ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
УХВАЛА

"12" січня 2024 р. м ХарківСправа № 922/103/24

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Калініченко Н.В.

розглянувши матеріали

позовної заяви Публічного акціонерного товариства АКЦІОНЕРНИЙ БАНК "УКРГАЗБАНК", місто Київ,
до Товариства з обмеженою відповідальністю "КОМПАНІЯ З УПРАВЛІННЯ АКТИВАМИ ТА АДМІНІСТРУВАННЮ НЕДЕРЖАВНИХ ПЕНСІЙНИХ ФОНДІВ "ФІНАНСОВА КОМПАНІЯ "ПЕРША КУПЕЦЬКА ГІЛЬДІЯ", місто Харків,
простягнення коштів, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач, Публічне акціонерне товариство АКЦІОНЕРНИЙ БАНК "УКРГАЗБАНК", звернувся до Господарського суду Харківської області із позовною заявою до відповідача, Товариства з обмеженою відповідальністю "КОМПАНІЯ З УПРАВЛІННЯ АКТИВАМИ ТА АДМІНІСТРУВАННЮ НЕДЕРЖАВНИХ ПЕНСІЙНИХ ФОНДІВ "ФІНАНСОВА КОМПАНІЯ "ПЕРША КУПЕЦЬКА ГІЛЬДІЯ", про стягнення заборгованості за договором про обслуговування рахунка в цінних паперах № 40005050/16 від 08.08.2016 у загальному розмірі 44 167,38 грн., з них: заборгованість по сплаті комісії депозитарної установи строкова 500,00 грн., заборгованість по сплаті комісії депозитарної установи прострочена 25 500,00 грн., заборгованість по пені за період з 19.12.2022 по 19.12.2023 10 138,63 грн., 3% річних 1 734,25 грн., інфляційні втрати 6 294,50 грн.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення її без руху, зважаючи на наступне.

Частиною 4 статті 11 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права. Так, згідно з рішеннями Європейського суду з прав людини від 20 травня 2010 року у справі "Пелевін проти України" та від 30 травня 2013 року у справі "Наталія Михайленко проти України", право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб те ресурсів суспільства та окремих осіб. Отже, доступ до правосуддя здійснюється шляхом точного, послідовного і неухильного дотримання процесуального алгоритму, що передбачений, зокрема, Господарським процесуальним кодексом України.

ВІДНОСНО РОЗРАХУНКУ СУМ, ЩО СТЯГУЮТЬСЯ

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 162 ГПК України позовна заява повинна містити: обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

У позові зазначається, що позивач направляв на адресу відповідача Акти-рахунки прийому-здачі депозитарних послуг згідно з договором про обслуговування рахунку в цінних паперах, а станом на 19.12.2023 року заборгованість відповідача становить 44 167,38 грн., з них: заборгованість по сплаті комісії депозитарної установи строкова 500,00 грн., заборгованість по сплаті комісії депозитарної установи прострочена 25 500,00 грн., заборгованість по пені за період з 19.12.2022 по 19.12.2023 10 138,63 грн., 3% річних 1 734,25 грн., інфляційні втрати 6 294,50 грн.

Надаючи до позову розрахунок позовних вимог позивач не належним чином (не деталізовано) зазначив суми, що підлягають стягненню, а саме:

1) відносно комісії: позивач надав суцільно всі нарахування з його боку та оплати з боку відповідача за період з серпня 2016 року по грудень 2023 року. При цьому, як серед розрахунку, так і серед позову не зазначено за який конкретно період стягуються суми за поданим позовом (наприклад, за травень 2023 грудень 2023 року). Водночас, до суду представлені акти-рахунки починаючи за період з квітня 2019 року. Суд звертає увагу, що надаючи суцільно інформацію за весь період з моменту укладення договору, позивач фактично не визначає позовну вимогу в частині стягнення комісії, а суд позбавлений права визначити (конкретизувати) за позивача позовні вимоги;

2) відносно стягнення пені, 3% річних та інфляційних втрат (похідні вимоги): позивач зазначає певні періоди та суму заборгованості без: посилання на конкретний акт (рахунок) або їх сукупність, на які нараховуються похідні вимоги та за кожним актом (рахунком) не визначає кінцеву дату оплати. Так, для перевірки похідних вимог (пені, 3% та інфляційних втрат) необхідно щоб: 1) за кожним актом (рахунком) була визначена кінцева дата оплати; 2) визначений період нарахування похідної вимоги (наприклад, акт (рахунок) № 1 від 01.01.2023 за грудень 2022 року, кінцевий термін оплати: 01.02.2023; період нарахування пені: з 02.02.2023 по 01.03.2023 року). Якщо ж нарахування здійснюється з моменту закінчення терміну оплати останнього акта (рахунку), то позивач має про це зазначити.

Означене вище свідчить про ненадання до суду належного розрахунку, що в майбутньому (під час ухвалення судового рішення), не надасть можливість суду перевірити представлений розрахунок.

За таких обставин, подана позивачем позовна заява не відповідає імперативним вимогам статті 162 Господарського процесуального кодексу України.

Якщо подана позовна заява не відповідає приписами статті 162 Господарського процесуального кодексу України законодавець передбачив механізм залишення позовної заяви без руху задля забезпечення позивачу можливості у встановлений судом строк усунути недоліки позовної заяви, що забезпечить можливість вважати її такою, що подана у день її первинного подання та прийняття її судом до розгляду (частина 1 статті 174 Господарського процесуального кодексу України). Залишення позовної заяви без руху - це тимчасовий захід, який застосовується судом з метою усунення позивачем недоліків позовної заяви та дотримання порядку її подання, визначеного Господарським процесуальним кодексом України.

З метою усунення вище вказаних недоліків позовної заяви позивачу необхідно надати до суду:

- обґрунтований розрахунок сум, що стягуються, а саме: 1) відносно комісії визначити конкретний період (а не весь період з моменту укладення договору) за який виникла заборгованість із посиланням на конкретні акти (рахунки), що підтверджують заборгованість, із зазначенням кінцевих дат оплати за кожним актом (рахунком); 2) відносно пені, 3% річних та інфляційних втрат: визначити за кожним актом (рахунком) кінцеву дату оплати та період нарахування похідної вимоги за кожним таким актом (рахунком). Якщо нарахування здійснюється з моменту закінчення терміну оплати останнього акта (рахунку) в періоді, то зазначити про кінцевий термін оплати останнього акта (рахунку) та періоду нарахування похідних вимог.

Суд звертає увагу позивача на те, що відповідно до частини 3 статі 174 Господарського процесуального кодексу України позовна заява вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом.

На підставі викладеного, керуючись статтями 6, 161, 162, 174, 232-236 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд Харківської області, -

УХВАЛИВ:

Залишити позовну заяву Публічного акціонерного товариства АКЦІОНЕРНИЙ БАНК "УКРГАЗБАНК" без руху.

Надати позивачеві строк для усунення недоліків позовної заяви п`ять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, шляхом надання до суду:

- обґрунтованого розрахунку сум, що стягуються, а саме: 1) відносно комісії визначити конкретний період (а не весь період з моменту укладення договору) за який виникла заборгованість із посиланням на конкретні акти (рахунки), що підтверджують заборгованість, із зазначенням кінцевих дат оплати за кожним актом (рахунком); 2) відносно пені, 3% річних та інфляційних втрат: визначити за кожним актом (рахунком) кінцеву дату оплати та період нарахування похідної вимоги за кожним таким актом (рахунком). Якщо нарахування здійснюється з моменту закінчення терміну оплати останнього акта (рахунку) в періоді, то зазначити про кінцевий термін оплати останнього акта (рахунку) та періоду нарахування похідних вимог.

Попередити позивача, що відповідно до частини 4 статті 174 Господарського процесуального кодексу України, у разі якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Ухвалу підписано 12 січня 2024 року.

Суддя Н.В. Калініченко