ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

"24" жовтня 2023 р. м. Київ Справа № 911/1115/22

м. Київ, вул. С. Петлюри, буд. 16/108

Господарський суд Київської області

Господарський суд Київської області, одноособово, у складі судді Саванчук С.О., секретар судового засідання Іконос Д.В., розглянув заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Агротехсоюз" (вх. №7477/23 від 18.09.2023) про відстрочення виконання судового рішення (в частині) у справі №911/1115/22

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Агрофірма "Гаван" Плюс"

74900, Херсонська область, Каховський район, місто Нова Каховка, вулиця Першотравнева, будинок 17,

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Агротехсоюз"

08623, Київська область, Васильківський район, селище міського типу Калинівка, вулиця Залізнична, будинок 49,

про стягнення завдатку за договором купівлі-продажу

за участі представників сторін:

позивача: Уланівський С.Є., посвідчення №518 від 07.12.2011, ордер серії ВТ №1020510 від 01.07.2022;

відповідача: Єремов М.С., дані КЕП ЕЦП, ордер серії ВК №1038139 від 05.09.2022,

встановив:

До Господарського суду Київської області надійшла позовна заява (вх. №975/22 від 15.07.2022) Товариства з обмеженою відповідальністю "Агрофірма "Гаван" Плюс" до Товариства з обмеженою відповідальністю "Агротехсоюз" про стягнення коштів за договором купівлі-продажу.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що між позивачем та відповідачем розірвано договір купівлі-продажу від 18.11.2021 № VL.11.21-59, а відповідач не повернув завдаток, що перерахований йому позивачем за цим договором.

Судом перевірено позовну заяву і додані до неї документи на відповідність вимогам статей 162, 164, 172, частині 5 статті 174, статті 175 Господарського процесуального кодексу України та встановлена їх невідповідність вимогам пункту 8 частини 3 статті 162, пункту 2 частини 1 статті 164 та частині 1 статті 172 цього Кодексу.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 21.07.2022 позовну заяву (вх. №975/22 від 15.07.2022) залишено без руху та встановлено строк для усунення недоліків.

Через канцелярію Господарського суду Київської області від позивача надійшло клопотання про усунення недоліків (вх. №9621/22 від 01.08.2022) разом з письмовими поясненнями (вх. №9621/22 від 01.08.2022), відповідно до яких позивач усунув недоліки позовної заяви.

Судом встановлено, що позовна заява і додані до неї документи відповідають вимогам статей 162, 164, 172, частині 5 статті 174, статті 175 Господарського процесуального кодексу України.

Зважаючи на вказане, суд дійшов висновку про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 23.08.2022 судом прийнято до свого провадження справу №911/1115/22 та призначено проведення підготовчого засідання суду на 13.09.2022.

Через канцелярію Господарського суду Київської області від позивача надійшла заява про вступ у справу представника (вх. №1135/22 від 09.09.2022).

Через канцелярію Господарського суду Київської області від позивача надійшла заява про зменшення розміру позовних вимог (вх. №12294/22 від 13.09.2022).

Через канцелярію Господарського суду Київської області від позивача надійшло клопотання про долучення документів до матеріалів справи (вх. №12319/22 від 13.09.2022).

Через канцелярію Господарського суду Київської області від позивача надійшла заява про повідомлення про судові витрати (вх. №12320/22 від 13.09.2022).

Через канцелярію Господарського суду Київської області від відповідача надійшло клопотання про продовження строку на подання відзиву на позовну заяву (вх. №12291/22 від 13.09.2022).

Ухвалою Господарського суду Київської області від 13.09.2022 підготовче засідання відкладено на 11.10.2022.

Через канцелярію Господарського суду Київської області від відповідача надійшов відзив на позовну заяву (вх. №13283/22 від 29.09.2022).

Через канцелярію Господарського суду Київської області від відповідача надійшло клопотання про письмове опитування Товариства з обмеженою відповідальністю "Агрофірма "Гаван" Плюс" в особі керівника та головного бухгалтера (вх. №13306/22 від 29.09.2022).

Через канцелярію Господарського суду Київської області від відповідача надійшло клопотання про забезпечення судових витрат (вх. №13284/22 від 29.09.2022).

Ухвалою Господарського суду Київської області від 07.10.2022 у задоволенні клопотання (вх. №13284/22 від 29.09.2022) Товариства з обмеженою відповідальністю "Агротехсоюз" про забезпечення судових витрат у справі № 911/1115/22 відмовлено повністю.

Через канцелярію Господарського суду Київської області від позивача надійшло заперечення проти клопотання про письмове опитування (вх. №14087/22 від 11.10.2022).

Через канцелярію Господарського суду Київської області від позивача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи (вх. №14088/22 від 11.10.2022).

Через канцелярію Господарського суду Київської області від відповідача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи (вх. №1330/22 від 11.10.2022).

Ухвалою Господарського суду Київської області від 11.10.2022 підготовче засідання відкладено на 15.11.2022.

Через канцелярію Господарського суду Київської області від відповідача надійшло клопотання про призначення експертизи (вх. №14162/22 від 12.10.2022).

Через канцелярію Господарського суду Київської області від відповідача надійшло клопотання про долучення документів до матеріалів справи (вх. №16335/22 від 15.11.2022).

Ухвалою Господарського суду Київської області від 15.11.2022 підготовче засідання відкладено на 29.11.2022.

Через канцелярію Господарського суду Київської області від позивача надійшли заперечення проти клопотання про долучення документів до матеріалів справи (вх. №17120/22 від 25.11.2022).

Через канцелярію Господарського суду Київської області від позивача надійшло клопотання про повернення без розгляду заперечення на відповідь на відзив (вх. №17119/22 від 25.11.2022).

Через канцелярію Господарського суду Київської області від позивача надійшли письмові пояснення на клопотання відповідача про призначення експертизи (вх. №17148/22 від 28.11.2022).

У судовому засіданні 29.11.2022 оголошено перерву до 13.12.2022.

Через канцелярію Господарського суду Київської області від відповідача надійшло клопотання про долучення документів до матеріалів справи (вх. №18332/22 від 13.12.2022).

Через канцелярію Господарського суду Київської області від позивача надійшли додаткові письмові пояснення (вх. №18339/22 від 13.12.2022).

Через канцелярію Господарського суду Київської області від позивача надійшло клопотання про долучення документів до матеріалів справи (вх. №18346/22 від 13.12.2022).

Через канцелярію Господарського суду Київської області від відповідача надійшло клопотання про долучення документів до матеріалів справи (вх. №18416/22 від 13.12.2022).

Ухвалою Господарського суду Київської області від 13.12.2022 закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті на 10.01.2023.

Через канцелярію Господарського суду Київської області від відповідача надійшло клопотання про долучення документів до матеріалів справи (вх. №464/23 від 10.01.2023).

Рішенням Господарського суду Київської області від 10.01.2023 позов (вх. №975/22 від 15.07.2022) Товариства з обмеженою відповідальністю "Агрофірма "Гаван" Плюс" до Товариства з обмеженою відповідальністю "Агротехсоюз" про стягнення коштів за договором купівлі-продажу задоволено повністю.

Через канцелярію Господарського суду Київської області від позивача надійшла заява про ухвалення додаткового рішення про відшкодування витрат на професійну правничу допомогу (вх. №957/23 від 18.01.2023).

Додатковим рішенням Господарського суду Київської області від 02.02.2023 заяву (вх. №957/23 від 18.01.2023) Товариства з обмеженою відповідальністю "Агрофірма "Гаван" Плюс" про ухвалення додаткового рішення про відшкодування витрат на професійну правничу допомогу задоволено частково; стягнуто з Товариства з обмеженою відповідальністю "Агротехсоюз" на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Агрофірма "Гаван" Плюс" витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 190000,00 грн.

За супровідним листом Господарського суду Київської області №02-04/911/1115/22 від 11.04.2023 матеріали справи №911/1115/22 направлені до Північного апеляційного господарського суду у зв`язку із надходженням апеляційної скарги від Товариства з обмеженою відповідальністю "Агротехсоюз" на рішення Господарського суду Київської області від 10.01.2023.

Ухвалою Верховного Суду від 12.07.2023 матеріали справи №911/1115/23 витребувані у Господарського суду Київської області та Північного апеляційного господарського суду, матеріали справи направлені Північним апеляційним господарським судом до Верховного Суду.

Через канцелярію Господарського суду Київської області від відповідача надійшла заява про відстрочення виконання судового рішення (вх. №7477 від 18.09.2023).

Ухвалою Господарського суду Київської області від 21.09.2023 зупинено провадження з розгляду заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Агротехсоюз" про відстрочення виконання судового рішення (вх. №7477 від 18.09.2023) до повернення матеріалів справи №911/1115/22 до Господарського суду Київської області.

Через канцелярію Господарського суду Київської області 05.10.2023 матеріали справи №911/1115/22 повернуті до Господарського суду Київської області.

Відповідно до частин 1-3 статті 230 Господарського процесуального кодексу України провадження у справі поновлюється за клопотанням учасників справи або за ініціативою суду не пізніше десяти днів з дня отримання судом повідомлення про усунення обставин, що викликали його зупинення. Про поновлення провадження у справі суд постановляє ухвалу; з дня поновлення провадження у справі перебіг процесуальних строків продовжується, провадження у справі продовжується із стадії, на якій його було зупинено.

У зв`язку із поверненням матеріалів справи, суд дійшов висновку про поновлення провадження з розгляду заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Агротехсоюз" про відстрочення виконання судового рішення (вх. №7477 від 18.09.2023).

Згідно з частиною 1 статті 331 Господарського процесуального кодексу України за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення.

Згідно з частиною 2 статті 331 Господарського процесуального кодексу України заява про встановлення або зміну способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення розглядається у десятиденний строк з дня її надходження у судовому засіданні з повідомленням учасників справи.

Зважаючи на вказане, суд дійшов висновку про необхідність призначення судового засідання з розгляду заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Агротехсоюз" про відстрочення виконання судового рішення (вх. №7477 від 18.09.2023), при цьому, явка представників учасників справи у вказане судове засідання не є обов`язковою, а їх відсутність не перешкоджатиме розгляду заяви.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 11.10.2023 поновлено провадження у справі № 911/1115/22 та призначено розгляд заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Агротехсоюз" про відстрочення виконання судового рішення (вх. №7477 від 18.09.2023) у справі №911/1115/22 на 24.10.2023 о 17:20.

Через канцелярію Господарського суду Київської області від позивача надійшли заперечення (вх.№ 3871/23 від 24.10.2023) проти задоволення заяви відповідача про відстрочення виконання судового рішення.

У судове засідання 24.10.2023 з`явились представники обох сторін.

За результатом розгляду заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Агротехсоюз" про відстрочення виконання судового рішення (вх. №7477 від 18.09.2023), суд дійшов таких висновків.

Заявник заявляє вимоги про розстрочення виконання судового рішення, що прийняте Господарським судом Київської області від 10.01.2023 у справі № 911/1115/22, в частині стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю «Агротехсоюз» на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Агрофірма "Гаван" Плюс" грошових коштів - завдатку, а саме: грошовий еквівалент 34547,57 доларів США, що підлягає сплаті у гривнях за офіційним курсом Національного банку України, встановленим для відповідної валюти на день платежу до дати відновлення Товариства з обмеженою відповідальністю "Агрофірма "Гаван" Плюс" в Реєстрі платників податку на додану вартість (до дати скасування рішення контролюючого органу про анулювання свідоцтва платника податку на додану вартість), але не довше 1 року; заборонити приймати до виконання та зупинити виконання наказу (виконавчого документа) на виконання рішення Господарського суду Київської області від 10.01.2023 у справі № 911/1115/22, в частині стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю «Агротехсоюз» на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Агрофірма "Гаван" Плюс" грошові кошти (завдаток), а саме: грошовий еквівалент 34 547,57 доларів США, що підлягає сплаті у гривнях за офіційним курсом Національного банку України, встановленим для відповідної валюти на день платежу до дати відновлення Товариства з обмеженою відповідальністю "Агрофірма "Гаван" Плюс" в Реєстрі платників податків на додану вартість до дати скасування рішення контролюючого органу про анулювання свідоцтва платника податку на додану вартість, але не довше 1 року.

На думку заявника, необхідність відстрочення судом виконання судового рішення пов`язано з об`єктивними та виключними обставинами, які ускладнюють його вчасне виконання, оскільки до складу суми грошового зобов`язання відповідача в розмірі грошового еквіваленту 207285,37 доларів США входить сума податку на додану вартість (20% від суми, що підлягає стягненню) в розмірі 34547,57 доларів США, а позивач, на даний час, не може зареєструвати відповідні розрахунки коригування у Єдиному електронному реєстрі податкових накладних через позбавлення статусу платника податків на додану вартість, що позбавить відповідача прав на зменшення своїх податкових зобов`язань, що, у свою чергу, спричинить порушення принципу рівності учасників судового процесу.

Таким чином, обставини того, що позивач (стягувач) позбавлений статусу платника податку на додану вартість відповідач (боржник) вважає об`єктивними та виключними обставинами, які ускладнюють вчасне виконання рішення суду у справі, в частині суми податку на додану вартість у розмірі 20 % від суми заборгованості, що включена до стягнення, відтак, відповідно до статті 328 Господарського процесуального кодексу України, в частині стягнення з відповідача 34547,57 доларів США, є всі підстави для відстрочення виконання виконавчого документу (наказу) на виконання рішення Господарського суду Київської області від 10.01.2023 у справі №911/1115/22.

Оскільки позивач намагається відновити статус платника податку на додану вартість шляхом подання скарги в порядку адміністративного оскарження до контролюючого органу вищого рівня є необхідність відстрочити виконання рішення суду першої інстанції до дати відновлення в реєстрі платників податків на додану вартість (скасування рішення контролюючого органу про анулювання свідоцтва платника податку на додану вартість), але не довше 1 року.

Суд зазначає, що статтею 129 Конституції України передбачено, що однією з основних засад судочинства є обов`язковість судового рішення.

Відповідно до частини 2 статті 13 Закону України "Про судоустрій і статус суддів", судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими до виконання усіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об`єднаннями на всій території України.

Аналогічні приписи містяться у статті 326 Господарського процесуального кодексу України, а саме: судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, - і за її межами.

Частиною 1 статті 331 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання.

Відповідно до частин 3, 4 статті 331 Господарського процесуального кодексу України, підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочки або розстрочки виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим. Вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує: 1) ступінь вини відповідача у виникненні спору; 2) стосовно фізичної особи - тяжке захворювання її самої або членів її сім`ї, її матеріальний стан; 3) стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.

Згідно з частиною 5 статті 331 Господарського процесуального кодексу України розстрочення та відстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення такого рішення, ухвали, постанови.

Вказана норма визначає процесуальну можливість вирішення питань, пов`язаних з проблемами, що виникають під час виконання рішення господарського суду. У процесі виконання рішення ймовірне виникнення обставин, що ускладнюють виконання чи роблять його неможливим.

Підставами для відстрочення, розстрочення, зміни способу та порядку виконання рішення можуть бути конкретні обставини, що ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим у визначений строк або встановленим господарським судом способом. Вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання рішення, зміну способу і порядку виконання рішення, господарський суд повинен враховувати матеріальні інтереси сторін, їх фінансовий стан, ступінь вини відповідача у виникненні спору, наявність інфляційних процесів в економіці держави та інші обставини справи, зокрема, стосовно юридичної особи - наявну загрозу банкрутства, відсутність коштів на банківських рахунках і майна, на яке можливо було б звернути стягнення тощо.

Таким чином, законодавець, у будь-якому випадку, пов`язує відстрочення виконання судового рішення у судовому порядку з об`єктивними, непереборними, винятковими обставинами, що ускладнюють вчасне виконання судового рішення.

При цьому, положення Господарського процесуального кодексу України не містять визначеного переліку обставин, які свідчать про неможливість виконання рішення чи ускладнюють його виконання. Тому суд повинен оцінити докази, що підтверджують зазначені обставини, за правилами статті 86 Господарського процесуального кодексу України. Відповідно до вказаної статті, господарський суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

У рішенні Конституційного Суду України № 5-пр/2013 від 26.06.2013 зазначено, що відстрочення виконання рішення має базуватися на принципах співмірності і пропорційності з метою забезпечення балансу прав і законних інтересів стягувача і боржника.

Разом з тим, необхідно враховувати, що виконання судового рішення є невід`ємною складовою права кожного на судовий захист і охоплює, зокрема, законодавчо визначений комплекс дій, спрямованих на захист і відновлення порушених прав, свобод, законних інтересів фізичних та юридичних осіб, суспільства, держави (пункт 2 мотивувальної частини рішення Конституційного Суду України від 13.12.2012 №18-рп/2012); невиконання судового рішення загрожує сутності права на справедливий розгляд судом (пункт 3 мотивувальної частини рішення Конституційного Суду України від 25.04.2012 № 11-рп/2012); відповідно до усталеної практики Європейського Суду з прав людини право на суд, захищене статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, було б ілюзорним, якби національна правова система Високої Договірної Сторони дозволяла, щоб остаточне, обов`язкове для виконання судове рішення залишалося невиконаним на шкоду будь-якій зі сторін (рішення у справі „Горнсбі проти Греції (Hornsby v. Greece), від 19 березня 1997 року, п. 40, Reports of Judgments and Decisions 1997-II); за певних обставин затримка з виконанням судового рішення може бути виправданою, але затримка не може бути такою, що спотворює сутність гарантованого пунктом 1 статті 6 Конвенції права (рішення у справі «Іммобільяре Саффі проти Італії», № 22774/93, п. 74, ECHR 1999-V).

Враховуючи те, що існування заборгованості, підтверджене обов`язковими та такими, що підлягають виконанню, судовими рішеннями, надає особі, на чию користь воно було винесено, «легітимні сподівання» на те, що заборгованість буде йому сплачено та така заборгованість становить майно цієї особи у розумінні статті 1 Першого протоколу до Конвенції (рішення у справі «Пономарьов проти України» від 03.04.2008), то з метою недопущення порушення гарантованих Конституцією України та Конвенцією права на справедливий суд та права на повагу до приватної власності суд, який надає відстрочку чи розстрочку у виконанні рішення, у кожному конкретному випадку повинен встановити: 1) чи затримка у виконанні рішення зумовлена особливими і непереборними обставинами; 2) чи передбачена домовленістю сторін чи у національному законодавстві компенсація потерпілій стороні за затримку виконання рішення, ухваленого на його користь судового рішення, та індексації присудженої суми; 3) чи не є період виконання рішення надмірно тривалим для стягувача як «потерпілої сторони»; 4) чи дотримано справедливий баланс інтересів сторін у спорі.

Тобто, у цьому контексті, для виправдовування затримки виконання рішення суду недостатньо лише зазначити про відсутність у боржника коштів. Обов`язково мають враховуватися інтереси іншої сторони спору, на користь якої прийнято рішення.

Водночас, на державу покладено позитивне зобов`язання організувати систему виконання рішень таким чином, щоб гарантувати виконання без жодних невиправданих затримок, і так, щоб ця система була ефективною як у теорії, так і на практиці, а затримка у виконанні рішення не повинна бути такою, що порушує саму сутність права, яке захищається відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції (рішення Європейського суду з прав людини від 17.05.2005 у справі «Чижов проти України», заява № 6962/02). За практикою Європейського суду з прав людини в окремих справах проти України було встановлено, що короткі затримки, менші ніж один рік, не вважаються настільки надмірними, щоб піднімати питання про порушення пункту 1 статті 6 Конвенції («Корнілов та інші проти України», заява № 36575/02, ухвала від 07.10.2003).

З огляду на вищевикладене, запроваджений процесуальними нормами права механізм розстрочення або відстрочення виконання судового рішення є винятковою мірою, який спрямований на досягнення кінцевої мети судового розгляду виконання ухваленого судом рішення, при цьому, винятковість обставин, які повинні бути встановлені судом щодо надання розстрочення або відстрочення виконання судового рішення, повинні бути підтверджені відповідними засобами доказування.

Відтак, особа, яка подала заяву про розстрочку або відстрочку виконання рішення, повинна довести наявність обставин, що ускладнюють або роблять неможливим виконання рішення господарського суду у даній справі.

Водночас, питання щодо розстрочення виконання рішення належить до дискреційних повноважень суду та є правом суду, яке може бути реалізоване ним у кожному конкретному випадку за наслідками оцінки обставин справи та дослідження доказів.

Судом враховано, що відповідно до заперечень, що надані позивачем (стягувачем) суду (вх.№ 3871/23 від 24.10.2023) на заяву відповідача (боржника) (вх. №7477/23 від 18.09.2023) про відстрочення виконання судового рішення (в частині) у справі №911/1115/22, вказане рішення Господарського суду Київської області від 10.01.2023 виконано повністю, що підтверджується наданою до матеріалів справи копією постанови Приватного виконавця виконавчого округу Київської області Литвиненка О.В. про закінчення виконавчого провадження від 10.10.2023 ВП № 73004365, крім того, щодо наявності статусу платника ПДВ у позивача, відсутністю якого відповідач обгрунтовує свою заяву про відстрочення виконання судового рішення, позивачем надана копія Квитанції № 2 від 18.09.2023 про те, що за результатами розгляду реєстраційної заяви за ф.№1-ПДВ №29506, Головне Управління ДПС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі прийняло рішення про реєстрацію позивача платником ПДВ з 01.10.2023.

Також суд бере до уваги, що подання заяви про розстрочення або відстрочення виконання рішення суду не може бути підставою для перегляду обгрунтованості розміру заборгованості, що за ним стягнута, тоді як сума, про відстрочення сплати якої заявляє відповідач, включена до суми основного боргу, що присуджена до стягнення з відповідача на користь позивача у справі і виконання цього рішення не може мати альтернативний характер чи переглядатись за настанням чи відсутністю тих чи інших умов.

Зважаючи на вказане, суд дійшов висновку, що наведені відповідачем обставини не свідчать про неможливість виконання рішення суду в даній справі, не є обставинами, з якими закон пов`язує можливість відстрочення виконання судового рішення, при цьому, обставини, на які посилається відповідач у заяві, базуються на несприятливості виконання рішення суду для нього у даний час та можливість настання негативних наслідків у зв`язку з цим в майбутньому, що не віднесено до підстав відстрочення виконання рішення суду за частинами 3, 4 статті 331 Господарського процесуального кодексу України.

Також суд зазначає, що при вирішенні питання про надання відстрочення виконання рішення суду необхідно врахувати, що спір у даній справі виник саме з вини відповідача, у зв`язку не тільки із несвоєчасним виконанням своїх зобов`язань, а і з небажанням відповідача у добровільному порядку вчинити дії для уникнення судового спору.

Приписами статей 73, 74 Господарського процесуального кодексу України визначено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Відповідно до статей 76-79 Господарського процесуального кодексу України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Докази, одержані з порушенням закону, судом не приймаються. Достовірними є докази, створені (отримані) за відсутності впливу, спрямованого на формування хибного уявлення про обставини справи, які мають значення для справи. Наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Підсумовуючи все викладене вище, суд дійшов висновку, що, в порушення вимог статей 74 та 331 Господарського процесуального кодексу України, заявник не дотримався викладених у них вимог, не надав доказів, які б свідчили про наявність об`єктивних, непереборних, виняткових обставин, що ускладнюють вчасне виконання судового рішення, у зв`язку з чим суд відмовляє заявнику у відстроченні виконання рішення Господарського суду Київської області від 10.01.2023 у справі № 911/1115/22.

Керуючись статтями 234, 331 Господарського процесуального кодексу України, суд

ухвалив:

У задоволенні заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Агротехсоюз" (вх. №7477/23 від 18.09.2023) про відстрочення виконання судового рішення у справі №911/1115/22 відмовити повністю.

Ухвала набирає законної сили негайно після її оголошення та може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом десяти днів з дня складання повного тексту ухвали.

Повний текст ухвали складений 29.01.2024.

Суддя С.О. Саванчук