РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

18.12.2023Справа № 910/6295/23

Господарський суд міста Києва у складі судді Ковтуна С.А., секретар судового засідання Мамонтова О.О., розглянувши матеріали справи

за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Цілісний майновий комплекс 103»

до акціонерного товариства «Київгаз»

третя особа на стороні позивача, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, товариство з обмеженою відповідальністю «Енергопром Альянс»

третя особа на стороні позивача, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, товариство з обмеженою відповідальністю «Оператор газотранспортної системи України»

про визнання дій незаконними та зобов`язання вчинити дії,

Представники:

від позивача Дроботько О.В.

від відповідача Мельник О.В.

від ТОВ «Енергопром Альянс» Чехович Л.А. (керівник)

від ТОВ «Оператор газотранспортної системи України» не прибули

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

До Господарського суду міста Києва звернулося з позовом товариство з обмеженою відповідальністю «Цілісний майновий комплекс 103» до акціонерного товариства «Київгаз» про:

- визнання незаконними дій акціонерного товариства «Київгаз» щодо нарахування товариству з обмеженою відповідальністю «Цілісний майновий комплекс 103» фактичного об`єму спожитого газу за грудень 2022 року у період з 01.12.2022 по 11.12.2022 в обсязі 496044,16 м.куб.;

- зобов`язання акціонерного товариства «Київгаз» скорегувати на інформаційній платформі оператора газотранспортної системи - товариства з обмеженою відповідальністю «Оператор газотранспортної системи України», інформацію про обсяги спожитого (розподіленого) природного газу товариством з обмеженою відповідальністю «Цілісний майновий комплекс 103» шляхом направлення уточненої інформації оператору газотранспортної системи, в якій відобразити обсяг фактично спожитого (розподіленого) природного газу (остаточну алокацію) за період з 01.12.2022 по 11.12.2022 в об`ємі 0,00 м.куб.

Суд своєю ухвалою від 27.04.2023 відкрив провадження у справі, постановив здійснювати розгляд справи у порядку загального позовного провадження.

До закінчення підготовчого провадження позивач подав заяву про зміну предмета позову (т. 1 а.с. 79-84), в якій до заявлених раніше позовних вимог додав вимогу про визнання протиправними та скасувати рішення постійно діючої комісії з питань розгляду актів про порушення акціонерного товариства «Київгаз» № 19/29-12/1218 від 29.12.2022.

З огляду на це позовні вимоги сформовані в такій редакції:

- визнати протиправними та скасувати рішення постійно діючої комісії з питань розгляду актів про порушення акціонерного товариства «Київгаз» № 19/29-12/1218 від 29.12.2022;

- визнати незаконними дії акціонерного товариства «Київгаз» щодо нарахування товариству з обмеженою відповідальністю «Цілісний майновий комплекс 103» фактичного об`єму спожитого газу за грудень 2022 року у період з 01.12.2022 по 11.12.2022 в обсязі 496044,16 м.куб.;

- зобов`язати акціонерне товариство «Київгаз» скорегувати на інформаційній платформі оператора газотранспортної системи - товариства з обмеженою відповідальністю «Оператор газотранспортної системи України», інформацію про обсяги спожитого (розподіленого) природного газу товариством з обмеженою відповідальністю «Цілісний майновий комплекс 103» шляхом направлення уточненої інформації оператору газотранспортної системи, в якій відобразити обсяг фактично спожитого (розподіленого) природного газу (остаточну алокацію) за період з 01.12.2022 по 11.12.2022 в об`ємі 0,00 м.куб

На підставі рішенням постійно діючої комісії з питань розгляду актів про порушення акціонерного товариства «Київгаз» № 19/29-12/1218 від 29.12.2022, яким задоволено акт відповідача про порушення № 1218 від 12.12.2022, останнім здійснено донарахування 496044,16 куб.м. природного газу в розрізі газових діб з 01.12.2022 по 11.12.2022. В акті про порушення № 1218 від 12.12.2022 зазначено, що позивач порушив підпункт 1 пункту 3 глави 2 розділу ХІ Кодексу газорозподільних систем, і це порушення полягає у виході з ладу елементів ВОГ (вузла обліку газу), а саме - неможливо зняти покази лічильника газу. Позивач вважає, що відповідач неправомірно здійснив донарахування 496044,16 куб.м. природного газу по товариству з обмеженою відповідальністю «Цілісний майновий комплекс 103», які не було спожито. Обґрунтовуючи неправомірність такого донарахування позивач посилається на те, що недоліки лічильника (волога на табло лічильника, що утруднює зняття показників його показників), який обліковує газ, виявлені позивачем, про що ним своєчасно (03.12.2022) повідомлено відповідача, а тому, відповідно до Кодексу газорозподільних систем (пункт 8 глави 4 розділу ХІ), не може бути застосована процедура донарахування необлікованого газу. Відповідач не виявив жодних механічних пошкоджень лічильника чи його елементів, пошкодження пломб або втручань у роботу лічильника. Також відповідач не визначив підстави для віднесення роботи лічильника до позаштатного. Внаслідок пошкодження у листопаді 2022 року країною-агресором російською федерацією (далі - московії) систем енергопостачання України у листопаді та грудні 2022 року подача електроенергії споживачам здійснювалась з перервами, а тому відбувалось постійне перемикання живлення обчислювача ОУ-22ДМ з основного на резервне. Робота обчислювача на резервному живленні, на думку позивача, не є аварійним режимом роботи, оскільки таке живлення забезпечує безперебійний режим роботи засобу вимірювальної техніки протягом не менше 72 годин.

Акціонерне товариство «Київгаз» відхилило позовні вимоги з таких підстав:

- від позивача не надходило заяв в порядку пункт 8 глави 4 розділу ХІ Кодексу газорозподільних систем, лист позивача від 03.12.2022, який надійшов 06.12.2022, стосувався направлення представників відповідача для розпломбування вузла обліку газу (ВОГ) для проведення держповірки;

- акт про порушення № 1218 від 12.12.2022 складено за формою, передбаченою Кодексом газорозподільних систем;

- документи, складені на місці виявлення порушення (акт обстеження вузла обліку № Т1212/1, акт про порушення № 1218 від 12.12.2022, протокол направлення ВОГ чи його складових на позачергову перевірку) підписані без зауважень представником позивача;

- непрацездатність лічильника встановлена ДП «Укрметртестстатндарт» (довідка від 12.12.2021) - відсутня індикація на рідкокристалічному дисплеї відлікового пристрою. Пошкоджень або несанкціонованого втручання в роботу лічильника не виявлено;

- робота комерційного ВОГ чи його складових у позаштатному режимі позаштатна робота не підпадає під дію пункту 8 глави 4 розділу ХІ Кодексу газорозподільних систем;

- визначення обсягу донарахованого об`єму газу здійснено відповідно до Кодексу газорозподільних систем;

- позивач підписав акт приймання-передачі газу за грудень 2022 року, у якому визначений об`єм донарахованого газу.

Суд своєю ухвалою від 29.05.2023 залучив до участі у справі як третіх осіб на стороні позивача, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, товариство з обмеженою відповідальністю «Енергопром Альянс» та товариство з обмеженою відповідальністю «Оператор газотранспортної системи України».

Товариство з обмеженою відповідальністю «Енергопром Альянс» підтримало позовні вимоги. Зазначило, що з 24 лютого 2022 року позивач, який є споживачем газу, у зв`язку із воєнною московії не здійснював господарську діяльність, а тому споживання газу ним здійснювалось тільки для прогріву приміщень в обсягах 1-15 куб.м. на місяць. На грудень позивач подав заявку на поставку газу в обсязі 1500 куб.м для опалення офісних приміщень. Щодобових замовлень на поставку газу у грудні не було.

Розглянувши надані документи і матеріали, заслухавши пояснення представників позивача, відповідача та третьої особи, всебічно та повно з`ясувавши обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив:

Об`єкт за адресою: проспект Відрадний, 103 в м. Києві, є виробництвом бетонних виробів, належить товариству з обмеженою відповідальністю «Цілісний майновий комплекс 103» (далі - ТОВ «ЦМК-103»), що здійснює цю діяльність. Об`єкт газифікований, газові мережі якого під`єднані до газових мереж (газопровід середнього тиску) акціонерного товариства «Київгаз», що здійснює розподіл природного газу для ТОВ «ЦМК-103». Такий розподіл здійснюється на підставі договору розподілу природного газу № 24516, який укладений шляхом підписання заяви-приєднання ТОВ «ЦМК-103» до типового договору розподілу природного газу (для споживача, що не є побутовим), що затверджений постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - НКРЕКП) від 30 вересня 2015 року № 2498.

З березня 2019 року по грудень 2022 року постачання природного газу здійснювалось товариством з обмеженою відповідальністю «Енергопром Альянс» (постачальник) на підставі укладеного 20 лютого 2019 року договору поставки природного газу № 1119, відповідно до умов якого постачальник передавав, а споживач приймав та оплачував природний газ в межах узгоджених місячних/добових обсягів.

Облік газу, що споживається ТОВ «ЦМК-103», здійснюється вимірювальним комплексом на базі обчислювача ОЕ-22ДМ, що належить позивачу. Обчислювач обробляє вхідну інформацію від первинних перетворювачів та ультразвукового лічильника газу «Зонд-2» G160. Ці засоби вимірювальної техніки (ЗВТ) є складовими комерційного вузла обліку газу (ВОГ), який 08.06.2021 відповідач перевірив та підключив для споживання природного газу (акт № І-08-06/2 від 08.06.2021).

За даними відомостей обліку споживання природного газу, облікованих обчислювачем ОЕ-22ДМ, у жовтні 2022 року споживання позивачем газу склало 1,1 куб.м. (початкові показники лічильника 685283,6 куб.м., кінцеві показники лічильника 685284,7 куб.м.), у листопаді 2022 року споживання газу було відсутнє. Відповідач (т. 1 а.с. 122 останній абзац) фактично визнає відсутність споживання позивачем газу у листопаді, не заперечуючи дані, що обліковані обчислювачем ОЕ-22ДМ.

З 01.12.2022 обчислювач ОЕ-22ДМ, згідно з таблицею аварійних ситуацій, зафіксував аварійні ситуації, характер яких стосувався переходу на резервне електроживлення.

03.12.2022 позивач звернувся до AT «Київгаз» (лист № 03/12) з проханням направити представника для проведення держповірки та опломбування вузла обліку природного газу лічильника (лист № 03/12 від 03.12.2022). Цей лист отримано відповідачем 06.12.2022.

12.12.2022, за зверненням ТОВ «ЦМК-103», відповідач провів перевірку комерційного вузла обліку газу позивача за адресою: проспект Відрадний, 103 в м. Києві. Перевірка проведена представниками відповідача у присутності представника позивача. Станом на час перевірки показники лічильника становили 685284 куб.м. В ході перевірки виявлено, що табло лічильника, який є елементом ВОГ, не світиться, у зв`язку з чим неможливо зняти його показники. Цю обставину кваліфіковано як порушення підпункту 1 пункту 3 глави 2 розділу ХІ Кодексу газорозподільних систем, у зв`язку з чим складено акт про порушення № 1218. За результатами перевірки лічильник газу «Зонд-2» G160 розпломбовано для проведення позачергової повірки. Крім акту про порушення № 1218 позивач також склав:

- акт обстеження вузла обліку газу № 1212/1;

- протокол направлення ВОГ чи його складових на позачергову повірку.

Всі ці документи підписані представниками AT «Київгаз», які проводили перевірки, та представником ТОВ «ЦМК-103», за участю якого проводилась перевірка.

Позачергова повірка лічильник газу «Зонд-2» G160 здійснена державним підприємством «Всеукраїнський державний науково-виробничий центр стандартизації, метрології, сертифікації та захисту прав споживачів» (ДП «Укрметртестстандарт»). Відповідно до довідки № 39-1-5/9063, що видана 12.12.2022 (суд вказує фактичну дату видачі довідки, оскільки при її виготовленні помилково вказана дата як « 12 грудня 2021 р.»), засіб вимірювальної техніки (лічильник газу ультразвуковий «Зонд-2» G160) не відповідає вимогам АЧЦА 407251.008 МП «Лічильника газу ультразвукові. Методика повірки» - відсутня індикація на рідиннокристалічному дисплеї відлікового пристрою.

29 грудня 2022 року відбулось засідання постійно діючої комісії AT «Київгаз» з розгляду актів про порушення. Комісія відповідача прийняла рішення № 19/29-12/12218 (далі - Рішення) про задоволення акту про порушення № 1218 від 12.12.2022 в повному обсязі. На підставі цього Рішення відповідач здійснив розрахунок необлікованого об`єму та обсягу природного газу, донарахувавши позивачу 496030,16 м.куб. за період з 01.12.2022 по 12.12.2022.

05.01.2023 відповідач надіслав позивачу для підписання акт приймання-передачі послуг з розподілу природного газу газорозподільною системою за грудень 2022 року, який датований 31 грудня 2022 року. Цей акт складається з двох частин: у верхній частині відображені показники розподіленого газу у грудні 2022 року, що становили 11337 м.куб., у нижній частині показники спожитого газу у грудні 2022 року, які сформовані на підставі Рішення про донарахування, і складають 496030,16 м.куб.

Цей акт в подальшому підписано позивачем.

Позивач визнає обставини, зафіксовані у акті про порушення № 1218 від 12.12.2022, про неможливість зняття показників лічильника газу «Зонд-2» G160 внаслідок того, що його табло не світилось. При вирішенні питання можливості віднесення цієї обставини до порушень, при наявності яких споживачу здійснюється перерахунок розподіленого (спожитого) природного газу, суд виходить з такого.

Правові засади функціонування ринку природного газу України визначає Закон України «Про ринок природного газу» від 09.04.2015 № 329-VІІІ (далі - Закон). ТОВ «ЦМК-103», у розумінні Закону, є споживачем (юридична особа, яка отримує природний газ на підставі договору постачання природного газу з метою використання для власних потреб) та замовником послуг розподілу природного газу, а АТ «Київгаз» є оператором газорозподільної системи (суб`єкт господарювання, який на підставі ліцензії здійснює діяльність із розподілу природного газу газорозподільною системою на користь третіх осіб (замовників)).

Одним із нормативно-правових актів, який визначає права та обов`язки оператора газорозподільної системи, є кодекс газорозподільної системи, який є правилами експлуатації та доступу до газорозподільної системи. (п. 11 ч. 1 ст. 1, ч. 1 ст. 38 Закону).

Кодекс газорозподільної системи затверджено постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 30.09.2015 № 2494 (далі - Кодекс ГРС).

Загальне правило обліку природного газу наведено у ст. 18 Закону, яке базується на приладовому обліку природного газу. Метою його є отримання та реєстрація достовірної інформації про обсяги і якість природного газу під час його транспортування, розподілу, постачання, зберігання та споживання для розрахунків між суб`єктами ринку природного газу.

Особливості приладового обліку природного газу є предметом регулювання розділу Х Кодексу ГРС. За ним (п. 1 гл. 1) приладовий облік природного газу в ГРМ (газорозподільна система) організовується та здійснюється з метою отримання та реєстрації за допомогою комерційного ВОГ (вузла обліку газу) інформації про об`єми передачі (розподілу, споживання) природного газу в точках вимірювання та подальшого її використання при забезпеченні комерційного обліку природного газу між суб`єктами ринку природного газу. Власник комерційного ВОГ або суб`єкт господарювання, що здійснює його експлуатацію на підставі відповідного договору з власником, забезпечує належний технічний стан комерційного ВОГ та його складових (зокрема ЗВТ), а також проведення періодичної повірки ЗВТ (крім населення) в порядку, визначеному главою 7 цього розділу, та відповідає за дотримання правил експлуатації комерційного вузла обліку та його складових (ЗВТ) (п. 1 гл. 6 розд. Х).

Протягом експлуатації комерційного ВОГ та його складових Оператор ГРМ та споживач, відповідно до п. 2 гл. 6 розд. Х Кодексу ГРМ, повинні проводити такі спільні дії:

контрольне зняття показань ЗВТ (лічильника газу);

перевірку комерційного ВОГ та його складових відповідно до вимог цього Кодексу, зокрема контрольний огляд вузла обліку;

монтаж/демонтаж ЗВТ на повірку (періодичну, позачергову, експертну), експертизу та/або ремонт.

З метою їх вчинення споживач зобов`язаний допустити уповноважених представників Оператора ГРМ (разом з їх відповідними засобами) за пред`явленням ними службових посвідчень на власну територію (у приміщення), де встановлений комерційний ВОГ, та забезпечити їм доступ до елементів комерційного ВОГ для виконання зазначених заходів, у тому числі огляду газопроводу перед та після ВОГ. Контрольне зняття показань ЗВТ (лічильника газу) здійснюється Оператором ГРМ відповідно до власного графіка обходу споживачів та позапланово (за необхідності). Контрольний огляд вузла обліку здійснюється Оператором ГРМ за необхідності, але не рідше ніж один раз на шість місяців.

Обов`язком власника комерційного ВОГ, у разі виявлення позаштатного режиму роботи комерційного ВОГ чи його складових, пошкодження ЗВТ або пошкодження пломб чи захисних елементів, є термінове інформування про це Оператора ГРМ (абз. 1 п. 2 гл. 6 розд. Х Кодексу ГРМ).

Види порушень, внаслідок яких здійснюється перерахунок (донарахування) об`ємів природного газу або зміна їх режиму нарахування визначені главою 2 розділу ХІ Кодексу ГРМ. Пункт 3 цієї глави містить порушення, які не пов`язані з несанкціонованим втручанням в ГРМ або роботу ЗВТ, а мали місце внаслідок пошкодження чи позаштатного режиму роботи комерційного ВОГ або його складових (які кваліфікуються як «не з вини споживача»). До таких порушень належать:

1) пошкодження ЗВТ (лічильника газу) або робота комерційного ВОГ чи його складових в позаштатному режимі, внаслідок чого витрата (споживання) природного газу комерційним ВОГ не обліковується або обліковується некоректно;

2) фіксація коректором чи обчислювачем об`єму газу даних щодо збоїв в роботі комерційного ВОГ або його складових, внаслідок чого об`єм розподіленого (спожитого) природного газу за попередній період визначений некоректно;

3) виявлення помилок в конфігурації даних обчислювача об`єму газу, що були введені при його первинному програмуванні, чи в протоколі параметризації (діаметр газопроводу звужуючого пристрою, кількість імпульсів, параметрів ФХП тощо), внаслідок чого об`єм розподіленого (спожитого) природного газу за попередній період визначений некоректно;

4) перевищення діапазону обчислення вузла обліку тощо.

Рішенням, яке оспорюється, задоволено акт про порушення № 1218 від 12.12.2022, яким кваліфіковано виявлене порушення як таке, що передбачено підпунктом 1 наведеного вище пункту. Оскільки під час перевірки не виявлено пошкодження ЗВТ (лічильника газу), це порушення пов`язано з роботою комерційного ВОГ чи його складових у позаштатному режимі.

Позаштатний режим роботи комерційного ВОГ, відповідно до п. 2 гл. 6 розд. Х Кодексу ГРМ, включає:

1) витоки газу з елементів та конструкції комерційного ВОГ, у тому числі імпульсних ліній манометрів, датчиків тиску і температури тощо;

2) відсутність зміни показань лічильника газу (обчислювача або коректора об`єму газу), загальмованість або рух з ривками зчитувального механізму при фактичній витраті (споживанні) природного газу;

3) наявність сторонніх шумів та нехарактерних звуків при роботі лічильника газу чи іншого ЗВТ;

4) індикація або наявність повідомлень про порушення в роботі ЗВТ, в тому числі про необхідність зміни елементів живлення;

5) забруднення або відкладання осадів, потрапляння сторонніх предметів до внутрішньої порожнини вимірювального трубопроводу або лічильника газу чи на робочі поверхні первинних перетворювачів;

6) інші ознаки порушень вимог щодо експлуатації ЗВТ, які можуть вплинути на результати вимірювання.

Водночас, абзац 9 пункту 2 глави 6 розділу Х Кодексу ГРМ містить застереження, згідно з яким розрахунок необлікованих (облікованих частково) об`ємів природного газу за період несправності комерційного ВОГ чи його складових здійснюється відповідно до вимог цього Кодексу за умови, якщо внаслідок позаштатного режиму роботи комерційного ВОГ чи його складових буде підтверджено факт необлікованого чи облікованого частково об`єму розподіленого (спожитого, переданого) природного газу.

В контексті наведених вище обставин робота комерційного ВОГ чи його складових в позаштатному режимі у разі відсутності несанкціонованого втручанням в ГРМ або роботу ЗВТ є підставою для перерахунку (донарахування) об`ємів природного газу за одночасної наявності таких умов:

- невиконання власником комерційного ВОГ обов`язку, передбаченого абз. 1 п. 2 гл. 6 розд. Х Кодексу ГРМ - термінове інформування Оператора ГРМ про виявлення позаштатного режиму роботи;

- підтвердження факту необлікованого чи облікованого частково об`єму розподіленого (спожитого, переданого) природного газу.

Отже, вирішення питання можливості віднесення встановленого у акті № 1218 від 12.12.2022 виходу з ладу лічильника до порушень, при наявності яких споживачу здійснюється перерахунок розподіленого (спожитого) природного газу, залежить від суб`єкта, який ініціював перевірку комерційного ВОГ та його складових внаслідок виявлення позаштатного режиму роботи.

Порядок перевірки вузлів обліку та їх складових врегульовані главою 9 розділу Х Кодексу ГРС, яка наділяє правом ініціювати проведення перевірки Оператора ГРМ та споживача. Перевірка проводиться під час введення в експлуатацію або протягом експлуатації комерційного ВОГ та його складових, у тому числі в разі позаштатної ситуації чи виникнення спірних питань щодо результатів вимірювань об`єму природного газу щодо питань, наведених у п. 1 цієї глави. Крім того, Оператор ГРМ повинен здійснювати контрольний огляд вузла обліку у строки, визначені цим Кодексом ГРС - за необхідності, але не рідше ніж один раз на шість місяців.

03.12.2022 позивач звернувся до AT «Київгаз» (лист № 03/12) з проханням направити представника для проведення держповірки та опломбування вузла обліку природного газу лічильника (лист № 03/12 від 03.12.2022). Цей лист отримано відповідачем 06.12.2022. Перевірка відповідачем вузла обліку газу проведена 12.12.2022. Відповідач визнає ту обставину, що направив своїх представників для перевірки у зв`язку зі зверненням позивача. З огляду на це ініціатором перевірки є позивач, і ця перевірка не пов`язана з контрольним огляду відповідачем вузла обліку газу.

Позивач, формулюючи звернення до відповідача з проханням направити представника, вказав на необхідність проведення держповірки вузла обліку.

Повірка засобів вимірювальної техніки, відповідно до ст. 1 Закону України «Про метрологію та метрологічну діяльність» - це сукупність операцій, що включає перевірку та маркування та/або видачу документа про повірку засобу вимірювальної техніки, які встановлюють і підтверджують, що зазначений засіб відповідає встановленим вимогам. У розумінні цього Закону позачерговою повіркою засобів вимірювальної техніки є повірка засобів вимірювальної техніки, що проводиться у таких випадках:

за потреби заявника пересвідчитися у придатності засобів вимірювальної техніки до застосування;

у разі пошкодження відбитка повірочного тавра, а якщо таке тавро не передбачено - у разі втрати свідоцтва про повірку.

Отже, враховуючи, що повірка лічильника була позачерговою, і дані про пошкодження відбитка повірочного тавра або втрату позивачем свідоцтва про повірку відсутні, звернення позивача до відповідача пов`язано з необхідністю пересвідчитися у придатності засобів вимірювальної техніки до застосування внаслідок виявлення позаштатного режиму роботи комерційного ВОГ. Таке звернення є виконанням позивачем обов`язку, передбаченого абз. 1 п. 2 гл. 6 розд. Х Кодексу ГРМ. Відповідно, відсутня така умова для перерахунку (донарахування) об`ємів природного газу як неповідомлення власником комерційного ВОГ Оператора ГРМ про виявлення позаштатного режиму роботи.

Також не підтверджений доказами факт необлікованого чи облікованого частково об`єму розподіленого (спожитого, переданого) природного газу. Навпаки, за даними відомостей обліку споживання природного газу, облікованих обчислювачем ОЕ-22ДМ, у жовтні 2022 року споживання позивачем газу склало 1,1 куб.м. (початкові показники лічильника 685283,6 куб.м., кінцеві показники лічильника 685284,7 куб.м.), у листопаді 2022 року споживання газу було відсутнє. Як суд зазначив вище, відповідач (т. 1 а.с. 122 останній абзац) фактично визнає відсутність споживання позивачем газу у листопаді, не заперечуючи дані, що обліковані обчислювачем ОЕ-22ДМ. Суд знаходить вірогідними доводи позивача в обґрунтування відсутності споживання газу, які базуються на припиненні господарської діяльності з лютого 2022 року у зв`язку з запровадженням воєнного стану в Україні внаслідок агресії московії.

Приписами статей 73, 74, 76, 77, 86 ГПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, докази подаються сторонами та іншими учасниками судового процесу. Належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Обов`язок із доказування слід розуміти як закріплену в процесуальному та матеріальному законодавстві міру належної поведінки особи, що бере участь у судовому процесі, із збирання та надання доказів для підтвердження свого суб`єктивного права, що має за мету усунення невизначеності, яка виникає в правовідносинах у разі неможливості достовірно з`ясувати обставини, які мають значення для справи.

Стандарт доказування «вірогідності доказів» підкреслює необхідність співставлення судом доказів, які надає позивач та відповідач. Необхідним є не надати достатньо доказів для підтвердження певної обставини, а надати їх саме ту кількість, яка зможе переважити доводи протилежної сторони судового процесу.

Відповідно до статті 79 ГПК України наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Тлумачення змісту цієї статті свідчить, що нею покладено на суд обов`язок оцінювати докази, обставини справи з огляду на їх вірогідність, яка дозволяє дійти висновку, що факти, які розглядаються, скоріше були (мали місце), аніж не були.

Принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Цей принцип передбачає покладання тягаря доказування на сторони. Одночасно цей принцип не передбачає обов`язку суду вважати доведеною та встановленою обставину, про яку сторона стверджує. Така обставина підлягає доказуванню таким чином, аби задовольнити, як правило, стандарт переваги більш вагомих доказів, тобто коли висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається більш вірогідним, ніж протилежний.

Аналогічний стандарт доказування застосовано Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 18.03.2020 у справі № 129/1033/13-ц (провадження № 14-400цс19).

Такий підхід узгоджується з судовою практикою Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ), юрисдикція якого поширюється на всі питання тлумачення і застосування Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (пункт 1 статті 32 Конвенції). Конвенція та практика ЄСПЛ є джерелом права (ч. 4 ст. 11 ГПК України, ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини»). Так, зокрема, у рішенні 23.08.2016 у справі «Дж. К. та Інші проти Швеції» («J.K. AND OTHERS v. SWEDEN») ЄСПЛ наголошує, що «у країнах загального права у кримінальних справах діє стандарт доказування «поза розумним сумнівом» («beyond reasonable doubt»). Натомість, у цивільних справах закон не вимагає такого високого стандарту; скоріше цивільна справа повинна бути вирішена з урахуванням «балансу вірогідностей». Суд повинен вирішити, чи є вірогідність того, що на підставі наданих доказів, а також правдивості тверджень заявника, вимога цього заявника заслуговує довіри».

Схожий стандарт під час оцінки доказів застосовано у рішенні ЄСПЛ від 15.11.2007 у справі «Бендерський проти України» («BENDERSKIY v. Ukraine»), в якому суд оцінюючи фактичні обставини справи звертаючись до балансу вірогідностей вирішуючи спір виходив з того, що факти встановлені у експертному висновку, є більш вірогідним за інші докази.

Статтею 86 ГПК України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Не свідчить про необлікованість чи часткову облікованість об`єму розподіленого природного газу акт приймання-передачі послуг з розподілу природного газу газорозподільною системою за грудень 2022 року, який датований 31 грудня 2022 роком. Нижня частина цього акту, що відображає показники спожитого газу у грудні 2022 року, сформована саме на підставі Рішення про донарахування, правомірність якого оскаржується, і, відповідно, відсутність підстав для перерахунку розподіллено газу спростовує об`єктивність відображення у цьому акті такого споживання (496030,16 м.куб.).

Підсумовуючи наведене суд доходить висновку про відсутність умов, які є підставою для перерахунку (донарахування) об`ємів природного газу у випадку роботи комерційного ВОГ чи його складових у позаштатному режимі у разі відсутності несанкціонованого втручанням в ГРМ або роботу ЗВТ. Відповідно, виявлена під час перевірки та зафіксована у акті про порушення № 1218 від 12.12.2022 робота лічильника у позаштатному режимі не є порушенням підпункту 1 пункту 3 глави 2 розділу ХІ Кодексу ГРС. Наведене вище у своїй сукупності свідчить про неправомірність рішення відповідача № 19/29-12/12218 про задоволення акту про порушення № 1218 від 12.12.2022 в повному обсязі.

Тому суд задовольняє вимогу позивача про визнання протиправним та скасування рішення постійно діючої комісії з питань розгляду актів про порушення акціонерного товариства «Київгаз» № 19/29-12/1218 від 29.12.2022.

Суд відмовляє в частині визнання незаконними дій акціонерного товариства «Київгаз» щодо нарахування товариству з обмеженою відповідальністю «Цілісний майновий комплекс 103» фактичного об`єму спожитого газу за грудень 2022 року у період з 01.12.2022 по 11.12.2022 в обсязі 496044,16 м.куб.; зобов`язання акціонерного товариства «Київгаз» скорегувати на інформаційній платформі оператора газотранспортної системи - товариства з обмеженою відповідальністю «Оператор газотранспортної системи України», інформацію про обсяги спожитого (розподіленого) природного газу товариством з обмеженою відповідальністю «Цілісний майновий комплекс 103» шляхом направлення уточненої інформації оператору газотранспортної системи, в якій відобразити обсяг фактично спожитого (розподіленого) природного газу (остаточну алокацію) за період з 01.12.2022 по 11.12.2022 в об`ємі 0,00 м.куб.

Суд вважає, що вимога про визнання незаконними дій щодо нарахування фактичного об`єму спожитого газу за грудень 2022 року в обсязі 496044,16 м.куб., в контексті ефективного способу захисту, не носить такого характеру, оскільки не пов`язана з практичним результатом, що фіксуватиме матеріалізований інтерес позивача, наявний у останнього у разі відсутності таких дій.

Зобов`язання акціонерного товариства «Київгаз» скорегувати інформацію про обсяги спожитого (розподіленого) природного газу виникають у відповідача у зв`язку зі скасуванням Рішення, а тому покладення такого обов`язку на відповідача рішенням суду є передчасним.

Відповідно до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України на відповідача покладається 2684,00 грн судового збору.

На підставі викладеного, керуючись статтями. 129, 232, 233, 236, 237, 238, 240, 248 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Задовольнити частково позов товариства з обмеженою відповідальністю «Цілісний майновий комплекс 103» до акціонерного товариства «Київгаз».

2. Визнати протиправними та скасувати рішення постійно діючої комісії з питань розгляду актів про порушення акціонерного товариства «Київгаз» № 19/29-12/1218 від 29.12.2022.

3. Відмовити в іншій частині позову.

4. Стягнути з акціонерного товариства «Київгаз» (вул. М. Бойчука, 4Б, м. Київ, 03103, код 03346331) на користь товариства з обмеженою відповідальністю «Цілісний майновий комплекс 103» (вул. Дніпровська Набережна, 19А, м. Київ, 02081, код 38526690) 2684,00 грн судового збору.

Відповідно до ст. 241 Господарського процесуального кодексу України рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Згідно з ч. 1 ст. 256 Господарського процесуального кодексу України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга може бути подана до Північного апеляційного господарського суду.

Повний текст рішення складено 21.03.2024.

Суддя С. А. Ковтун