РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

11.12.2023Справа № 910/14073/23

Господарський суд міста Києва у складі судді Ковтуна С.А., секретар судового засідання Мамонтова О.О., розглянувши матеріали справи

за позовом приватного акціонерного товариства «Національна енергетична компанія «Укренерго»

до відповідача товариства з обмеженою відповідальністю «Вітряний парк Південний»

про стягнення 3757033,48 грн,

Представники:

від позивача Прилєпов О.А.

від відповідача Нечай О.Д.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

До суду звернулося з позовом приватне акціонерне товариство «Національна енергетична компанія «Укренерго» до товариства з обмеженою відповідальністю «Вітряний парк Південний» про стягнення 3757033,48 грн, в тому числі: 2718928,68 грн боргу, 706005,35 грн пені, 91964,35 грн штрафу, 58415,22 грн 3% річних, 181719,88 грн інфляційних втрат.

Позовні вимоги мотивовані тим, що відповідач не оплатив вартість послуг з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління, які надав позивач за відповідним договором № 1155-03015 від 10.06.2019. Неоплаченими є послуги, надані у квітні 2022 року - липні 2023 року, борг за якими становить 2718928,68 грн.

Суд своєю ухвалою від 06.09.2023 відкрив провадження у справі № 910/14073/23, постановив розглядати справу в порядку загального позовного провадження.

Відповідач визнав позов про стягнення боргу у розмірі 2718928,68 грн, про що зазначив у відзиві. Вимоги про стягнення 706005,35 грн пені, 91964,35 грн штрафу, 58415,22 грн 3% річних, 181719,88 грн інфляційних втрат відповідач відхилив, одночасно заявивши у відзиві про розстрочення виконання рішення на 12 місяців. Мотивами відмови у стягненні санкцій є наявність не залежних від волі відповідача обставин. Такими обставинами є знаходження виробничих потужностей відповідача у зоні бойових дій та критично велика заборгованість державного підприємства «Гарантований покупець», що є покупцем електричної енергії у відповідача, перед останнім, внаслідок чого діяльність відповідача є збитковою. Також відповідач зазначив, що Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, прийняла постанову «Про забезпечення стабільного функціонування ринку електричної енергії, у тому числі фінансового стану учасників ринку електричної енергії на період дії в Україні воєнного стану» від 25.02.2022 № 332, а 26.04.2022 доповнила цю постанову пунктом 16 такого змісту: «На період дії в Україні воєнного стану та протягом 30 днів після його припинення або скасування зупинити нарахування та стягнення штрафних санкцій, передбачених договорами, що укладені відповідно до Закону України «Про ринок електричної енергії», між учасниками ринку електричної енергії».

Позивач у відповіді на відзив зазначив, що відповідно до Закону України «Про ринок електричної енергії» функціонування ринку електричної енергії здійснюється на принципах відповідальності учасників ринку за недотримання правил ринку, правил ринку «на добу наперед» та внутрішньодобового ринку, Кодексу системи передачі, Кодексу систем розподілу, Кодексу комерційного обліку, правил роздрібного ринку, інших нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов договорів, що укладаються на цьому ринку. Одночасно ні норми цього Закону, ні норми Цивільного та Господарського кодексів України не містять жодних умов чи застережень про можливість не нарахування штрафних санкцій та/або зупинення їх стягнення за рішенням суб`єкта владних повноважень. Настанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг мають рекомендаційний характер.

Позивач заперечив проти надання відповідачеві розстрочки на 12 місяців.

Відповідач подав докази сплати 1718928,68 грн боргу.

Розглянувши надані документи і матеріали, заслухавши пояснення представників позивача та відповідача, всебічно та повно з`ясувавши обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив:

10 червня 2019 року державне підприємство «Національна енергетична компанія «Укренерго», правонаступником якого є приватне акціонерне товариство «Національна енергетична компанія «Укренерго», (далі - оператор системи передачі (ОСП), виконавець) та товариства з обмеженою відповідальністю «Вітряний парк Південний» (далі - користувач) уклали договір про надання послуг з диспетчерського обслуговування (оперативно-технологічного) управління № 1155-03015 (далі - Договір).

Диспетчерське управління - це оперативно-технологічне управління об`єднаною енергетичною системою України із забезпеченням надійного і безперебійного постачання електричної енергії споживачам з додержанням вимог енергетичної безпеки. Надання послуг з диспетчерського (оперативно-технологічного управління), відповідно до Закону України «Про ринок електричної енергії», здійснюється на договірних засадах.

До вказаного Договору сторонами неодноразово вносилися зміни шляхом укладання додаткових угод.

На відносини сторін, що є предметом цього позову розповсюджуються редакції Договору, визначені додатковими угодами до Договору від 28.12.2021 та від 28.12.2022 (чинна редакція).

За умовами пунктів 1.1 та 1.2 Договору ОСП (оператор системи передачі) зобов`язується надавати послугу з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління, а саме: управління режимами роботи ОЕС України з виробництва, передачі, забезпечення планових перетоків електричної енергії по міждержавних лініях зв`язку ОЕС України з енергосистемами суміжних країн, розподілу та споживання електричної енергії для забезпечення здатності енергосистеми задовольняти сумарний попит на електричну енергію та потужність у кожний момент часу з дотриманням вимог енергетичної, техногенної та екологічної безпеки (далі - послуга), а користувач зобов`язується здійснювати оплату на надану послугу відповідно до умов цього договору.

Відповідно до пунктів 2.2, 2.3, 2.4 Договору оплата послуг здійснюється за тарифом, який встановлюється Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (регулятором) відповідно до затвердженої нею методики та оприлюднюється ОСП на своєму офіційному вебсайті http://ua.enegry/. Тариф застосовується з дня набрання чинності постановою, якою встановлено тариф, якщо більш пізній строк не визначено такою постановою. Обсяг наданої послуги визначається відповідно до розділу XI Кодексу системи передачі. Вартість послуги за розрахунковий період визначається як добуток обсягу наданої послуги на значення тарифу, що діє у визначений розрахунковий період. На вартість послуги нараховується податок на додану вартість відповідно до законодавства України.

Згідно з п. 2.5 Договору розрахунок за надану послугу здійснюється на умовах часткової попередньої оплати вартості послуги за поточний розрахунковий період згідно із нижчезазначеною системою платежів і розрахунків: до 10 числа розрахункового місяця - 35% вартості послуги; до 20 числа розрахункового місяця - 35% вартості послуги; до останнього банківського дня календарного місяця - 30% вартості послуги.

Плановий обсяг послуги на розрахунковий період визначається на основі наданих користувачем повідомлень в тому числі щодо планового обсягу передачі електричної енергії на розрахунковий період. У разі зміни планових обсягів послуги протягом розрахункового періоду місяця користувач передає оператору системи передачі (ОСП), виконавцю повідомлення про зміну обсягів послуги. Оператор системи передачі (ОСП), виконавець протягом 5 робочих днів після отримання такого повідомлення коригує розмір наступних планових платежів (п. 2.6 Договору).

Відповідно до пункту 2.7 Договору користувач здійснює розрахунок з ОСП за послуги з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління до 15 числа місяця наступного за розрахунковим (включно) на підставі рахунків, актів надання послуги наданих виконавцем або самостійно сформованих в електронному вигляді за допомогою «Системи управління ринком» (далі - СУР), або отриманих за допомогою сервісу електронного документообігу (далі - сервіс) (автоматизована система, яка забезпечує функціонування електронного документообігу), з використанням у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису особи, уповноваженої на підписання документів в електронному вигляді.

Вартість наданої послуги за розрахунковий період визначається на підставі даних, що надаються до 10 числа місяця, наступного за розрахунковим (включно), на підставі даних, що надаються адміністратором комерційного обліку (далі - АКО).

Коригування обсягів та вартості наданої послуги відповідного розрахункового періоду здійснюється за уточненими даними комерційного обліку, що надається АКО протягом 10 календарних днів з дати проведення процесу врегулювання в СУР, що здійснюється на вимогу та в терміни, передбачені Правилами ринку.

Акти надання послуги та акти коригування до актів надання послуги у відповідному розрахунковому періоді виконавець направляє користувачу в електронній формі з використанням електронного підпису (із застосуванням сервісу) або надає користувачу два примірники в паперовому вигляді, підписані власноручним підписом зі своєї сторони.

Користувач здійснює підписання акта коригування наданої послуги відповідного розрахункового періоду протягом 3 календарних днів з дня їх отримання користувачем та повертає виконавцю.

За відсутності заборгованості надлишок коштів, що надійшли протягом розрахункового періоду, зараховується в рахунок оплати наступного розрахункового періоду. За наявності заборгованості кошти зараховуються першочергово в оплату заборгованості минулих періодів з найдавнішим терміном її виникнення. При повній сплаті заборгованості минулих періодів надлишок коштів може бути зарахований в оплату штрафних санкцій за наявності письмової згоди користувача (п. 2.9 Договору).

На виконання умов договору позивач надав відповідачу послуги у період з квітня 2022 року по липень 2023 року на загальну суму 2934850,60 грн, що підтверджується підписаними сторонами актами надання послуг: від 30.04.2022 на суму 270668,33 грн (акт коригування від 20.09.2022); від 10.06.2022 на суму 169739,63 грн (акт коригування від 20.10.2022); від 30.06.2022 на суму 123382,57 грн (акт коригування від 18.11.2022), від 31.07.2022 на суму 106652,28 грн (акт коригування від 21.12.2022), акт від 30.09.2022 на суму 182565,13 грн, акт від 31.10.2022 на суму 171212,41 грн (акт коригування від 21.02.2023), від 30.11.2022 на суму 133800,06 (акт коригування від 17.03.2023), від 31.12.2022 на суму 192421,58 грн (акт коригування від 30.03.2023), від 31.01.2023 на суму 291245,69 грн (акт коригування від 21.04.2023), від 28.02.2023 на суму 211915,42 грн (акт коригування від 19.05.2023), від 31.03.2023 на суму 182816,26 грн (акт коригування від 16.06.2023), від 30.04.2023 на суму 182816,26 грн (акт коригування від 16.06.2023), акт від 30.04.2023 на суму 243891,26 грн (акт коригування від 17.07.2023), від 31.05.2023 на суму 145903,13 грн, від 30.06.2023 на суму 166494,02 грн, від 31.07.2023 на суму 232185,24 грн.

Позивач виставив відповідачу відповідні рахунки за послугу з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління.

Відповідач сплатив 215916,31 грн.

Станом на дату звернення з позовом до суду борг відповідача становив 2718928,08 грн, що відповідач визнав.

За правилами ч. 1 ст.75 ГПК України обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню.

Відповідно до статті 525 ЦК України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. зобов`язання має виконуватися належним, чином відповідно до умов договору та вимог кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться (ст. 526 ЦК України).

Згідно з нормами ст. 530 Цивільного кодексу України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Якщо строк (термін) виконання боржником обов`язку не встановлений або визначений моментом пред`явлення вимоги, кредитор має право вимагати його виконання у будь-який час. Боржник повинен виконати такий обов`язок у семиденний строк від дня пред`явлення вимоги, якщо обов`язок негайного виконання не випливає із договору або актів цивільного законодавства.

Під час розгляду справи в суді відповідач погасив 1718928,68 грн боргу, у зв`язку з чим суд закриває провадження у справі в цій частині на підставі п. 2 ч. 1 ст. 231 ГПК України. З відповідача слід стягнути 971290,61 грн боргу.

Відповідно до ст. 610 Цивільного кодексу (далі - ЦК) України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема, відшкодування збитків, сплата неустойки (ст. 611 Цивільного кодексу України).

У разі внесення платежів, передбачених главою 2 цього договору, з порушенням термінів користувач сплачує виконавцю пеню у розмірі 0,1% від суми боргу за кожен день прострочення платежу, але не більше подвійної облікової ставки Національного банку України. Оплата пені здійснюється за окремим рахунком.

За необґрунтовану відмову від виконання своїх зобов`язань винна сторона сплачує іншій стороні штраф у розмірі 3% від вартості послуг розрахункового періоду, у якому зафіксовано невиконання такого зобов`язання (п. 6.10 Договору).

За розрахунком позивача, перевіреним судом, з відповідача слід стягнути 706005,35 грн пені, 91964,35 грн штрафу.

Відповідно до ст. 625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

За розрахунком позивача, перевіреним судом, з відповідача слід стягнути 58415,22 грн 3% відсотків річних, 181719,88 грн інфляційних втрат.

Відповідно до ст. 73 Господарського процесуального кодексу України доказами у справі є будь-які фактичні дані, на підставі яких господарський суд встановлює наявність чи відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставини, які мають значення для вирішення справи.

Згідно зі ст. 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Приймаючи рішення, суд зобов`язаний керуватись наданими сторонами доказами.

Позивач належним чином довів порушення його прав зі сторони відповідача.

Обставини, на які посилається позивач як на підставу своїх вимог, належним чином доведені і відповідачем не спростовані, а тому позовні вимоги позивача до останнього підлягають задоволенню в частині стягнення 971290,61 грн боргу, 706005,35 грн пені, 91964,35 грн штрафу, 58415,22 грн 3% відсотків річних, 181719,88 грн інфляційних втрат, а загалом 2009395,41 грн. Суд закриває провадження у справі в частині стягнення 1747638,07 грн боргу.

Знаходження виробничих потужностей відповідача у зоні бойових дій та наявність третіх осіб перед відповідачем не є обставинами, які в силу закону можуть бути підставою для звільнення від відповідальності за невиконання грошового зобов`язання. Це, зокрема, передбачено ч. 1 ст. 625 ЦК України, за якою боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання.

Також відсутні підстави для відмови у стягненні штрафних санкцій відповідно до постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг «Про забезпечення стабільного функціонування ринку електричної енергії, у тому числі фінансового стану учасників ринку електричної енергії на період дії в Україні воєнного стану» від 25.02.2022 № 332.

Частинами першою, третьою статті 549 ЦК України визначено, що неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.

Штрафними санкціями, відповідно до частини першої статті 230 Господарського кодексу (далі - ГК) України, визнаються господарські санкції у вигляді грошової суми (неустойка, штраф, пеня), яку учасник господарських відносин зобов`язаний сплатити у разі порушення ним правил здійснення господарської діяльності, невиконання або неналежного виконання господарського зобов`язання.

Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 25.02.2022 № 332 надано настанову учасникам ринку на період дії в Україні воєнного стану та протягом 30 днів після його припинення або скасування - зупинити нарахування та стягнення штрафних санкцій, передбачених договорами, що укладені відповідно до Закону України «Про ринок електричної енергії», між учасниками ринку електричної енергії.

Відповідно до абзаців 1 і 2 статті 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Конституція України має найвищу юридичну силу. Закони та інші нормативно-правові акти приймаються на основі Конституції України і повинні відповідати їй.

Кодекс - єдиний, зведений, внутрішньоузгоджений нормативно-правовий акт, прийнятий вищим органом законодавчої влади у процесі нормотворчої діяльності або народом на всеукраїнському референдумі, який на основі загальних принципів регулює певну сферу суспільних відносин. Кодекс є особливим різновидом закону.

Підзаконним нормативно-правовим актом є офіційний письмовий документ, прийнятий суб`єктом нормотворчості на основі та на виконання Конституції України, законів, чинних міжнародних договорів України, спрямований на їх реалізацію, та який не повинен їм суперечити.

Конституційний Суд України у Рішенні від 18.06.2020 № 5-р(II)/2020 зазначив, що принцип верховенства права (правовладдя) вимагає суддівської дії у ситуаціях, коли співіснують суперечливі норми одного ієрархічного рівня. У таких ситуаціях до судів різних видів юрисдикції висунуто вимогу застосовувати класичні для юридичної практики формули (принципи): «закон пізніший має перевагу над давнішим» (lex posterior derogat priori) - «закон спеціальний має перевагу над загальним» (lex specialis derogat generali) - «закон загальний пізніший не має переваги над спеціальним давнішим» (lex posterior generalis non derogat priori speciali). Якщо суд не застосовує цих формул (принципів) за обставин, що вимагають від нього їх застосування, то принцип верховенства права (правовладдя) втрачає свою дієвість.

З огляду на викладене принцип «закон спеціальний має перевагу над загальним» (lex specialis derogat generali) може бути застосований виключно за умови співіснування суперечливих норм одного ієрархічного рівня.

Постанова Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 25.02.2022 № 332 (підзаконний акт) має меншу юридичну силу перед законами - ЦК України та ГК України, адже не знаходиться на одному ієрархічному рівні, відповідно не може бути спеціальним законом, який згідно з наведеним має перевагу над загальним законом (ЦК, який є основним актом цивільного законодавства України, та ГК), який передбачає право сторін на застосування в договорі заходів відповідальності за порушення виконання грошового зобов`язання.

Отже, рекомендаційний характер пункту цієї постанови, яка є підзаконним актом, не може змінювати та нівелювати надане нормами ЦК України та ГК України право однієї сторони на застосування заходів відповідальності за порушення виконання грошового зобовязання та, відповідно, звільняти від такої відповідальності іншу сторону, не припиняючи чинності відповідних умов договору.

Відповідно до ст. 331 ГПК України підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

За приписами ч. 4 ст. 331 ГПК України, вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує: 1) ступінь вини відповідача у виникненні спору; 2) стосовно фізичної особи - тяжке захворювання її самої або членів її сім`ї, її матеріальний стан; 3) стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.

Отже, розстрочення виконання рішення суду є таким законодавчо врегульованим механізмом відтермінування поновлення порушеного права стягувача, який ґрунтується на об`єктивних, виняткових обставинах, застосування яких не призводить до шкоди сутності права на суд, гарантованого статтею 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини, ратифікованою Законом України від 17.07.1997 № 475/97-ВР.

Неможливість виконання рішення не є тотожною неможливості виконання зобов`язання, яке є одним із способів його припинення. З огляду на це обставини, з`ясування сутності та настання яких зумовлює вирішення спору щодо права цивільного, не віднесені законом до таких, які істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

А тому доводи боржника щодо відсутності його вини у невиконанні зобов`язання не є підставою для розстрочення виконання судового рішення.

При вирішенні питання строку розстрочення суд вважає, що 4 місяці такого не порушить інтереси сторін, забезпечить їх баланс, буде співмірним можливості поновлення порушеного права стягувача з можливістю відповідача забезпечити таке поновлення.

Відповідно до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України судовий збір покладається на відповідача. Оскільки відповідач визнав позов в частині вимог, відповідно до ч. 1 ст. 130 ГПК України 50 відсотків судового збору, сплаченого при подані позову, підлягає поверненню позивачу з державного бюджету.

На підставі викладеного, керуючись статтями. 129, 232, 233, 236, 237, 238, 240, 248 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Задовольнити частково позов приватного акціонерного товариства «Національна енергетична компанія «Укренерго» до товариства з обмеженою відповідальністю «Вітряний парк Південний».

2. Стягнути з товариства з обмеженою відповідальністю «Вітряний парк Південний» (вул. Паркова Дорога, 16-А, нежитлове приміщення 28, м. Київ, 04070, код 38297058) на користь приватного акціонерного товариства «Національна енергетична компанія «Укренерго» (вул. Симона Петлюри, 25, м. Київ, 01032, код 00100227) 971290,61 грн боргу, 706005,35 грн пені, 91964,35 грн штрафу, 58415,22 грн 3% відсотків річних, 181719,88 грн інфляційних втрат, 28177,75 грн судового збору.

3. Повернути приватному акціонерному товариству «Національна енергетична компанія «Укренерго» (вул. Симона Петлюри, 25, м. Київ, 01032, код 00100227) з державного бюджету 28177,75 грн судового збору.

4. Розстрочити виконання рішення на чотири місяці, стягнувши рівними частинами по 502348,85 грн починаючи з 10.01.2024 до 10.02.2024, до 10.03.2024, до 10.04.2024, до 10.05.2024.

5. Закрити провадження у справі в частині стягнення 1747638,07 грн боргу.

Відповідно до ст. 241 Господарського процесуального кодексу України, рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Згідно з ч. 1 ст. 256 Господарського процесуального кодексу України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга може бути подана до Північного апеляційного господарського суду.

Повний текст рішення складено 24.01.2024.

Суддя С. А. Ковтун