ГПК України визначено, що до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч.2 ст.123 ГПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до ч.1 ст.4 Закону України "Про судовий збір", судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За приписами ч.2 ст.4 Закону України "Про судовий збір" розмір судового збору за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до статті 163 ГПК України, ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Отже, судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості, - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Відповідно до змісту заявленого позову керівником Коростенської окружної прокуратури розраховано та сплачено судовий збір у сумі 21 839,22грн, виходячи з ціни позову, яка визначена у розмірі 1 455 948,00грн.

У позовній заяві зазначено, що ціна позову розрахована прокурором на підставі даних ГУ Держгеокадастру у Житомирській області (https://zhitomirska.land.gov.ua/groshova-ocinka/) щодо нормативної грошової оцінки земель по Житомирській області.

Втім, керівником Коростенської окружної прокуратури не надано доказів на підтвердження викладених у позові обставин стосовно відомостей про нормативну грошову оцінку 1 га земель станом на момент звернення до суду з даним позовом, як і не надано пояснень можливості застосування останньої для визначення вартості земель сільськогосподарського призначення, що в свою чергу унеможливлює суд об`єктивно встановити розмір судового збору, що підлягає сплаті за подання даного позову.

Саме лише зазначення прокурором відомостей, що вартість спірних земельних ділянок становить 1 455 948,00 не свідчить про дотримання процесуальних приписів щодо порядку доказування.

Відповідно до ст.1 Закону України „Про оцінку земель" року нормативна грошова оцінка земельних ділянок - капіталізований рентний дохід із земельної ділянки, визначений за встановленими і затвердженими нормативами.

Згідно з ч.5 ст.5 Закону України „Про оцінку земель" нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується для визначення розміру земельного податку, державного мита при міні, спадкуванні (крім випадків спадкування спадкоємцями першої та другої черги за законом (як випадків спадкування ними за законом, так і випадків спадкування ними за заповітом) і за правом представлення, а також випадків спадкування власності, вартість якої оподатковується за нульовою ставкою) та даруванні земельних ділянок згідно із законом, орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, втрат лісогосподарського виробництва, вартості земельних ділянок площею понад 50 гектарів для розміщення відкритих спортивних і фізкультурно-оздоровчих споруд, а також при розробці показників та механізмів економічного стимулювання раціонального використання та охорони земель.

Господарський суд звертає увагу, що саме нормативна грошова оцінка відображає вартість земельної ділянки, а, отже, судовий збір за звернення до суду із вимогою про припинення права власності на спірні земельні ділянки має бути розрахований на підставі витягу про нормативну грошову оцінку.

Згідно з ч.1, абзацу 2 ч.3 ст.36 Закону України „Про Державний земельний кадастр" №3613-VI від 07.07.2011року на офіційному веб-сайті центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин, оприлюднюються картографічна основа, індексні кадастрові карти (плани) та всі відомості Державного земельного кадастру, передбачені статтями 12-15 цього Закону, в тому числі у векторному вигляді, без права їх зміни (редагування). Перегляд, копіювання та роздрукування інформації про персональні дані власників та користувачів земельних ділянок здійснюються за умови ідентифікації особи (фізичної або юридичної), яка отримує доступ до інформації, з використанням кваліфікованого електронного цифрового підпису чи іншого альтернативного засобу ідентифікації особи.

З огляду на викладене, суд зауважує про наявність у прокурора права на безкоштовне отримання витягу про нормативну грошову оцінку спірних земельних ділянок через електронні сервіси Держгеокадастру (https://e.land.gov.ua/services).

З урахуванням встановлених недоліків, на підставі ч.1 ст.174 Господарського процесуального кодексу України, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення позовної заяви без руху із встановленням прокурору строку для усунення виявлених недоліків шляхом надання:

- письмового обґрунтування вартості спірних земельних ділянок, з посиланням на відповідні докази;

- доказів оплати судового збору за звернення до суду із позовними вимогами майнового характеру (про припинення права власності на земельні ділянки), який має бути розрахований на підставі даних із витягу про нормативну грошову оцінку спірних земельних ділянок.

Суд звертає увагу прокурора на те, що за умовами ч.ч.3, 4 ст.174 Господарського процесуального кодексу України якщо прокурор усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому ст.176 цього Кодексу. Якщо прокурор не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

За таких обставин, керуючись ст.ст. 162, 164, 172, 174, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву залишити без руху.

2. Керівнику Коростенської окружної прокуратури протягом 10 днів з дня вручення ухвали суду усунути недоліки позовної заяви шляхом подання заяви про усунення недоліків з додатками та доказами надіслання їх копій учасникам судового процесу листом з описом вкладення.

3. Роз`яснити Керівнику Коростенської окружної прокуратури , що в разі не усунення всіх недоліків у встановлений судом строк, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулась з позовною заявою на підставі ч.4 ст.174 Господарського процесуального кодексу України.

4. Ухвала набрала законної сили 12.01.2024 та оскарженню не підлягає.

Суддя Соловей Л.А.

1- до матеріалів позовної заяви;

2- Коростенська окружна прокуратура через "Електронний суд"