ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

"09" січня 2024 р. Справа№ 904/1611/23

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Майданевича А.Г.

суддів: Гаврилюка О.М.

Суліма В.В.

за апеляційною скаргою Приватного підприємства «Комерційна фірма «Ексбуд»

на рішення Господарського суду міста Києва від 14.11.2023

у справі №904/1611/23 (суддя Маринченко Я.В.)

за позовом Приватного підприємства «Комерційна фірма «Ексбуд»

до овариства з обмеженою відповідальністю «Бест Лізинг»

про визнання недійсним пунктів договору та стягнення 354644,11 грн

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Господарського суду міста Києва від 14.11.2023 у справі №904/1611/23 у задоволенні позову відмовлено.

Не погодившись з вказаним рішенням, Приватне підприємство «Комерційна фірма «Ексбуд» звернулось до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення Господарського суду міста Києва від 14.11.2023 у справі №904/1611/23 та прийняти нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

Згідно витягу з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 07.12.2023 апеляційну скаргу передано на розгляд колегії суддів Північного апеляційного господарського суду у складі: головуючий суддя Майданевич А.Г., суддів: Гаврилюка О.М., Суліма В.В.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 20.12.2023 апеляційну скаргу Приватного підприємства «Комерційна фірма «Ексбуд» на рішення Господарського суду міста Києва від 14.11.2023 у справі №904/1611/23 залишено без руху. Запропоновано Приватному підприємству «Комерційна фірма «Ексбуд» протягом десяти днів з дня вручення даної ухвали усунути недоліки, а саме надати до Північного апеляційного господарського суду докази сплати судового збору на суму 12005,49 грн.

05.01.2024 через канцелярію Північного апеляційного господарського суду від представника Приватного підприємства «Комерційна фірма «Ексбуд» (Овчинникова Ігоря Леонідовича) надійшло клопотання про відстрочення сплати судового збору, у якому заявник просить відстрочити йому сплату судового збору за подачу вказаної апеляційної скарги на рішення Господарського суду міста Києва від 14.11.2023 у справі №904/1611/23 до закінчення розгляду апеляційної скарги.

Розглянувши клопотання скаржника про відстрочення сплати судового збору, колегія суддів апеляційної інстанції дійшла висновку про відмову у його задоволенні, з огляду на наступне:

Відповідно до статті 8 Закону України "Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Згідно з частиною другою цієї статті суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

За змістом положень статті 8 Закону України "Про судовий збір" питання про відстрочення та розстрочення судом сплати судового збору, зменшення розміру судового збору або звільнення від його сплати з підстав майнового стану сторони вирішується на розсуд суду в кожному конкретному випадку залежно від обставин справи та обґрунтованості доводів сторони належними і допустимими доказами на підтвердження того, що майновий стан сторони дійсно перешкоджає сплаті нею судового збору в установленому порядку і розмірі.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання про відстрочення сплати судового збору, повинна навести доводи того, що її майновий стан об`єктивно перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі, а також надати докази, які б свідчили про вжиття ним всіх необхідних заходів для своєчасної сплати судового збору.

Необхідність сплати судового збору є певним обмеженням при зверненні до суду, однак таке обмеження є загальним для всіх суб`єктів, узгоджується зі статтею 129 Конституції України, якою як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, і не може бути визнане обмеженням права доступу до суду в розумінні п. 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Як визначено у рішенні Європейського суду з прав людини від 20.05.2010 у справі "Пелевін проти України" (заява № 24402/02), право на доступ до суду не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг (п. 27). Такі обмеження дозволяються опосередковано, оскільки право на доступ до суду "за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання, що може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб і ресурсів суспільства та окремих осіб" (рішення від 28.05.1985 у справі "Ешингдейн проти Сполученого Королівства" (п. 57).

У рішенні Європейського суду з прав людини від 19.06.2001 у справі "Креуз проти Польщі" (заява № 28249/95) (на яке також посилався скаржник у клопотанні про відстрочення сплати судового збору) зазначено, що вимога сплати зборів цивільними судами у зв`язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права доступу до суду, яке є саме по собі таким, що суперечить п. 1 статті 6 Конвенції (п. 60).

Таким чином, відстрочення сплати судового збору (розстрочення його сплати звільнення від сплати або зменшення його розміру) з підстав, передбачених статтею 8 Закону України "Про судовий збір", є прерогативою суду, який вирішує питання відкриття провадження (прийняття заяви, скарги тощо).

Зазначені норми є диспозитивними і встановлюють не обов`язок, а право суду на власний розсуд відстрочити сплату судового збору (звільнити від сплати, розстрочити його сплату або зменшити його розмір).

Колегія суддів звертає увагу скаржника, що ч. 2 статті 6 та ч. 2 статті 19 Конституції України визначено, що органи законодавчої, виконавчої та судової влади здійснюють свої повноваження у встановлених цією Конституцією межах і відповідно до законів України та зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Визначений ч.1 статті 8 Закону України "Про судовий збір" перелік умов, за яких допускається відстрочення сплати судового збору заявнику при зверненні до суду із заявою (скаргою), є вичерпним, тому не допускається його розширення з ініціативи суду лише з урахуванням майнового стану сторони за відсутності умов, передбачених зазначеними положеннями цього Закону (ухвали Верховного Суду від 28.12.2020 у справі №922/624/20, від 28.12.2020 у справі №922/4277/19).

Звертаючись з клопотанням про відстрочення сплати судового збору, скаржник не надав належних доказів на підтвердження обставин, наведених в обґрунтування заявленого клопотання, які свідчили б про наявність передбачених ч. 1 статті 8 Закону України "Про судовий збір" підстав для відстрочення сплати судового збору.

При цьому колегія суддів апеляційної інстанції зауважує, що скаржник не надав доказів, які б свідчили про можливість сплати ним судовий збір за подання апеляційної скарги до ухвалення рішення у справі (строк, визначений самим скаржником у клопотання про відстрочення сплати судового збору).

Оцінивши доводи, наведені скаржником на обґрунтування вимог заявленого ним клопотання, суд апеляційної інстанції не вбачає, у даному випадку, наявності обставин, які відповідали б зазначеним вище критеріям, узгоджувались з наведеними законодавчими приписами в контексті визначених законодавцем умов та підстав для відстрочення сплати судового збору, що могли б зумовити вчинення такої процесуальної дії.

Враховуючи вищенаведене, у колегії суддів відсутні підстави для задоволення клопотання про відстрочення сплати судового збору.

Частиною 2 статті 119 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

З огляду на викладене, колегія суддів вважає за необхідне надати скаржнику повторно термін для усунення недоліків надавши строк 10 (десять) днів для сплати судового збору, суд вважає за необхідне продовжити скаржнику строк для виконання вимог ухвали суду від 20.12.2023 про залишення апеляційної скарги без руху із встановленням способу та строку для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст. 119, 234 ГПК України, Північний апеляційний господарський суд

У Х В А Л И В:

1.У задоволенні клопотання Приватного підприємства «Комерційна фірма «Ексбуд» про розстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги на рішення Господарського суду міста Києва від 14.11.2023 у справі №904/1611/23 - відмовити.

2.Продовжити Приватному підприємству «Комерційна фірма «Ексбуд» строк для виконання вимог ухвали Північного апеляційного господарського суду від 20.12.2023 у справі №904/1611/23.

3.Запропонувати скаржнику усунути встановлені при поданні апеляційної скарги недоліки, шляхом надання належних доказів сплати судового збору за подання апеляційної скарги в розмірі 12005,49 грн за належними реквізитами Північного апеляційного господарського суду протягом 10 днів з дня отримання даної ухвали.

4.Попередити скаржника, що у випадку не усунення у встановлений термін недоліків апеляційної скарги, дану апеляційну скаргу буде повернуто скаржнику.

5.Всі документи (заяви, клопотання, скарги, відзиви тощо) подаються через систему "Електронний суд" із застосуванням кваліфікованого електронного підпису після реєстрації своїх офіційних електронних адрес в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі. Для осіб, які зареєстровані в системі "Електронний суд", повідомлення, повістки, судові рішення та інші процесуальні документи надсилаються в електронному вигляді автоматично.

Головуючий суддя А.Г. Майданевич

Судді О.М. Гаврилюк

В.В. Сулім