ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
УХВАЛА

10.01.2024м. ХарківСправа № 922/5110/21 (922/4755/23)

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Кононової О.В.

при секретарі судового засідання Зубко Ю.В.

розглянувши матеріали справи

за позовом Арбітражного керуючого Артюха Юрія Володимировича
до 1. ОСОБА_1 , 2. ОСОБА_2 , 3. ОСОБА_3
про витребування майна з чужого незаконного володіння, що розглядається в межах справи № 922/5110/21 про неплатоспроможність ОСОБА_1
за участю :

арбітражного керуючого Артюха Ю.В.

представника ОСОБА_1 - Новакова А.І.

представника ОСОБА_2 - Степанян Л.В.

ВСТАНОВИВ:

В провадженні господарського суду Харківської області перебуває справа № 922/5110/21 про неплатоспроможність Фізичної особи ОСОБА_1 .

Так, ухвалою суду від 06.01.2022 серед іншого було відкрито провадження у справі про неплатоспроможність фізичної особи ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , введено процедуру реструктуризації боргів боржника, введено мораторій на задоволення вимог кредиторів.

Призначено керуючим реструктуризацією фізичної особи ОСОБА_1 арбітражного керуючого Артюха Юрія Володимировича.

Заборонено фізичній особі ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 , відчужувати майно.

Встановлено керуючому реструктуризацією боржника строк до 07.02.2022 для подачі до суду відомостей про результати розгляду вимог кредиторів (письмові нормативно-обґрунтовані пояснення по кожному з кредиторів, витяги з державних реєстрів заборон щодо майна боржника, а також, при наявності, письмові заперечення боржника щодо вимог кредиторів), а також доказів повідомлення кредиторів про дату проведення попереднього засідання суду.

Встановлено керуючому реструктуризацією боржника строк до 07.03.2022 для підготовки та подання до суду плану реструктуризації боргів боржника.

Оголошення про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність Фізичної особи ОСОБА_1 було опубліковано 04.02.2022 за № 68160 на офіційному веб-сайті ВГСУ, в якому встановлений граничний строк подання заяв кредиторів з вимогами до боржника протягом 30 днів з дня офіційного оприлюднення оголошення про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність.

На адресу господарського суду після офіційного оприлюднення оголошення про відкриття провадження у справі про визнання неплатоспроможним у встановлений в оголошенні строк надійшли заяви:

- фізичної особи ОСОБА_4 (вх. № 1892 від 26.01.2022) на загальну суму 18 656 297,23 грн;

- фізичної особи ОСОБА_2 (вх. № 2584 від 03.02.2022) на загальну суму 2 941 300,00 грн.

Ухвалою суду від 07.03.2023 в попередньому засіданні судом були визнані наступні грошові вимоги кредиторів:

- ОСОБА_4 на загальну суму 13 715 827,18 грн. та 4 962 грн. судового збору;

- ОСОБА_2 на загальну суму 2 941 300 грн. та 4 962 грн. судового збору.

Зобов`язано керуючого реструктуризацією за результатами попереднього засідання внести до реєстру вимог кредиторів відомості про кожного кредитора, розмір його вимог за грошовими зобов`язаннями, наявність права вирішального голосу в представницьких органах кредиторів, черговість задоволення кожної вимоги.

Належним чином складений та підписаний реєстр вимог кредиторів надати суду у десятиденний строк з дня постановлення ухвали суду.

Ухвалою від 07.06.2023 суд задовольнив заяву керуючого реструктуризацією (вх. № 10192 від 25.04.2023) про затвердження плану реструктуризації боргів боржника фізичної особи ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 .

Затвердив план реструктуризації боргів боржника фізичної особи ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , який передбачає строк його виконання 60 місяців.

Відповідно затвердженого плану, реструктуризації підлягають кредиторські вимоги у загальній сумі 16 667 051,18 грн. та складається з вимог:

- перед ОСОБА_4 на загальну суму 13 720 789,18 грн.;

- перед ОСОБА_2 на загальну суму 2 946 262,00 грн. (п. 1, 2 плану).

Доходами, які боржник розраховував отримати протягом процедури реструктуризації боргів були визначені:

- 150 000,00 доларів США, що на момент складання плану реструктуризації становить 5 484 000,00 грн., шляхом подання боржником відповідного позову до ОСОБА_5 та ОСОБА_6 про солідарне стягнення на користь боржника зазначених грошових коштів через безпідставність їх отримання за договором про сумісне придбання майна від 03.06.2014;

- 6 857 913,59 грн. шляхом подання боржником відповідного позову до ОСОБА_2 про поділ в рівних частинах спільних обов`язків подружжя у розмірі 13 715 827,18 грн., які випливають з договору позики від 10.03.2010, укладеного між ОСОБА_4 , як позикодавцем та боржником, та наступного стягнення 1/2 частини грошових зобов`язань з ОСОБА_2 на користь боржника;

- 4 800 000,00 грн. шляхом подання позову про визнання договору дарування від 20.10.2016 р. реєстр. №4149 недійсним внаслідок його укладення на шкоду кредитора (кредиторів) боржника. Повернення нежитлових приміщень 1-го поверху № 1-1-:-1-4, 2-1-:-2-4, загальною площею 92,0 кв.м., в житловому будинку літ. А-5, які розташовані за адресою: АДРЕСА_2 до власності боржника та подальша реалізація цього майна в порядку, передбаченому Кодексом України з процедур банкрутства.

10.11.2023 до канцелярії суду надійшла позовна заява (вх. №4755/21) керуючого реструктуризацією арбітражного керуючого Артюха Юрія Володимировича до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , в якій він просить суд:

1. Витребувати з чужого незаконного володіння ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2 ) та ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_3 ) на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) нежитлові приміщення 1-го поверху № 1-1-:-1-4, 2-1-:-2-4, загальною площею 92,0 кв. м., в житловому будинку літ. А-5, які розташовані за адресою: АДРЕСА_2 (реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 101).

2. Визнати право власності ОСОБА_1 (ГНОКПП НОМЕР_1 ) на нежитлові приміщення 1-го поверху № 1-1-:-1-4, 2-1-:-2-4, загальною площею 92,0 кв. м., в житловому будинку літ. А-5, які розташовані за адресою: АДРЕСА_2 (реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 101).

Ухвалою від 06.12.2023 суд прийняв позовну заяву керуючого реструктуризацією арбітражного керуючого Артюха Юрія Володимировича до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 до розгляду та відкрив провадження за №922/4755/23 у справі № 922/5110/21. Ухвалив розглядати заяву за правилами загального позовного провадження.

Розпочав підготовче провадження і призначив підготовче засідання на 10 січня 2024 року о 12:40 год.

Цією ж ухвалою суд зобов`язав позивача надати суду правове обґрунтування та відповідні докази в підтвердження наявності обставини для необхідності витребування від приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Луценко Вікторії Сергіївни матеріалів спадкової справи в повному обсязі по відношенню до ОСОБА_7 , зокрема щодо конкретних обставин, які можуть підтвердити ці докази, або аргументів, які вони можуть спростувати та необхідності підтвердження відповідних обставин витребуванням зазначених доказів.

Також суд обов`язав позивача надати суду докази в обґрунтування необхідності вжиття заходів забезпечення позову, зокрема докази наявності фактичних обставин, що достеменно свідчать про те, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду.

Встановив відповідачам строк 15 днів з дня вручення цієї ухвали для подання відзиву на позов.

Встановив позивачу строк 5 днів на подання до суду відповіді на відзиви з дня його отримання.

21.12.2023 до канцелярії суду від 2-го відповідача ОСОБА_2 надійшов відзив на позовну заяву (вх. № 35267), в якому вона проти вимог, викладених в позовній заяві заперечує, просила суд відмовити в їх задоволення в повному обсязі та застосувати строк позовної давності до позовних вимог щодо витребування майна з чужого незаконного володіння.

08.01.2024 до суду від 1-го відповідача надійшов відзив на позовну заяву (вх. №507), в якому відповідач визнав позовні вимоги, зазначивши про їх обґрунтованість.

Також 08.01.2024 до суду від позивача арбітражного керуючого Артюх Ю.В. надійшли письмові пояснення (вх. 518) щодо обґрунтування необхідногості вжиття заходів забезпечення позову та витребування від приватного нотаріуса Луценко Вікторії Сергіївни матеріалів спадкової справи в повному обсязі по відношенню до ОСОБА_7 .

В судовому засіданні позивач наполягав на задоволенні клопотання про витребування від приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Луценко Вікторії Сергіївни матеріалів спадкової справи в повному обсязі по відношенню до ОСОБА_7 . В обґрунтування наданого клопотання позивач зазначив, що наразі стоїть питання про витребування у 2-го відповідача нежитлових приміщень 1-го поверху № 1-1-:-1-4, 2-1-:-2-4, загальною площею 92,0 кв. м., в житловому будинку літ. А-5, які розташовані за адресою: АДРЕСА_2 . Вказана нерухомість була зареєстрована за ОСОБА_7 , яка є матір`ю 2-го відповідача ОСОБА_2 .

Проте, за наявною у 1-го відповідача інформацією ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_1 померла та 2-м відповідачем подано заяву про прийняття спадщини. Позивач зазначає, що з метою визначення належного відповідача є необхідність витребування матеріалів спадкової справи для отримання відомостей про власника спірних приміщень станом на теперішній час.

Представник 1-го відповідача підтримав надане клопотання та просив суд його задовольнити.

Представник 2-го відповідача в судовому засіданні заперечувала проти задоволення вказаного клопотання.

Суд, дослідивши надане клопотання в сукупності з матеріалами справи, вислухавши пояснення учасників судового процесу встановив наступне.

Відповідно до ч.1 ст.81 Господарського процесуального кодексу України учасник справи у разі неможливості самостійно надати докази вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений в частинах другій та третій статті 80 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

Так, наразі розглядається вимога про витребування з чужого незаконного володіння ОСОБА_2 та ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 нежитлових приміщень 1-го поверху № 1-1-:-1-4, 2-1-:-2-4, загальною площею 92,0 кв. м., в житловому будинку літ. А-5, які розташовані за адресою: АДРЕСА_2 (реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 101) та визнання за 1-м відповідачем права власності на спірні приміщення.

В позовній заяві позивач вказує, що 20.10.2016 між ОСОБА_1 (Відповідач 1) та ОСОБА_2 (Відповідач 2) був укладений договір дарування реєстр. № 4149 (Оспорюваний договір) нежитлових приміщень 1-го поверху № 1-1-:-1-4, 2-1-:-2-4, загальною площею 92,0 кв.м., в житловому будинку літ. А-5, які розташовані за адресою: АДРЕСА_2 (далі - спірне майно). Вартість приміщення відповідно до п. 3 договору дарування була оцінена сторонами на момент вчинення правочину в розмірі 200 000,00 грн.

В той же час, на момент укладення договору дарування у 1-го відповідача була в наявності заборгованість перед ОСОБА_4 , яка виникла на підставі рішення постійно діючого третейського суду при Асоціації "Європейська ліга правових інновацій" від 06.10.2016 по справі № 02/09/2016, відповідно до якого з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_4 стягнуто заборгованість з неповернутої ОСОБА_1 позики за договором позики від 10.03.2010 у розмірі 10 714 800,00 грн. Строк виконання грошових (позикових) зобов`язань 1-го відповідача за договором позики було встановлено до 01.09.2016.

Вищенаведена заборгованість 1-го відповідача перед ОСОБА_4 була розглянута судом у справі про банкрутство 1-го відповідача та визнана судом в розмірі 13 715 827,18 грн. відповідно до ухвали Господарського суду Харківської області від 07.03.2023, тому ОСОБА_4 набув статусу кредитора по справі про банкрутство 1-го відповідача.

В подальшому, 25.10.2016 на підставі договору дарування нежитлових приміщень реєстр. №4215 2-й відповідач подарувала спірне майно в розмірі 1/2 частки ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , які є її батьками.

09.11.2016 ОСОБА_8 був оформлений заповіт на 1/2 частки в спірному майні на користь ОСОБА_2

03.07.2018 на підставі свідоцтва про право на спадщину за заповітом ОСОБА_8 2-й відповідач ОСОБА_2 знову набула у власність 1/2 частину спірного майна.

04.04.2019 на підставі договору дарування реєстр. №2236 2-й відповідач ОСОБА_2 подарувала 1/2 частки спірного майна на користь ОСОБА_3 (Відповідач 3), який є її сином.

Позивач вказує, що за наявною в нього інформацією ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_7 і 2-м відповідачем було подано заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 5 ст. 1268 ЦК України встановлено, що незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

У спадкоємця, який у встановленому законом порядку прийняв спадщину, права володіння та користування спадковим майном виникають з часу відкриття спадщини.

В обґрунтування неможливості надати відомості про прийняття спадщини ОСОБА_2 разом із позовом, позивач посилається на ст. 8 Закону України "Про нотаріат" щодо нотаріальної таємниці.

Враховуючи відсутність у позивача можливості самостійно надати відповідні докази, а також те, що відомості про прийняття спадщини чи будь яка інформація про право власності на приміщення, які є предметом позову повинні бути досліджені судом з метою правильного визначення кола учасників цього процесу, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для часткового задоволення клопотання позивача про витребування доказів та витребування матеріалів спадкової справи по відношенню до ОСОБА_7 (РНОКПП НОМЕР_4 ), зокрема інформації про відкриття спадкової справи про прийняття спадщини ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2 ) та відомості з такої справи щодо майна - нежитлових приміщень 1-го поверху № 1-1-:-1-4, 2-1-:-2-4, загальною площею 92,0 кв. м., в житловому будинку літ. А-5, які розташовані за адресою: АДРЕСА_2 (реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 101).

Також в судовому засіданні позивач просив суд вжити заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на спірні приміщення.

Представник 1-го відповідача не заперечував проти задоволення наданого клопотання, зазначив про його обґрунтованість.

Представник 2-го відповідача заперечувала проти задоволення вказаного клопотання, зазначивши, що позивачем не наведено доказів в підтвердження намірів ОСОБА_2 на можливе відчуження спірних приміщень та можливості такого відчуження, враховуючи, що наразі вона перебуває за кордоном.

Щодо клопотання позивача про вжиття заходів забезпечення позову шляхом накладення арешту на нежитлові приміщення, що є предметом позову, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

В наданих суду письмових поясненнях позивач вказує, що предметом заявлених вимог є витребування спірного майна та зауважує, що у випадку невжиття заходів забезпечення позову у вигляді накладення арешту на спірне майно, ОСОБА_2 та ОСОБА_3 будуть мати змогу, до моменту набрання законної сили рішенням суду по цій справі, здійснити відчуження спірного майна, що унеможливить виконання рішення суду.

Зустрічне забезпечення позову в даному випадку не очікується, оскільки спірне майно не вибуває з володіння відповідачів до моменту розгляду справи по суті, а накладення на нього арешту не може спричинити збитки для вказаних осіб.

Також позивач зауважує, що з п. 1 позовної заяви вбачається, що відповідачі визначили вартість спірного майна підчас укладення Оспорюваного договору в розмірі 200 000,00 грн.

В той же час, розмір вимог ОСОБА_4 , які були визнані в процедурі банкрутства 1-го відповідача, складає 13 715 827,18 грн., що більше ніж в 68 разів перевищує вартість спірного майна. Відтак, накладення арешту на спірне майно є співмірним розміру вимог ОСОБА_4 , в якості кредитора в процедурі банкрутства на шкоду якому був укладений оспорюваний договір.

У відповідності до ст. 136 ГПК України, господарський суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 137 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду, а також з інших підстав, визначених законом.

Статтею 139 ГПК України передбачено, що заява про забезпечення позову подається в письмовій формі, підписується заявником і повинна містити зокрема захід забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтуванням його необхідності.

Частинами 1, 3, 4 статті 137 ГПК України встановлено, що позов забезпечується: накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачу і знаходяться у нього чи в інших осіб; забороною відповідачу вчиняти певні дії; забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві, або виконувати щодо нього інші зобов`язання; зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа або іншого документа, за яким стягнення здійснюється у безспірному порядку; зупиненням продажу майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно, або про виключення його з опису і про зняття з нього арешту; зупиненням митного оформлення товарів чи предметів, що містять об`єкти інтелектуальної власності; арештом морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги; іншими заходами у випадках, передбачених законами, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Суд може застосувати кілька заходів забезпечення позову.

При цьому, вжиття заходів до забезпечення позову має на меті запобігти утрудненню чи неможливості виконання рішення господарського суду, прийнятого за результатами розгляду справи.

Право вжиття тих чи інших заходів належить суду, який виходить із предмету спору, конкретних обставин справи та пропозицій заявника.

Вказуючи на обставини, якими обґрунтовується необхідність вжиття запобіжних заходів, заявник повинен зазначити підстави вжиття запобіжних заходів, тобто обставини, які підтверджують порушення прав заявника або його уявлення про загрозу порушення цих прав і реальність такої загрози.

Умовою застосування заходів забезпечення позову є адекватність заходу до забезпечення позову, що застосовується, яка визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається.

Оцінка такої відповідності здійснюється, зокрема, з урахуванням співвідношення прав (інтересу), про захист яких просить заявник (у даному спорі визнати недійсними рішень загальних зборів товариства), із тим заходом забезпечення позову про який просить заявник.

Заходи забезпечення позову повинні узгоджуватися з предметом та підставами позову, а особа, що заявляє про необхідність вжиття заходів забезпечення позову судом, зобов`язана довести зв`язок між неприйняттям таких заходів і утрудненням чи неможливістю виконання судового акту.

Разом з тим, у заяві про забезпечення позову заявником наведено лише припущення щодо доцільності та співмірності вжиття заходів забезпечення позову.

Саме лише посилання заявника на те, що невжиття заходів забезпечення позову може призвести до порушення прав і охоронюваних законом інтересів, без обґрунтування підстав для вжиття таких заходів не може бути підставою для винесення ухвали про забезпечення позову.

Таким чином, заявивши про необхідність застосування заходів до забезпечення позову, позивачем не наведено достатніх підстав, які б свідчили, що невжиття обраних ним заходів забезпечення позову ускладнить чи унеможливить виконання рішення суду у даній справі. При цьому, застосування заходів до забезпечення позову може мати місце лише за наявності підстав, викладених у законі. При подачі заяви про забезпечення позову заявник насамперед повинен обґрунтувати звернення із заявою відповідними доказами, що підтверджують необхідність вжиття відповідних заходів.

Статтею 74 ГПК України передбачено обов`язок кожної із сторін довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Господарський суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.(ст.86 ГПК України).

Здійснивши оцінку обґрунтованості доводів позивача, суд дійшов висновку, що ним не доведено наявності намірів відповідачів щодо можливого відчуження спірного майна, клопотання про забезпечення позову не містить обґрунтованих мотивів та посилань на докази утруднення виконання рішення суду, на підставі яких суд міг би визначити доцільність та необхідність забезпечення позову.

Відтак, суд доходить висновку про безпідставність та необґрунтованість клопотання про вжиття заходів забезпечення позову.

Суд зазначає, що за приписами статті 50 ГПК України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї із сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи.

Якщо суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до розгляду встановить, що рішення господарського суду може вплинути на права та обов`язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі у справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору.

Про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі.

Під час дослідження матеріалів справи та підготовки справи до розгляду, судом було встановлено, що ОСОБА_4 є кредитором ОСОБА_1 із загальним розміром заборгованості останного у розмірі 13 715 827,18 грн., отже, як стверджує позивач, укладення договору дарування та відчуження спірних приміщень зачіпає інтереси ОСОБА_4 , а повернення спірного майна у власність ОСОБА_1 може створити (змінити, припинити) права та обов`язки ОСОБА_1 по відношенню до ОСОБА_4 .

Враховуючи, викладене, суд вважає, що рішення з цієї справи може вплинути на права та обов`язки ОСОБА_4 , тому суд вважає за необхідне залучити його до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача.

Відповідно до частини 2 статті 183 ГПК України суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим Кодексом строку підготовчого провадження у випадках: 1) визначених частиною другою статті 202 цього Кодексу; 2) залучення до участі або вступу у справу третьої особи, заміни неналежного відповідача, залучення співвідповідача; 3) в інших випадках, коли питання, визначені частиною другою статті 182 цього Кодексу, не можуть бути розглянуті у даному підготовчому засіданні.

За змістом ч. 2 ст. 232 ГПК України процедурні питання, пов`язані з рухом справи в суді першої інстанції, клопотання та заяви осіб, які беруть участь у справі, питання про відкладення розгляду справи, оголошення перерви, вирішуються судом шляхом постановлення ухвал.

Враховуючи необхідність отримання витребуваних судом доказів, залучення до участі у справі 3-ї особи, з метою з`ясування фактичних обставин справи, вивчення наданих до справи документів, дотримання прав сторін, виникла необхідність відкладення підготовчого засідання, тому суд вважає за необхідне відкласти розгляд справи в підготовчому засіданні.

Керуючись статтями 50, 74, 81, 86, 137 177, 183, 202, 232, 233, 216,234 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

1. Задовольнити частково клопотання позивача про витребування від приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Луценко Вікторії Сергіївни (61166, м. Харків, пр. Науки, б. 30) матеріалів спадкової справи по відношенню до ОСОБА_7 (РНОКПП НОМЕР_4 ).

2. Витребувати у приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Луценко Вікторії Сергіївни (61166, м. Харків, пр. Науки, б. 30) матеріали спадкової справи по відношенню до ОСОБА_7 (РНОКПП НОМЕР_4 ), зокрема інформацію про відкриття спадкової справи про прийняття спадщини ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2 ) та відомості з такої справи щодо майна - нежитлових приміщень 1-го поверху № 1-1-:-1-4, 2-1-:-2-4, загальною площею 92,0 кв. м., в житловому будинку літ. А-5, які розташовані за адресою: АДРЕСА_2 (реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 101).

3. Зобов`язати приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Луценко Вікторію Сергіївну (61166, м. Харків, пр. Науки, б. 30) направити до Господарського суду Харківської області матеріали спадкової справи по відношенню до ОСОБА_7 (РНОКПП НОМЕР_4 ), зокрема інформацію про відкриття спадкової справи про прийняття спадщини ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2 ) та відомості з такої справи щодо майна - нежитлових приміщень 1-го поверху № 1-1-:-1-4, 2-1-:-2-4, загальною площею 92,0 кв. м., в житловому будинку літ. А-5, які розташовані за адресою: АДРЕСА_2 (реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 101).

4. Відмовити в задоволенні клопотання позивача про накладення арешту на нежитлові приміщення 1-го поверху № 1-1-:-1-4, 2-1-:-2-4, загальною площею 92,0 кв.м., в житловому будинку літ. А-5, які розташовані за адресою: АДРЕСА_2 .

5. Залучити до участі у справі у якості 3-ї особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача - ОСОБА_4 РНОКПП НОМЕР_5 (адреса: АДРЕСА_3 ).

6. Відкласти розгляд справи в підготовчому засіданні на 24 січня 2024 року о 10:30 год.

Засідання відбудеться в приміщенні Господарського суду Харківської області (61022, м. Харків, пл.Свободи, 5, Держпром, 8-й під`їзд, зал №104).

Ухвалу направити учасникам справи, ОСОБА_4 , приватному нотаріусу Луценко Вікторії Сергіївни (61166, м. Харків, пр. Науки, б. 30).

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Ухвала підписана 15.01.2024.

Суддя О.В. Кононова