ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД РІВНЕНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

09 січня 2024 р. Справа № 918/5/24

Господарський суд Рівненської області у складі головуючого судді Політики Н.А., розглянувши матеріали позовної заяви керівника Вараської окружної прокуратури в інтересах держави в особі

Регіонального відділення Фонду державного майна України по Київській, Черкаській та Чернігівській областях

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Агрофірма "ВЕЛЕСОВО НЕРО"

про витребування з незаконного володіння комплексу гідротехнічних споруд (дамб захисних)

ВСТАНОВИВ:

В січні 2024 року (на конверті, в якому прийшла позовна заява до суду, вбачається, що відправлення оформлено 29.12.2023 року) керівник Вараської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Регіонального відділення Фонду державного майна України по Київській, Черкаській та Чернігівській областях звернувся до Господарського суду Рівненської області з позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю "Агрофірма "ВЕЛЕСОВО НЕРО", в якій просить:

- витребувати з незаконного володіння Товариства з обмеженою відповідальністю "Агрофірма "ВЕЛЕСОВО НЕРО" () на користь держави в особі Регіонального відділення Фонду державного майна України по Київській, Черкаській та Чернігівській областях () комплекс гідротехнічних споруд (дамби захисні), загальною площею 170 859 кв.м., що знаходиться за адресою: Більськовільська сільська рада, Володимирецького р-ну., Рівненської обл. та складається з наступних об`єктів: Дамба захисна - 1 (35 275,6 кв.м.); Дамба захисна - 2 (22 753,1 кв.м.); Дамба захисна - 3 (10 545,6 кв.м.); Дамба захисна - 4 (15 043,4 кв.м.); Дамба захисна - 5 (27 924,5 кв.м.); Дамба захисна - 8 (14 311,7 кв.м.); Дамба захисна - 9 (13 794 кв.м.); Дамба захисна - 10 (4 181,3 кв.м.); Дамба захисна - 11 (2 955,5 кв.м.); Дамба захисна - 12 (4 644 кв.м.); Дамба захисна - 13 (2 968,8 кв.м.); Дамба захисна - 14 (3 060,4 кв.м.); Дамба захисна - 15 (3 074,4 кв.м.); Дамба захисна - 16 (1 243,6 кв.м.); Дамба захисна - 17 (3 032,4 кв.м.); Дамба захисна - 18 (2 985,5 кв.м.); Дамба захисна - 19 (2 982,4 кв.м.); Шлюз - а1; Шлюз - а2; Шлюз - а3; Шлюз - а4; Шлюз - а5; Шлюз - а1; Шлюз - a11; Шлюз - а12; Шлюз - а13; Шлюз - а14; Шлюз - а15; Шлюз - а16; Шлюз - а17; Шлюз - а18; Шлюз - а19; Шлюз - а20; Шлюз - а21; Шлюз - а22; Шлюз - а23; Шлюз - а24; Шлюз - а25; Шлюз - а26; Шлюз - а27; Шлюз - а28; Рибовловлювач - а29 (82,8 кв.м.), який зареєстрований в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна - 08.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд дійшов до висновку про наявність підстав для залишення її без руху, зважаючи на наступне.

Законом України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами" від 29 червня 2023 року № 3200-IX, який набрав чинності з 18 жовтня 2023 року внесено зміни зокрема до Господарського процесуального кодексу України (Відомості Верховної Ради України, 2017 р., № 48, ст. 436).

Відповідно до ч. 6 ст. 6 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) (в редакції Закону № 3200-IX від 29.06.2023) адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 162 ГПК України (в редакції Закону № 3200-IX від 29.06.2023) позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта (для фізичних осіб - громадян України), якщо такі відомості відомі позивачу, вказівку на статус фізичної особи - підприємця (для фізичних осіб - підприємців), відомі номери засобів зв`язку та адресу електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

В той час, при огляді вказаної позовної заяви судом встановлено, що позовна заява керівника Вараської окружної прокуратури не містить відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету відповідача - Товариства з обмеженою відповідальністю "Агрофірма "ВЕЛЕСОВО НЕРО".

Отже, керівник Вараської окружної прокуратури не виконав вимоги п. 2 ч. 3 ст. 162 ГПК України, оскільки не зазначив в позовній заяві про наявність або відсутність електронного кабінету відповідача.

Крім того у відповідності до п. 2 ч. 1 ст. 164 ГПК України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Закон України "Про судовий збір" визначає правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору.

Відповідно до ст. 1 Закону України "Про судовий збір", судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Як вбачається з прохальної частини позовної заяви, керівник Вараської окружної прокуратури звернувся з вимогою про витребування з незаконного володіння майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

На підставі п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" ставки судового збору встановлюються у таких розмірах за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру: збір становить - 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з ст. 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2023 рік" установлено у 2023 році прожитковий мінімум для працездатних осіб: з 01.01.2023 року становить 2 684 грн 00 коп.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 162 ГПК України позовна заява повинна містити, зокрема, зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюється.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 163 ГПК України, ціна позову визначається, зокрема, у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Отже, судовий збір за подання позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості, визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

До позовних заяв немайнового характеру відносяться вимоги, які не підлягають вартісній оцінці. Під немайновим позовом слід розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що не піддається грошовій оцінці.

Вказана правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду в справі № 910/13737/19 від 25.08.2020 року.

Згідно з ч. 4 ст. 236 ГПК України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Так, позовна вимога про витребування у Товариства з обмеженою відповідальністю "Агрофірма "ВЕЛЕСОВО НЕРО" на користь держави в особі Регіонального відділення Фонду державного майна України по Київській, Черкаській та Чернігівській областях комплексу гідротехнічних споруд (дамб захисних), загальною площею 170 859 кв.м., що знаходиться за адресою: Більськовільська сільська рада, Володимирецького р-ну., Рівненської обл., є вимогою про повернення на користь позивача вищезазначеного майна, яке має вартісну оцінку, у зв`язку з чим, ця вимога має майновий характер.

Тобто, виходячи зі змісту позовних вимог, судовий збір за подання керівником Вараської окружної прокуратури даної позовної заяви до суду становить 1,5% від ціни позову, тобто від вартості майна.

В той час з матеріалів позовної заяви не вбачається вартісної оцінки вищезазначеного майна, що унеможливлює визначення судом ціни позову за вимогою про його витребування та, відповідно, визначення розміру судового збору, який підлягає сплаті за цю майнову вимогу.

Як вбачається з додатків до позовної заяви від 26.12.2023 року № 52-2039вих-23, в підтвердження сплати судового збору керівником Вараської окружної прокуратури додано платіжну інструкцію від 25 грудня 2023 року № 2501 про сплату судового збору в сумі 2 481 грн 00 коп.

Враховуючи викладене, керівником Вараської окружної прокуратури не виконано вимог п. 3 ч. 3 ст. 162 та п. 2 ч. 1 ст. 164 ГПК України.

Таким чином, судом встановлено, що позовну заяву подано до суду без додержання вимог ст. 162, 164 ГПК України.

Згідно ч. 1 ст. 174 ГПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху також у разі, якщо позовну заяву подано особою, яка відповідно до частини шостої статті 6 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його (абзац 2 ч. 1 ст. 174 ГПК України (в редакції Закону № 3200-IX від 29.06.2023)).

Оскільки позовна заява не відповідає вимогам господарського процесуального законодавства, суд вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху.

Відповідно до ч. 2 ст. 174 ГПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави, визначеної абзацом другим частини першої цієї статті, суд у такій ухвалі зазначає про обов`язок такої особи зареєструвати електронний кабінет відповідно до статті 6 цього Кодексу (абзац 2 ч. 2 ст. 174 ГПК України (в редакції Закону № 3200-IX від 29.06.2023)).

З урахуванням наведеного вище, позивачу необхідно усунути зазначені недоліки позовної заяви, шляхом подання до суду:

- заяви із зазначенням відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету відповідача;

- заяви із зазначенням ціни позову з врахуванням п. 2 ч. 1 ст. 163 ГПК України;

- доказів про доплату судового збору за подання даної позовної заяви виходячи з вартості майна, про витребування якого заявлено позов.

Суд звертає увагу керівника Вараської окружної прокуратури на те, що відповідно до ч. 4 ст. 174 ГПК України, в разі не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Керуючись ст. ст. 162, 164, 174, 234, 235 ГПК України, суд -

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву керівника Вараської окружної прокуратури залишити без руху.

2. Встановити керівнику Вараської окружної прокуратури строк на усунення недоліків позовної заяви - 5 (п`ять) днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

3. Встановити керівнику Вараської окружної прокуратури спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом подання до суду:

- заяви із зазначенням відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету відповідача;

- заяви із зазначенням ціни позову з врахуванням п. 2 ч. 1 ст. 163 ГПК України;

- доказів про доплату судового збору за подання даної позовної заяви виходячи з вартості майна, про витребування якого заявлено позов.

Ухвала згідно частини 2 статті 235 ГПК України підписана та набрала законної сили 9 січня 2024 року та оскарженню не підлягає.

Суддя Політика Н.А.