РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

15.01.2024Справа № 910/4557/23

Суддя Господарського суду міста Києва Нечай О.В., розглянувши без виклику сторін (без проведення судового засідання) у спрощеному позовному провадженні матеріали справи

за позовом Акціонерного товариства "Оператор ринку" (Україна, 01032, м. Київ, вул. Петлюри Симона, буд. 27; ідентифікаційний код: 43064445)

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Укрелектро збут" (Україна, 04052, м. Київ, вул. Глибочицька, буд. 13, сек. 1, оф. 1; ідентифікаційний код: 44098658)

про стягнення 3 413,78 грн

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Акціонерне товариство "Оператор ринку" (далі - позивач) звернулось до Господарського суду міста Києва з позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю "Укрелектро збут" (далі - відповідач) про стягнення 3 413,78 грн, з яких 3 174,19 грн заборгованості та 239,59 грн пені.

Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням відповідачем взятих на себе зобов`язань за Договором про участь у ринку "на добу наперед" та внутрішньодобовому ринку № 617/01 від 22.07.2021.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 03.04.2023 було прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, справу визнано судом малозначною, постановлено розглядати її за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін (без проведення судового засідання) та серед іншого встановлено сторонам строки для подання ними відповідних заяв по суті справи.

Частиною п`ятою статті 176 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що ухвала про відкриття провадження у справі надсилається учасникам справи, а також іншим особам, якщо від них витребовуються докази, в порядку, встановленому статтею 242 цього Кодексу, та з додержанням вимог частини четвертої статті 120 цього Кодексу.

Відповідно до інформації з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, місцезнаходженням відповідача є: Україна, 04052, м. Київ, вул. Глибочицька, буд. 13, сек. 1, оф. 1.

На зазначену адресу, відповідно до вищевказаних вимог процесуального закону, судом було направлено копію ухвали про відкриття провадження у справі від 03.04.2023 з метою повідомлення відповідача про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін (без проведення судового засідання) та про його право подати, зокрема, відзив на позовну заяву.

11.04.2023 до суду повернулось поштове відправлення, адресоване відповідачу, разом з копією ухвали суду про відкриття провадження у справі від 03.04.2023, яке відповідно до повідомлення підприємства поштового зв`язку не було вручене відповідачу у зв`язку з відсутністю адресата за вказаною адресою.

Відповідно до частин третьої та сьомої статті 120 Господарського процесуального кодексу України виклики і повідомлення здійснюються шляхом вручення ухвали в порядку, передбаченому цим Кодексом для вручення судових рішень. Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місцезнаходження чи місця проживання під час розгляду справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання ухвала про повідомлення чи виклик надсилається учасникам судового процесу, які не мають офіційної електронної адреси, та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, які забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, за останньою відомою суду адресою і вважається врученою, навіть якщо відповідний учасник судового процесу за цією адресою більше не знаходиться або не проживає.

Пунктом 5 частини шостої статті 242 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що днем вручення судового рішення є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, яка зареєстрована у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Отже, у разі якщо судове рішення про вчинення відповідної процесуальної дії направлено судом за належною адресою і повернено поштою у зв`язку з посиланням на відсутність (вибуття) адресата, відмову від одержання, закінчення строку зберігання поштового відправлення тощо, то вважається, що адресат повідомлений про вчинення відповідної процесуальної дії.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 21.03.2019 у справі № 916/2349/17.

За приписами частини першої статті 9 Господарського процесуального кодексу України ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи або обмежений у праві отримання в суді усної або письмової інформації про результати розгляду його судової справи. Будь-яка особа, яка не є учасником справи, має право на доступ до судових рішень у порядку, встановленому законом.

Відповідно до ч. 2 ст. 2 Закону України "Про доступ до судових рішень" усі судові рішення є відкритими та підлягають оприлюдненню в електронній формі не пізніше наступного дня після їх виготовлення і підписання.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону України "Про доступ до судових рішень" судові рішення, внесені до Реєстру, є відкритими для безоплатного цілодобового доступу на офіційному веб-порталі судової влади України.

Ухвала Господарського суду міста Києва від 03.04.2023 про відкриття провадження в цій справі була оприлюднена в Єдиному державному реєстрі судових рішень 04.04.2023.

З урахуванням викладеного, за висновком суду, відповідач не був позбавлений права та можливості ознайомитись з процесуальними документами у цій справі в Єдиному державному реєстрі судових рішень (www.reyestr.court.gov.ua).

Європейський суд з прав людини у рішенні від 03.04.2008 у справі "Пономарьов проти України" зазначив, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Суд вважає, що відповідач був належним чином повідомлений про розгляд цієї справи та йому були створені достатні умови для реалізації своїх процесуальних прав.

Згідно з ч. 9 ст. 165 Господарського процесуального кодексу України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

З огляду на неподання відповідачем відзиву на позовну заяву, справа підлягає розгляду за наявними у ній матеріалами.

Відповідно до ч. 5 ст. 252 Господарського процесуального кодексу України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої із сторін про інше.

Частиною восьмою статті 252 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення. Судові дебати не проводяться.

Згідно з ч. 4 ст. 240 Господарського процесуального кодексу України у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи суд підписує рішення без його проголошення.

Дослідивши наявні в матеріалах справи докази, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні дані, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд

ВСТАНОВИВ:

Постановою Кабінету Міністрів України від 17.04.2019 № 324 утворено, зокрема, Державне підприємство "Оператор ринку" на базі філії "Оператор ринку" Державного підприємства "Енергоринок" шляхом виділу майна, прав та обов`язків стосовно нього відповідно до розподільного балансу для виконання функцій оператора ринку електричної енергії з подальшим перетворенням його в акціонерне товариство, 100 відсотків акцій у статутному капіталі якого належить державі та не підлягає приватизації або відчуженню в інший спосіб, відповідно до Порядку перетворення державного унітарного комерційного підприємства в акціонерне товариство, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29.08.2012 № 802.

Наказом Міністерства енергетики України від 20.12.2021 № 344 створено Акціонерне товариство "Оператор ринку" у процесі перетворення Державного підприємства "Оператор ринку".

Товариство з обмеженою відповідальністю "Укрелектро збут", виявивши бажання стати учасником ринку "на добу наперед" та внутрішньодобовому ринку, подало Державному підприємству "Оператор ринку" заяву № 09.07-1 від 09.07.2021 про участь у ринку "на добу наперед" та внутрішньодобовому ринку із пропозицією укласти відповідний договір.

22.07.2021 між Державним підприємством "Оператор ринку" (ОР) та Товариством з обмеженою відповідальністю "Укрелектро збут" (учасник) було укладено Договір про участь у ринку "на добу наперед" та внутрішньодобовому ринку № 617/01 (далі - Договір), відповідно до п. 1.1 якого ОР забезпечує функціонування ринку "на добу наперед" (далі - РДН) та внутрішньодобового ринку (далі - ВДР), створює організаційні, технологічні, інформаційні та інші умови для здійснення регулярних торгів за Правилами ринку "на добу наперед" та внутрішньодобового ринку, затвердженими постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 № 308 (далі - Правила РДН/ВДР), укладання і виконання договорів про купівлю-продаж електричної енергії на РДН/ВДР та розрахунків за ними, а учасник використовує такі умови з метою участі у торгах, купівлі-продажу електричної енергії та врегулювання відповідних фінансових зобов`язань згідно з Правилами РДН/ВДР.

Згідно з п. 3.1 Договору оплата послуг ОР, що надаються за цим Договором і пов`язані із провадженням діяльності зі здійснення функцій оператора ринку, складається з фіксованого платежу за участь у РДН/ВДР та платежу за здійснення операцій купівлі-продажу на РДН/ВДР.

Фіксований платіж за участь у РДН/ВДР оплачується щомісяця шляхом здійснення повної попередньої оплати. ОР у перший робочий день кожного календарного місяця надає учаснику рахунок на сплату фіксованого платежу за участь у РДН/ВДР за відповідний місяць. ОР надає учаснику РДН/ВДР перший рахунок на сплату фіксованого платежу у перший робочий день, наступний після дати укладання договору про участь у РДН/ВДР. У випадках відновлення, призупинення або припинення учасником участі у РДН/ВДР не з першого числа календарного місяця, оплата фіксованого платежу за участь у РДН/ВДР здійснюється у повному обсязі (за повний місяць) (п. 3.3 Договору).

Пунктом 3.5 Договору передбачено, що учасник зобов`язаний оплатити рахунки, що надаються ОР відповідно до пункту 3.3 цього Договору, протягом трьох робочих днів з дати їх формування.

Відповідно до п. 4.2 Договору у разі прострочення учасником строку оплати послуг ОР, установленого цим Договором, з наступного дня після закінчення строку оплати учаснику нараховується пеня у розмірі 0,1% від суми простроченого платежу (але не більше облікової ставки НБУ, яка діє на день прострочення) за кожен день прострочення.

Договір набирає чинності з моменту його підписання сторонами та діє до 31 грудня поточного року включно, у якому була надана заява про укладення договору. Якщо жодна зі сторін не звернулась до іншої сторони у строк не менше ніж за 20 календарних днів до закінчення дії цього договору з ініціативою щодо його розірвання, то цей договір вважається пролонгованим на наступний календарний рік на тих же умовах (п.п. 8.1, 8.2 Договору).

У п. 8.3 Договору сторони погодили, що цей Договір може бути розірвано достроково за ініціативою учасника в разі письмового повідомлення ним ОР за 20 календарних днів до дня розірвання цього Договору. У разі припинення участі у РДН/ВДР учасника за ініціативою ОР у випадках, установлених главою 2.4 розділу ІІ Правил РДН/ВДР, цей Договір вважається розірваним з дня припинення участі у РДН/ВДР.

Позивачем, на виконання умов Договору, за допомогою програмного забезпечення ОР надано відповідачу (проінформовано учасника) рахунок-фактуру № від 01.02.2022 за послуги ОР (фіксований платіж за участь у РДН/ВДР) за лютий 2022 року у розмірі 3 174,19 грн, що підтверджується наявною в матеріалах справи роздруківкою із системи ХМtrade®/PXS, який підписаний шляхом накладання кваліфікованого електронного підпису уповноваженої особи АТ "Оператор ринку".

У зв`язку з несплатою відповідачем послуг АТ "Оператор ринку", позивач направив відповідачу лист № 03-31/541 від 10.02.2022, у якому повідомив про призупинення з 11.02.2022 участі відповідача у ринку "на добу наперед" та внутрішньодобовому ринку.

У подальшому позивач направив відповідачу лист № 03-31/60 від 10.01.2023 про припинення участі відповідача у ринку "на добу наперед" та внутрішньодобовому ринку з 11.01.2023 через не усунення останнім порушень, що призвели до призупинення його участі у РДН/ВДР, та про розірвання Договору з 11.01.2023.

Як зазначає позивач, внаслідок неналежного виконання відповідачем взятих на себе зобов`язань за Договором у нього наявна заборгованість перед позивачем в розмірі 3 174,19 грн.

З метою досудового врегулювання спору позивач направив на адресу відповідача вимогу про сплату фіксованого платежу за участь у РДН/ВДР № 01-42/116 від 18.01.2023, в якій просив у триденний термін з моменту отримання цієї вимоги сплатити заборгованість у розмірі 3 174,19 грн.

Докази вручення відповідачу зазначеної вимоги, як і докази її розгляду в матеріалах справи відсутні.

З огляду на те, що відповідач не сплатив фіксований платіж за участь у РДН/ВДР за лютий 2022 року, позивач звернувся до суду з цим позовом та просить стягнути з відповідача на свою користь 3 174,19 грн заборгованості та 239,59 грн пені.

Оцінивши подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, суд дійшов висновку про наступне.

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 11 Цивільного кодексу України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків є, зокрема, договори та інші правочини.

Відповідно до ч. 1 ст. 509 Цивільного кодексу України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Частина 1 статті 626 Цивільного кодексу України визначає, що договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Згідно з ч. 1 ст. 628 Цивільного кодексу України зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 № 308 затверджено Правила ринку "на добу наперед" та внутрішньодобовому ринку (далі - Правила РДН/ВДР), відповідно до п. 2.1.1 яких учасники ринку, що бажають стати учасниками РДН/ВДР, повинні: надати оператору ринку заяву про участь у РДН та ВДР; укласти договір про участь у РДН та ВДР.

На виконання пункту 2.1.1 Правил РДН/ВДР, відповідачем було надано позивачу Заяву про участь у ринку "на добу наперед" та внутрішньодобовому ринку (далі - РДН/ВДР) №09.07-1 від 09.07.2021.

Згідно з п. 2.1.2 Правил РДН/ВДР учасник ринку набуває статусу учасника РДН/ВДР з дати набрання чинності договором про участь у РДН та ВДР.

Пунктом 2.1.8 Правил РДН/ВДР визначено, що договір про участь у РДН та ВДР набирає чинності з дати, зазначеної у ньому.

Укладений сторонами Договір, з огляду на встановлений статтею 204 Цивільного кодексу України принцип правомірності правочину, є належною підставою, у розумінні статті 11 Цивільного кодексу України, для виникнення у позивача та відповідача взаємних цивільних прав та обов`язків, та за своєю правовою природою є договором про надання послуг, який підпадає під правове регулювання Глави 63 Цивільного кодексу України.

Відповідно до ч. 1 ст. 901 Цивільного кодексу України за договором про надання послуг одна сторона (виконавець) зобов`язується за завданням другої сторони (замовника) надати послугу, яка споживається в процесі вчинення певної дії або здійснення певної діяльності, а замовник зобов`язується оплатити виконавцеві зазначену послугу, якщо інше не встановлено договором.

Частиною першою статті 902 Цивільного кодексу України передбачено, що виконавець повинен надати послугу особисто.

Згідно з п. 4.4.3 Правил РДН/ВДР ОР розраховує та погоджує з Регулятором розміри фіксованого платежу за участь на РДН/ВДР та тарифу на здійснення операцій купівлі-продажу на РДН/ВДР.

Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг № 2236 від 17.11.2021 (із змінами, внесеними згідно з Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг № 15 від 11.01.2022) було погоджено розрахований позивачем фіксований платіж за участь на ринку "на добу наперед" та внутрішньодобовому ринку на 2022 рік в розмірі 2 645,16 грн (без ПДВ).

Як зазначає позивач, враховуючи вимоги Податкового кодексу України, розмір фіксованого платежу за участь на ринку "на добу наперед" та внутрішньодобовому ринку разом з ПДВ становить 3 174,19 грн з розрахунку: 2 645,16 грн (без ПДВ) х 1,2 (ПДВ).

Відповідно до п. 4.4.4 Правил РДН/ВДР фіксований платіж за участь на РДН/ВДР оплачується щомісяця у вигляді повної попередньої оплати. ОР у перший робочий день кожного календарного місяця надає учасникам РДН/ВДР рахунки на сплату фіксованого платежу за участь на РДН/ВДР за відповідний календарний місяць. ОР надає новому учаснику РДН/ВДР рахунок на сплату фіксованого платежу у перший робочий день, наступний після дати укладення договору про участь у РДН та ВДР.

Суд встановив, що позивачем за допомогою програмного забезпечення ОР було виставлено відповідачу рахунок-фактуру на оплату послуг за Договором (фіксований платіж за участь у РДН/ВДР) № від 01.02.2022 на суму 3 174,19 грн, що підтверджується роздруківками з системи ХМtrade®/PXS, які підписані шляхом накладання кваліфікованого електронного підпису уповноваженої особи АТ "Оператор ринку", про що свідчать наявні в матеріалах справи протоколи створення та перевірки кваліфікованого та удосконаленого електронного підпису.

Вказаний рахунок-фактуру було також надіслано позивачем на адресу відповідача разом з вимогою № 01-42/116 від 18.01.2023 про сплату фіксованого платежу за участь на РДН/ВДР.

Згідно з п. 4.4.7 Правил РДН/ВДР ОР до п`ятого числа кожного місяця формує та надає учасникам РДН/ВДР у паперовому вигляді акти наданих послуг на РДН/ВДР за попередній (звітний) місяць, підписані уповноваженою особою ОР. Учасник РДН/ВДР після отримання акта наданих послуг на РДН/ВДР повинен його підписати та повернути ОР не пізніше ніж до 25 числа місяця, наступного за звітним.

Надання позивачем у лютому 2022 року послуг за Договором вартістю 3 174,19 грн підтверджується наявною у матеріалах справи належним чином засвідченою копією Акту приймання-передачі наданих послуг за лютий 2022 року від 28.02.2022.

За приписами ч. 1 ст. 903 Цивільного кодексу України якщо договором передбачено надання послуг за плату, замовник зобов`язаний оплатити надану йому послугу в розмірі, у строки та в порядку, що встановлені договором.

Згідно з ч. 1 ст. 530 Цивільного кодексу України якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

З огляду на положення пунктів 3.3, 3.5 Договору, зобов`язання з оплати вартості наданих позивачем послуг мало виконуватись відповідачем щомісяця на умовах попередньої оплати протягом трьох робочих днів з дати формування рахунків.

Приймаючи до уваги умови укладеного сторонами Договору, суд приходить до висновку, що строк виконання відповідачем своїх грошових зобов`язань є таким, що настав.

Відповідно до частин 1, 2 статті 193 Господарського кодексу України суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться. Кожна сторона повинна вжити усіх заходів, необхідних для належного виконання нею зобов`язання, враховуючи інтереси другої сторони та забезпечення загальногосподарського інтересу.

Зазначене також кореспондується з нормами статей 525, 526 Цивільного кодексу України.

Статтею 599 Цивільного кодексу України передбачено, що зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином.

Згідно зі статтею 610 Цивільного кодексу України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Доказів оплати відповідачем вартості наданих позивачем послуг за Договором матеріали справи не містять.

З огляду на викладене, оскільки невиконання грошового зобов`язання відповідачем за Договором підтверджується матеріалами справи, доказів сплати боргу відповідач не надав, позовна вимога про стягнення з відповідача заборгованості в розмірі 3 174,19 грн визнається судом обґрунтованою.

У разі порушення зобов`язань настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема, сплата неустойки (ч. 1 ст. 611 Цивільного кодексу України).

Боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом (ч. 1 ст. 612 Цивільного кодексу України).

Згідно з ч. 1 ст. 216 Господарського кодексу України учасники господарських відносин несуть господарсько-правову відповідальність за правопорушення у сфері господарювання шляхом застосування до правопорушників господарських санкцій на підставах і в порядку, передбачених цим Кодексом, іншими законами та договором.

Відповідно до ч. 1 ст. 230 Господарського кодексу України штрафними санкціями визнаються господарські санкції у вигляді грошової суми (неустойка, штраф, пеня), яку учасник господарських відносин зобов`язаний сплатити у разі порушення ним правил здійснення господарської діяльності, не виконання або неналежного виконання господарського зобов`язання.

За змістом статті 549 Цивільного кодексу України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.

За приписами частин 1, 2 статті 551 Цивільного кодексу України предметом неустойки може бути грошова сума, рухоме і нерухоме майно. Якщо предметом неустойки є грошова сума, її розмір встановлюється договором або актом цивільного законодавства.

Згідно зі статтями 1, 3 Закону України "Про відповідальність за несвоєчасне виконання грошових зобов`язань" платники грошових коштів сплачують на користь одержувачів цих коштів за прострочку платежу пеню в розмірі, що встановлюється за згодою сторін. Розмір пені, передбачений статтею 1 цього Закону, обчислюється від суми простроченого платежу та не може перевищувати подвійної облікової ставки Національного банку України, що діяла у період, за який сплачується пеня.

Відповідно до п. 4.2 Договору в разі прострочення учасником строку оплати послуг ОР, установленого цим Договором, з наступного дня після закінчення строку оплати учаснику нараховується пеня у розмірі 0,1% від суми простроченого платежу (але не більше облікової ставки НБУ, яка діє на день прострочення) за кожен день прострочення.

Оскільки неналежне виконання відповідачем свого грошового зобов`язання за Договором підтверджується матеріалами справи, обставин, які є підставою для звільнення відповідача від відповідальності не наведено, позовна вимога про стягнення з відповідача пені, нарахованої на підставі п. 4.2 Договору за несвоєчасне здійснення розрахунків, визнається судом обґрунтованою.

Наданий позивачем розрахунок пені є арифметично вірним, у зв`язку з чим вимоги в цій частині підлягають задоволенню в заявленому розмірі.

Відповідно до частин 3, 4 статті 13 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Приписами статей 76, 77 Господарського процесуального кодексу України визначено, що належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Частинами 1, 2 статті 86 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Відповідачем належними доказами обставин, на які посилається позивач в обґрунтування своїх позовних вимог, не спростовано.

З огляду на вищевикладене, дослідивши всі обставини справи, перевіривши їх наявними доказами, судом встановлено обґрунтованість заявленого позову, відтак до стягнення з відповідача на користь позивача підлягають заборгованість в розмірі 3 174,19 грн та пеня в розмірі 239,59 грн.

Витрати позивача по сплаті судового збору в розмірі 2 684,00 грн, відповідно до ч. 1 ст. 129 Господарського процесуального кодексу України, покладаються на відповідача, оскільки позов підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 129, 233, 237, 238, 240, 247, 252 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

1. Позов задовольнити.

2. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Укрелектро збут" (Україна, 04052, м. Київ, вул. Глибочицька, буд. 13, сек. 1, оф. 1; ідентифікаційний код: 44098658) на користь Акціонерного товариства "Оператор ринку" (Україна, 01032, м. Київ, вул. Петлюри Симона, буд. 27; ідентифікаційний код: 43064445) заборгованість в розмірі 3 174 (три тисячі сто сімдесят чотири) грн 19 коп., пеню в розмірі 239 (двісті тридцять дев`ять) грн 59 коп. та витрати по сплаті судового збору в розмірі 2 684 (дві тисячі шістсот вісімдесят чотири) грн 00 коп.

3. Видати наказ після набрання рішенням законної сили.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду в разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи подається у порядку та строк, визначені статтями 254, 256 Господарського процесуального кодексу України.

Повне рішення складено 15.01.2024

Суддя О.В. Нечай