УХВАЛА

м. Київ

22.11.2023Справа № 910/13473/22
За заявою ОСОБА_1

про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність

Суддя Івченко А.М.

Представники:

від заявника: Майоров В.О.;

від ТОВ "Фінансова компанія "Укрфінстандарт":Панченко О.В.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Фізична особа ОСОБА_1 звернулася до Господарського суду міста Києва із заявою про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність боржника - фізичної особи.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 07.12.2022 прийнято заяву про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність до розгляду; підготовче засідання суду призначено на 18.01.23; зобов`язано заявника надати у засідання суду оригінали документів, копії яких приєднано до поданої ним заяви, а також додаткові відомості (за їх наявності), необхідні для вирішення питання про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність, та довідку з місця реєстрації станом на день розгляду заяви; заборонено заявнику ОСОБА_1 відчуджувати майно; встановлено АТ "Укрсиббанк" строк для подачі пояснень та заперечень до 01.01.2023.

15.12.2022 від арбітражного керуючого Шалашного Л.О. надійшла заява про участь у справі.

02.01.2023 від АТ "Укрсиббанк" надійшли заперечення.

10.01.2023 від боржника надійшли документи по справі.

16.01.2023 від боржника надійшла відповідь на відзив.

17.01.2023 від боржника надійшли документи по справі.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 18.01.2023 підготовче засідання суду відкладено на 15.02.23; запропоновано учасникам провадження у справі надати суду письмові пояснення.

06.02.2023 від боржника надійшли пояснення.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 15.02.2023 підготовче засідання суду відкладено на 22.03.23; запропоновано учасникам провадження у справі надати суду письмові пояснення.

13.03.2023 від боржника надійшли документи, пояснення.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 22.03.2023 підготовче засідання суду відкладено на 19.04.23; запропоновано учасникам провадження у справі надати суду письмові пояснення.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 19.04.2023 підготовче засідання суду відкладено на 07.06.23; запропоновано учасникам провадження у справі надати суду письмові пояснення.

22.05.2023 від заявника надійшли документи.

07.06.2023 від заявника надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

06.06.2023 від ТОВ "ФК "Укрфінстандарт" надійшло клопотання про заміну сторони у справі правонаступником.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 07.06.2023 підготовче засідання суду відкладено на 12.07.23; зобов`язано АТ "Укрсиббанк" ознайомитися із поданими документами та надати пояснення.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 12.07.2023 підготовче засідання суду відкладено на 13.09.23; клопотання ТОВ "ФК "Укрфінстандарт" про заміну сторони у справі правонаступником задоволено; замінено кредитора Публічне акціонерне товариство "УкрСиббанк" (місцезнаходження: 04070, м. Київ, вул. Андріївська, 2/12, Код ) на правонаступника Товариство з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Укрфінстандарт" (ідентифікаційний код юридичної особи 41153878, місцезнаходження: 04053, м. Київ, вул. Січових Стрільців, 37-41) у справі № 910/13473/22.

13.09.2023 від боржника, ТОВ "ФК "Укрфінстандарт" надійшли клопотання про відкладення.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 13.09.2023 підготовче засідання суду відкладено на 22.11.23.

В судовому засіданні суд заслухав пояснення учасників провадження у справі.

За наслідками розгляду матеріалів заяви у судовому засіданні, повно та всебічно дослідивши надані заявником докази, суд

ВСТАНОВИВ:

Фізична особа ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність у зв`язку з неможливістю погасити заборгованість.

ОСОБА_1 зазначає, що у неї наявна заборгованість перед кредитором АТ "Укрсиббанк" (замінено на Товариство з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Укрфінстандарт") на підставі такого.

Рішенням Голосіївського районного суду м. Києва від 06 вересня 2016 року у справі №752/11116/14-ц, за позовом Публічного акціонерного товариства «УкрСиббанк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за договором валютного кредиту №00 від 04.08.2008 року задоволено повністю. Стягнуто у солідарному порядку з ОСОБА_1 та ОСОБА_2 заборгованість за кредитним договором у сумі 163 318,71 доларів США та 309 780,55 грн. - пені, а також 3654,00 грн. судового збору.

На виконання вказаного рішення за виконавчим листом №752/11116/14-ц, виданим 28.02.2017 Голосіївським районним судом м. Києва постановою державного виконавця Голосіївського районного відділу державної виконавчої служби м. Києва Шевченко М.О. від 27 вересня 2019 року відкрито виконавче провадження за номером НОМЕР_2 в АСВП про стягнення коштів з ОСОБА_1 , а постановою старшого державного виконавця Удавіцької Є.В. від 7 жовтня 2019 року відкрито виконавче провадження за номером НОМЕР_3 в АСВП про стягнення коштів з ОСОБА_2 . Постановою від 11 листопада 2019 року накладено арешт на майно Боржника в рамках виконавчого провадження НОМЕР_2.

Станом на дату звернення до суду із заявою про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 06 вересня 2016 року у справі №752/11116/14-ц в повному обсязі не виконано, виконавчі провадження тривають.

Пунктом 5 Прикінцевих та перехідних положень Кодексу України з процедур банкрутства (КУзПБ) унормовано, що протягом п`яти років з дня введення в дію цього Кодексу заборгованість фізичної особи, що виникла до дня введення в дію цього Кодексу, за кредитом в іноземній валюті, який забезпечений іпотекою квартири або житлового будинку, що є єдиним місцем проживання сім`ї боржника, реструктуризується за процедурою неплатоспроможності фізичної особи згідно з планом реструктуризації або з мировою угодою з урахуванням особливостей встановлених цим пунктом. "

У разі якщо єдиним кредитором у процедурі неплатоспроможності фізичної особи є забезпечений кредитор, а боржник володіє на праві власності одним об`єктом нерухомості (квартирою, житловим будинком), що є єдиним місцем проживання сім`ї боржника і перебуває в іпотеці забезпеченого кредитора, такий боржник має право подати заяву про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність відповідно до статті 116 цього Кодексу, але без визначення особи арбітражного керуючого та без надання доказів авансування винагороди керуючому реструктуризацією, передбачених пунктом 12 частини третьої статті 116 цього Кодексу, до якої додається проект плану реструктуризації, що відповідає умовам реструктуризації, визначеним цим пунктом.

Господарський суд на підготовчому засіданні розглядає план реструктуризації, доданий до заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність, без застосування статті 126 цього Кодексу та заперечення кредитора. За результатами розгляду на підготовчому засіданні господарський суд постановляє ухвалу про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність з одночасним затвердженням плану реструктуризації, передбаченого цим пунктом, або про відмову у відкритті провадження у справі про неплатоспроможність через невідповідність поданої заяви умовам реструктуризації, визначеним цим пунктом.

Згідно з ч. 4 статті 116 Кодексу України з процедур банкрутства, разом із заявою про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність боржник зобов`язаний подати пропозиції щодо реструктуризації боргів (проект плану реструктуризації боргів).

Суд дослідивши матеріали справи, розглянувши план реструктуризації, доданий до заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність, ухвалив відмовити у відкриття провадження у справі про неплатоспроможність.

Боржником подано план до заяви про відкриття провадження у справі про банкрутство, проте, без визначення розміру вимог за курсом НБУ станом на момент подачі заяви.

Також, боржником подано звіт про незалежну оцінку майна від 25.01.2022, що вказує на те, що боржником не встановлено ринкову вартість квартири станом на дату звернення до суду із заявою.

Саме по собі зазначення боржником в плані реструктуризації (первісно долученому до заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність) заставної вартості квартири (предмету іпотеки) в сумі - 5 078 908,00 грн., що визначена станом на 25.01.2022 не є дотриманням вимог абзацу 7 п. 5 розділу «Прикінцеві та перехідні положення» КУзПБ, адже очевидним є той факт, що ринкова вартість об`єкту нерухомості - є величиною змінною в залежності від умов ринку станом на конкретну дату та такою, що підлягає перегляду.

Отже, в порушення абз. 7 п. 5 розділу "Прикінцеві та перехідні положення" КУзПБ в плані реструктуризації не встановлено розміру боргу, що підлягає реструктуризації виходячи саме з ринкової вартості квартири, що забезпечує вимоги заставного кредитора, що є підставою для відмови у відкритті провадження у справі про неплатоспроможність.

Однією із основоположних засад цивільного законодавства є добросовісність (п. 6 ст. З ЦК України) і дії учасників цивільних правовідносин мають бути добросовісними. Тобто, відповідати певному стандарту поведінки, що характеризується чесністю, відкритістю і повагою до інтересів іншої сторони договору або відповідного правовідношення.

Боржником 17.01.2023 було подано ще два плани реструктуризації боргів та 22.05.2023 подано зміни до плану реструктуризації боргів, проте, суд зазначає, що відповідно до пункту 5 Прикінцевих та перехідних положень Кодексу України з процедур банкрутства, господарський суд на підготовчому засіданні розглядає план реструктуризації, доданий до заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність, а не пізніше подані редакції та зміни.

Матеріали справи, подані докази та обставини справи в їх сукупності з урахуванням того, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог і заперечень, свідчать про повну невідповідність заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність ОСОБА_1 та плану реструктуризації боргів останньої, вимогам ст.116 та п. 5 розділу «Прикінцеві та перехідні положення» КУзПБ.

Окрім цього, суд зазначає, що боржником було неодноразово подано клопотання про відкладення розгляду справи, а сама ОСОБА_1 в жодне судове засідання не з`явилася.

Як було зазначено у постанові Північного апеляційного господарського суду від 22.08.2023 у справі № 910/268/22: "Також, колегія суддів звертає увагу, що фізична особа ОСОБА_1 жодного разу не з`являлася в судове засідання особисто, а в судових засіданнях була присутня представниця ОСОБА_1. Однак, на думку колегії суддів, явка боржника у підготовчому засіданні є обов`язковою.

Відповідно до приписів ч.ч. 7, 8 ст. 123, ст. 124, ч. 8 ст. 126 КзПБ право на процедуру неплатоспроможності та отримання відповідних пільг має лише добросовісний боржник (фізична особа).

Тобто, з моменту подання заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність до суду, в особи, яка звернулась із відповідною заявою, виникають додаткові процесуальні обов`язки, незважаючи на наявність представника.

З наведено вбачається, що оскільки у процедурі неплатоспроможності правосуб`єктність боржника стає обмеженою, суд зобов`язаний встановити особу боржника щодо якого в подальшому будуть накладені певні передбачені КзПБ обмеження.

Тобто, на переконання колегії суддів особиста явка боржника у судове засідання для з`ясування його особи та наміру, що осатаній дійсно бажає застосування до нього передбачених законодавством обмежень у процедурі неплатоспроможності, є обов`язковою. Задля уникнення зловживання іншими особами (наприклад колекторними організаціями) виникнення у боржника обмеження правосуб`єктності, суд має впевнитися, що саме ця особа бажає прийняти участь у справі про неплатоспроможність.

З наведеного слідує, що хоча представник боржника і був наділений відповідними правами щодо представництва ОСОБА_1 у підготовчому засіданні, проте, він не може безумовно замінювати собою заявницю, оскільки провадження у справі про неплатоспроможність відкривається (у разі наявності підстав) не щодо представника, а щодо самої фізичної особи".

Добросовісність боржника - фізичної особи є визначальним критерієм для оцінки обставин і підстав з якими КУзПБ пов`язує можливість альтернативного вирішення господарським судом питання щодо подальшого руху справи, зокрема закриття провадження про неплатоспроможність фізичної особи. Тому, обставини, що свідчать про недобросовісну поведінку боржника у сукупності з іншими обставинами справи підлягають врахуванню господарським судом при ухваленні рішення про закриття провадження у справі, замість переходу до процедури погашення боргів боржника.

Відповідно до ч. 1 ст. 119 Кодексу України з процедур банкрутства у підготовчому засіданні господарський суд розглядає подані документи, з`ясовує наявність підстав для відкриття провадження у справі про неплатоспроможність, а також вирішує інші питання, пов`язані з розглядом заяви.

Відповідно до ч. 3 ст. 119 Кодексу України з процедур банкрутства, за наслідками підготовчого засідання господарський суд постановляє ухвалу про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність або про відмову у відкритті провадження у справі про неплатоспроможність.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 Кодексу України з процедур банкрутства провадження у справах про банкрутство регулюється цим Кодексом, Господарським процесуальним кодексом України, іншими законами України.

Судочинство у господарських судах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи (ч.3 ст. 3 Господарського процесуального кодексу України).

Європейський суд з прав людини зазначає, що сторони судового провадження повинні мати право очікувати застосування до їхньої справи чинних норм процесуального законодавства. (Рішення ЄСПЛ у справі "Дія 97 проти України" від 21.10.2010).

Згідно зі статтею 73 Господарського процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Статтею 74 Господарського процесуального кодексу України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Обов`язок із доказування слід розуміти як закріплену в процесуальному та матеріальному законодавстві міру належної поведінки особи, що бере участь у судовому процесі, із збирання та надання доказів для підтвердження свого суб`єктивного права, що має за мету усунення невизначеності, яка виникає в правовідносинах у разі неможливості достовірно з`ясувати обставини, які мають значення для справи.

За приписами статті 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Так, повно та всебічно оцінивши надані заявником докази, судом було встановлено відсутність підстав для відкриття провадження у справі про неплатоспроможність фізичної особи ОСОБА_1 .

Керуючись Кодексом України з процедур банкрутства, ст. 232, 234 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва, -

УХВАЛИВ:

1. Відмовити фізичній особі ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) у відкритті провадження у справі про неплатоспроможність.

2. Копію ухвали направити заявнику (боржнику), органу державної виконавчої служби.

Повний текст ухвали суду складено 25.01.2024

Ухвала набирає законної сили негайно після її оголошення, якщо інше не передбачено Господарським процесуальним кодексом України, Кодексом України з процедур банкрутства та може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції в порядку та строки, встановлені статтями 254-257 Господарського процесуального кодексу України

Суддя А.М.Івченко