ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЛЬВІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

09.01.2024 р. справа № 914/2548/23

За позовом: Першого заступника керівника Галицької окружної прокуратури м. Львова в інтересах держави

в особі позивача: Львівської міської ради, м. Львів

до відповідача: Товариства з обмеженою відповідальністю «Юрок плюс», м. Львів

про стягнення заборгованості з орендної плати за землю в сумі 829 151,55 грн

Суддя Наталія Мороз

за участю секретаря Соломії Дицької

Представники:

Від прокуратури: Леонтьєва Н. Т.

Від позивача: Шаповал О. К., Ковела М. В.

Від відповідача: Шаровський Р. М.

Суть спору:

Позовну заяву подано Першим заступником керівника Галицької окружної прокуратури м. Львова в інтересах держави в особі Львівської міської ради до Товариства з обмеженою відповідальністю «Юрок плюс» про стягнення заборгованості з орендної плати за землю в сумі 829 151,55 грн.

Ухвалою суду від 31.10.2023 продовжено підготовче провадження, залишено без розгляду письмові пояснення Львівської міської ради б/д, б/н з долученими доказами та відкладено підготовче засідання на 28.11.2023.

24.11.2024 через систему «Електронний суд» відповідачем подано заяву про ознайомлення з матеріалами справи в електронному вигляді.

27.11.2023 на електронну пошту господарського суду позивачем надіслано письмові пояснення у справі.

28.11.2023 підготовче засідання відкладено на 14.12.2023, про що відповідача повідомлено в порядку ст. 121 ГПК України.

29.11.2023 через систему «Електронний суд» відповідачем подано клопотання про ознайомлення з матеріалами справи

У зв`язку з оголошеною у Львівській області 14.12.2023 повітряною тривогою, судове засідання у визначений час не відбулося.

Ухвалою суду від 14.12.2023 підготовче засідання відкладено на 09.01.2024.

15.12.2023 через систему «Електронний суд» відповідачем подано відзив на позовну заяву.

22.12.2023 через систему «Електронний суд» прокурором подано письмові пояснення.

В судове засідання 09.01.2024 прокурор з`явився, заявив усне клопотання про відкладення підготовчого засідання для надання можливості ознайомитись з матеріалами справи.

Представники позивача в судове засідання з`явились, дали пояснення по суті спору, позов прокурора не підтримали.

Представник відповідача в судове засідання з`явився, просить суд поновити строк на подання відзиву та долучити його до матеріалів справи.

Розглянувши клопотання відповідача про поновлення пропущеного строку на подання відзиву та долучених до нього доказів, суд зазначає наступне.

В силу приписів ст. 2 ГПК України, завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Частинами 1, 8 ст.165 ГПК Ураїни відповідачеві надано право формувати свою правову позицію по справі шляхом подання відзиву у строк, встановлений судом.

Згідно з положеннями ст. 80 ГПК України відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи. Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу. У випадку визнання поважними причин неподання учасником справи доказів у встановлений законом строк суд може встановити додатковий строк для подання вказаних доказів. Докази, не подані у встановлений законом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає обґрунтувала неможливість їх неподання у вказаний строк, з причин, що не залежали від неї.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожній фізичній або юридичній особі гарантується право на розгляд судом упродовж розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, в якій вона є стороною.

Поняття розумного строку не має чіткого визначення, проте розумним слід уважати строк, який необхідний для вирішення справи у відповідності до вимог матеріального та процесуального законодавства.

Згідно з ч. 1 ст. 119 ГПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Враховуючи поважність причин пропуску відповідачем строку на подання відзиву, приймаючи до уваги необхідність забезпечення принципу змагальності для реалізації прав сторін на повне та об`єктивне встановлення всіх обставин справи, суд дійшов висновку задоволити клопотання відповідача про поновлення пропущеного процесуального строку на подання відзиву та долучених до нього доказів і долучити його до матеріалів справи.

Відповідно до п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Європейський суд з прав людини неодноразово у своїх рішеннях вказував на необхідність дотримання судами держав-учасниць Конвенції принципу розгляду справи судами впродовж розумного строку. Практика ЄСПЛ із цього питання є різноманітною й залежною від багатьох критеріїв, серед яких складність справи, поведінка заявника, судових та інших державних органів, важливість предмета розгляду та ступінь ризику терміну розгляду для заявника тощо.

Так, у процесуальному законодавстві поняття «розумний строк» та «своєчасний розгляд» застосовуються у тотожному значенні, зокрема, у розумінні найкоротшого із строків, протягом якого можливо розглянути справу, повно та всебічно дослідити подані сторонами докази, прийняти законне та обґрунтоване рішення. Поняття «розумний строк» вживається не лише у відношенні до дій, що здійснюються судом (розгляд справи, врегулювання спору за участю судді), але й також для учасників справи (судові дебати, виконання рішення суб`єктом владних повноважень).

Колегія суддів Верховного Суду у постанові від 01.02.2022 у справі № 160/12705/19 зазначає, що вимогу стосовно розумності строку розгляду справи не можна ототожнити з вимогою швидкості розгляду справи, адже поспішний розгляд справи призведе до його поверховості, що не відповідатиме меті запровадження поняття «розумний строк».

Враховуючи заявлене прокурором клопотання, беручи до уваги необхідність повного та об`єктивного встановлення всіх обставин справи, суд, дійшов висновку відкласти підготовче засідання та здійснювати розгляд справи в межах розумного строку.

Керуючись ст. ст. 2, 119, 177, 182, 183, 234 ГПК України, суд,

У Х В А Л И В:

1. Поновити Товариству з обмеженою відповідальністю «Юрок плюс» строк на подання відзиву та долучених до нього доказів і долучити його до матеріалів справи.

2. Підготовче засідання відкласти на 01.02.24 о 10:30 год. Засідання відбудеться в приміщенні господарського суду Львівської області за адресою: м. Львів, вул. Личаківська,128 зал судових засідань № 6.

3. Позивачу письмову заяву з приводу поданого прокурором позову; впродовж 5 календарних днів з дня отримання відзиву на позов, подати відповіді на відзив. У разі подання такої відповіді до суду, зобов`язати позивача надіслати таку відповідь не пізніше наступного дня іншим учасникам справи. Докази такого надіслання надати суду.

4. Прокурору та сторонам за наявності заяв та клопотань, надати такі заяви чи клопотання до суду за 3 дні до початку судового засідання, забезпечити участь повноважних представників у судовому засіданні, участь обов`язкова.

Ухвала набирає законної сили в порядку та строк, передбачені ст.235 ГПК України.

Суддя Мороз Н.В.