ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЗАПОРІЗЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

02.01.2024 Справа № 908/3867/23

м. Запоріжжя

Суддя Господарського суду Запорізької області Корсун В.Л., розглянувши матеріали

за позовною заявою: товариства з обмеженою відповідальністю «МЕТІНВЕСТ-СМЦ», 01010, м. Київ, вул. Острозьких Князів, буд. 8

представник: Лісовський В.Г., 50006, Дніпропетровська область, м. Кривий ріг, вул. Степана Тільги, буд. 4

до відповідача: товариства з обмеженою відповідальністю «ФАВОРБУД», 69035, м. Запоріжжя, вул. Волгоградська, буд. 26а,офіс 5

про стягнення 346 113,89 грн

ВСТАНОВИВ:

28.12.23 до Господарського суду Запорізької області в системі «Електронний суд» надійшла позовна заява за вих. від 28.12.23 № 28/12/2023-01 товариства з обмеженою відповідальністю «МЕТІНВЕСТ-СМЦ» (далі ТОВ «МЕТІНВЕСТ-СМЦ») до товариства з обмеженою відповідальністю «ФАВОРБУД» (надалі ТОВ «ФАВОРБУД») про стягнення заборгованості згідно договору поставки від 26.10.20 № П-1337877/10/20 у розмірі 346 113,89 грн, а саме: 124 836,84 грн основного боргу, 148 032,15 пені, 15 606,61 грн 3 % річних та 57 658,29 грн інфляційних втрат.

29.10.23 автоматизованою системою документообігу Господарського суду Запорізької області здійснено автоматичний розподіл судової справи між суддями, справу № 908/3867/23 передано на розгляд судді Корсуну В.Л.

Розглянувши зазначену позовну заяву суд дійшов висновку, що вона підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Згідно із ч. 1 ст. 164 ГПК України, до позовної заяви додаються документи, які підтверджують:

1) направлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів з урахуванням положень ст. 42 цього Кодексу;

2) сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 1 ст. 172 ГПК України, позивач, особа, яка звертається з позовом в інтересах іншої особи, ЗОБОВ`ЯЗАНІ до подання позовної заяви надіслати учасникам справи її копію та копії доданих до неї документів листом з описом вкладення. Таке надсилання може здійснюватися в електронній формі через електронний кабінет з урахуванням положень ст. 42 цього Кодексу.

Порядок надання послуг поштового зв`язку, права та обов`язки операторів поштового зв`язку і користувачів послуг поштового зв`язку визначено Правилами надання послуг поштового зв`язку, затв. постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.09 № 270 (з наступними змінами та доповненнями).

За змістом п. 19 вказаних вище Правил, внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю можуть прийматись для пересилання з описом вкладення та/або з післяплатою.

Відповідно до п. 61 Правил, у разі приймання внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладення бланк опису заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв`язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові. На примірнику опису, що видається відправникові, працівник поштового зв`язку повинен зазначити номер поштового відправлення. За бажанням відправника на примірнику опису, що вкладається до поштового відправлення, вартість предметів може не зазначатися.

Вбачається, що позивачем до матеріалів позовної заяви за вих. від 28.12.23 № 28/12/2023-01 не надано жодного доказу направлення на юридичну (фактичну, електронну) адресу відповідача позовної заяви за вих. від 28.12.23 № 28/12/2023-01 з додатками.

В обґрунтування не надсилання позовної заяви за вих. від 28.12.23 № 28/12/2023-01 з додатками відповідачу, позивач зазначає (дослівно):

«… Звертаю увагу суду на те, що Позивач має зареєстрований електронний кабінет в підсистемі ЄСІТС «Електронний суд» (Додаток № 15 до позову), натомість Відповідач не має зареєстрованого електронного кабінету в підсистемі «Електронний суд».

ЄІТС (додаток № 16 до Позову), внаслідок чого до Відповідача мають застосовуватись процесуальні наслідки у зв`язку з відсутністю зареєстрованого електронного кабінету, визначені ГПК України.

Один із таких наслідків передбачений абз. 2 ч. 7 ст. 42 ГПК України, відповідно до якого якщо інший учасник справи відповідно до частини шостої статті 6 цього Кодексу зобов`язаний зареєструвати електронний кабінет, але не зареєстрував його, учасник справи, який подає документи до суду в електронній формі з використанням електронного кабінету, звільняється від обов`язку надсилання копій документів такому учаснику справи. …».

Судом враховано вимоги ч. 7 ст. 42 ГПК України, якою унормовано, що якщо цим Кодексом передбачено обов`язок учасника справи щодо надсилання копій документів іншим учасникам справи, такі документи в електронній формі МОЖУТЬ направлятись з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а в разі відсутності в іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність в іншого учасника справи електронного кабінету - у паперовій формі листом з описом вкладення.

Якщо інший учасник справи, відповідно до ч. 6 ст. 6 цього Кодексу, зобов`язаний зареєструвати електронний кабінет, але не зареєстрував його, учасник справи, який подає документи до суду в електронній формі з використанням електронного кабінету, звільняється від обов`язку надсилання копій документів такому учаснику справи.

Суд, направляючи такому учаснику справи судові виклики і повідомлення, ухвали у випадках, передбачених цим Кодексом, зазначає у цих документах про обов`язок такої особи зареєструвати свій електронний кабінет та про можливість ознайомлення з матеріалами справи через Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему або її окрему підсистему (модуль), що забезпечує обмін документами.

Суд звертає увагу представника позивача (ТОВ «МЕТІНВЕСТ-СМЦ»), на те, що не виконання ним обов`язку (визначеного ч. 1 ст. 172 ГПК України) щодо надсилання іншим учасникам справи копії позовної заяви та копії доданих до неї документів листом з описом вкладення може бути підставою для скасування процесуального рішення у справі через порушення права відповідача (чів) на судовий захист компетентним і безстороннім судом.

Більш того, абзац 2 ч. 7 ст. 42 ГПК України, за наявності абз. 1 ч. 7 ст. 42 ГПК України, не звільняє вказане товариство від обов`язку виконання вимог ст.ст. 164, 172 ГПК України.

Статті 13, 14 ГПК України гарантують те, що цивільне та господарське судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін; кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

У справі Лазаренко та інші проти України (№70329/12, п. 37) Європейський суд зазначав, що принцип змагальності та принцип РІВНОСТІ сторін, які тісно пов`язані між собою, є основоположними компонентами концепції справедливого судового розгляду у розумінні пункту 1 статті 6 Конвенції.

Крім того, відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, невід`ємними частинами права на суд необхідно розглядати, зокрема, такі вимоги, як змагальність процесу (Екбатані проти Швеції (Ekbatani v. Sweden), заява № 10563/83, п. 24-33) та право на ефективну участь (T. проти Сполученого Королівства (T. v. the United Kingdom), заява № 24724/94, п. 83-89).

Таким чином, принцип змагальності спільно з принципом рівності є одним з основних елементів поняття право на справедливий суд, що гарантоване Конвенцією.

Ідея справедливого судового розгляду передбачає здійснення судочинства на засадах рівності та змагальності сторін. Так, у п. 24 рішення Європейського суду з прав людини у справі Надточій проти України (заява № 7460/03) та п. 23 рішення Європейського суду з прав людини у справі Гурепка проти України №2 (заява № 38789/04) наголошується на принципі рівності сторін - одному із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду, який передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість відстоювати свою позицію у справі в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом; у розумінні справедливого балансу кожній стороні повинна надаватися розумна можливість представити справу в таких умовах, які не ставлять цю сторону у суттєво невигідне становище відносно другої сторони (рішення у справі Ankerl v. Switzerland від 23 жовтня 1996 р., заява № 17748/91 п. 38).

З викладеного слідує, що задля належного захисту своїх прав, відповідач має бути обізнаним про наявність відповідної справи у суді (подання позовної заяви позивачем).

За таких обставин суд дійшов висновку, що позивачем не додержано вимог ч. 1 ст. 172 ГПК України, а саме: не додано до матеріалів позовної заяви та суду доказів направлення на адресу відповідача копії позовної заяви і доданих до неї документів.

Пунктом 1 ч. 1 ст. 3 Закон України Про судовий збір (із відповідними змінами) визначено, що за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством, справляється судовий збір.

Згідно із ст. 4 Закон України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Вбачається, що позовна заява за вих. від 28.12.23 № 28/12/2023-01 направлена до Господарського суду Запорізької області 28.12.23 в системі «Електронний суд» та зареєстрована в канцелярії суду 29.12.23, що підтверджується штампом суду за вх. № 4249/08-07/23.

А тому, судовий збір має справлятись у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня 2023 року. Розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, станом на 01.01.23, становить 2 684,00 грн.

Відповідно до п.п. 1 п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України Про судовий збір, ставка судового збору за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи ціну позову, а саме 346 133,89 грн, судовий збір у справі № 908/3867/23 повинен становити 5 191,71 грн.

До матеріалів позовної заяви за вих. від 28.12.23 № 28/12/2023-01 позивачем (представником позивача) не додано жодного документу, який би свідчив про сплату вказаного судового збору у розмірі 5 191,71 грн.

Таким чином, при зверненні з позовом до суду позивачем не дотримано встановленого законодавством України порядку щодо надання суду доказів сплати судового збору у встановленому законом розмірі.

Частиною 2 ст. 164 ГПК України передбачено, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Згідно із ч.ч. 1-3 ст. 174 ГПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. Суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху також у разі, якщо позовну заяву подано особою, яка відповідно до частини шостої статті 6 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його (ч. 1). В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити). Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави, визначеної абзацом другим частини першої цієї статті, суд у такій ухвалі зазначає про обов`язок такої особи зареєструвати електронний кабінет відповідно до статті 6 цього Кодексу (ч. 2). Якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 176 цього Кодексу (ч. 3).

З огляду на вищевикладене, суд дійшов висновку щодо необхідності залишення без руху позовної заяви за позовом за вих. від 28.12.23 № 28/12/2023-01 ТОВ «МЕТІНВЕСТ-СМЦ» і надати позивачу строк для усунення вищевказаних недоліків терміном 7 днів з дня отримання вказаної ухвали, докази чого надати до суду у вказаний вище строк.

Судом роз`яснюється, що якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою (ч. 4 ст. 174 ГПК України).

Керуючись п. п. 2, 5 ч. 3 ст. 162, ч. ч. 1, 2 ст. 164, ч. 1 ст. 172, ч. 1-4 ст. 174 ГПК України, суд

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву за вих. від 28.12.23 № 28/12/2023-01 ТОВ «МЕТІНВЕСТ-СМЦ» залишити без руху.

2. Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - 7 днів від дня одержання ухвали суду про залишення позовної заяви без руху.

3. Встановити позивачу спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом подання до суду заяви про усунення недоліків, до якої (в якій) надати:

- докази направлення копії позовної заяви і доданих до неї документів листом з описом вкладення на ім`я та повну юридичну (в разі наявності і на фактичну, електронну) адресу відповідача;

- докази сплати судового збору у розмірі 5 191,71 грн. за звернення до господарського суду з позовною заявою (оригінал документу, який підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі).

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею (ч. 2 ст. 235, 255 ГПК України).

Суддя В.Л. Корсун