ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"16" листопада 2023 р. м. Київ Справа №911/1046/23

За позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Компанія з обслуговування газових мереж та теплопостачання» (08134, Київська обл., м.Вишневе, вул. Святошинська, буд. 27, корп. 1, прим. 8)

до Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» (08150, Київська обл., Фастівський р-н, м. Боярка, вул. Шевченка, буд. 178)

про визнання незаконними та скасування рішень

Суддя Третьякова О.О.

Секретар судового засідання Капля Є.В.

Представники:

від позивача: Морозик Д.В., Просвірін А.Е.

від відповідача: Роговий М.В.

Обставини справи:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Компанія з обслуговування газових мереж та теплопостачання» (далі позивач) звернулось з позовом до Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» (далі відповідач) про визнання незаконними та скасування рішень Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз», оформлених протоколами від 08.02.2023 засідань комісії з розгляду актів про порушення вимог Кодексу ГРС, в частині задоволення актів про порушення від 29.12.2021 №5036 та №5037 та донарахування позивачу не облікованих обсягів природного газу та його вартості на підставі вказаних актів.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що у відповідача не було правових підстав для прийняття спірних рішень про донарахування позивачу необлікованих обсягів природного газу та його вартості, оскільки: (1) комісією оператора ГРМ акти про порушення від 29.12.2021 №5036 та №5037 були розглянуті лише 08.02.2023, тобто з пропуском передбаченого Кодексом ГРС двомісячного строку для розгляду від дати складення акта про порушення; (2) Кодексом ГРC передбачено, що якщо споживач своєчасно письмово повідомив оператора ГРМ про пошкодження лічильника газу до виявлення порушення оператором ГРМ та за умови відсутності пошкодження пломби чи несанкціонованого втручання в роботу лічильника, то донарахування необлікованого природного газу в порядку глави 4 розділу XI Кодексу ГРС споживачу не здійснюється (так звана заохочувальна норма пункту 8 глави 4 розділу XI Кодексу ГРС); (3) наявні дані вказують на те, що позаштатний режим роботи лічильника газу виник з 21.12.2021, в той час як відповідачем обсяги природного газу позивачу донараховані за період з 02.11.2021 по 30.11.2021 (акт від 29.12.2021 №5037) та з 01.12.2021 по 11.01.2022 (акт від 29.12.2021 №5036), тобто не з дати виходу з ладу лічильника, (4) комісія оператора ГРМ, яка розглядала акти, діяла в неповноважному складі, оскільки юриста в складі комісії не було.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 27.04.2023 відкрито провадження у справі №911/1046/23, постановлено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження, встановлено учасникам справи строки для вчинення необхідних процесуальних дій, підготовче засідання призначено на 25.05.2023.

В підготовче засідання 25.05.2023 з`явились сторони, протокольною ухвалою суду підготовче засідання відкладено на 15.06.2023 з метою надання сторонам можливості реалізувати їх процесуальні права на стадії підготовчого провадження.

29.05.2023 до Господарського суду Київської області від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, у якому відповідач позов не визнав на послався на те, що 29.12.2021 працівниками відповідача на об`єкті позивача було виявлено порушення Кодексу ГРС, а саме пошкодження лічильника газу або робота комерційного вузла обліку природного газу (ВОГ) чи його складових в позаштатному режимі, внаслідок чого витрата (споживання) природного газу комерційним ВОГ не обліковується або обліковується некоректно; виявлено різницю в показах між лічильником та коректором. У зв`язку з виявленим порушенням були складені акти про порушення від 29.12.2021 №5036 та №5037, а 11.01.2022 на об`єкті позивача був демонтований лічильник газу для проведення його позачергової повірки. За результатами повірки лічильник газу визнано непридатним. Відповідач вважає правомірними рішення, які оформлені протоколами засідання комісії з розгляду актів про порушення вимог Кодексу ГРС від 08.02.2023, про донарахування позивачу не облікованих обсягів природного газу та його вартості на підставі вказаних актів про порушення від 29.12.2021 №5036 та №5037.

Заперечуючи проти доводів позивача, відповідач посилається на те, що (1) передбачений Кодексом ГРС двомісячний строк для розгляду актів про порушення був пропущений відповідачем виключно з поважних причин, а саме внаслідок запровадження з 19.12.2020 карантину відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 09.12.2020 №1236 та запровадження з 24.02.2022 воєнного стану. Також відповідач посилається на те, що законодавством не передбачено, щоб пропуск передбаченого Кодексом ГРС вказаного двомісячного строку для розгляду акта про порушення був підставою для визнання недійсним рішення комісії оператора ГРМ; (2) відповідач не згоден із застосуванням до даних обставин заохочувальної норми пункту 8 глави 4 розділу XI Кодексу ГРС (щодо звільнення споживача від процедури донарахування обсягу природного газу), оскільки відповідач вважає, що вказана заохочувальна норма застосовується у випадку саме пошкодження лічильника газу, в той час як в даних обставинах має місце робота лічильника газу в позаштатному режимі. Відповідач вважає, що робота лічильника газу в позаштатному режимі є іншим (окремим) видом порушенням, ніж пошкодження лічильника газу, а тому стверджує про непоширення заохочувальної норми пункту 8 глави 4 розділу XI Кодексу ГРС на дані обставини роботи лічильника газу в позаштатному режимі; (3) відповідач стверджує, що в даному випадку дату виходу з ладу лічильника позивача неможливо достовірно встановити, тому вважає правомірним донарахування позивачу обсягів природного газу не з дати виходу з ладу лічильника, а саме з дати початку розрахункового періоду; (4) відповідач відхиляє доводи позивача про неповноважний склад комісії оператора ГРМ, яка розглядала акти про порушення, без юриста в її складі. Відповідач при цьому посилається на те, що до складу комісії оператора ГРМ входить всього 9 осіб, з яких один юрист за посадою, однак фактична присутність юриста на засіданні комісії не є обов`язковою для кворуму, оскільки засідання комісії вважається правомочним за умови присутності на ньому не менше 4 членів, а на засіданні комісії 08.02.2023 було 6 членів, отже відповідач вважає комісію оператора ГРМ правомочною.

08.06.2023 до Господарського суду Київської області від позивача надійшла відповідь на відзив, у якій позивач з відзивом не погодився та уточнив свої доводи у спорі, а саме позивач зазначив, що: (1) відповідач не повідомив конкретних поважних причин пропуску комісією оператора ГРМ передбаченого Кодексом ГРС двомісячного строку для розгляду актів про порушення від 29.12.2021 №5036 та №5037, які були розглянуті лише 08.02.2023; (2) так звана заохочувальна норма пункту 8 глави 4 розділу XI Кодексу ГРС у разі своєчасного письмового повідомлення споживачем оператора ГРМ поширюється в тому числі на випадок роботи лічильника газу в позаштатному режимі; (3) наявні дані звітів коректора газу дають можливість встановити, коли саме виникали ситуації роботи лічильника газу в позаштатному режимі та тривалість позаштатного режиму роботи, тому посилання відповідача про неможливість визначення дати (періодів) виходу з ладу лічильника (21 грудня, 23-25 грудня та 29 грудня 2021) та необхідність донарахування позивачу обсягів природного газу з дати початку розрахункового періоду (02.11.2021) є необґрунтованими; (4) комісія оператора ГРМ, яка розглядала акти, діяла в неповноважному складі, оскільки, незважаючи на наявність кворуму, відповідачем не була дотримана вимога про суб`єктний склад такої комісії наявність в складі комісії юриста.

В підготовче засідання 15.06.2023 з`явився відповідач, позивач не з`явився, протокольною ухвалою підготовче засідання відкладено на 22.06.2023.

21.06.2023 до Господарського суду Київської області від відповідача надійшли заперечення на відповідь на відзив, у яких відповідач повторив свою правову позицію, раніше викладену у відзиві на позов.

22.06.2023 до Господарського суду Київської області від позивача надійшли додаткові докази разом з клопотанням про їх приєднання до матеріалів справи.

В підготовче засідання 22.06.2023 з`явились сторони, протокольною ухвалою в підготовчому засіданні оголошено перерву на 20.07.2023.

20.07.2023 до Господарського суду Київської області від відповідача надійшли додаткові письмові пояснення, а від позивача додаткові докази разом з клопотанням про їх приєднання до матеріалів справи.

В підготовче засідання 20.07.2023 з`явились сторони, протокольною ухвалою в підготовчому засіданні оголошено перерву на 27.07.2023.

Підготовче засідання 27.07.2023 не відбулось у зв`язку із перебуванням судді Третьякової О.О. на лікарняному, ухвалою суду від 31.07.2023 підготовче засідання призначено на 03.08.2023.

01.08.2023 до Господарського суду Київської області надійшли додаткові письмові пояснення від відповідача, а 03.08.2023 від позивача.

01.08.2023 до Господарського суду Київської області від відповідача надійшли додаткові письмові пояснення.

В підготовче засідання 03.08.2023 з`явились сторони, за наслідками з`ясування правових позицій сторін протокольною ухвалою закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті на 14.09.2023.

У судове засідання 14.09.2023 та 12.10.2023 з`явились сторони, які надали пояснення по суті справи, протокольною ухвалою в судовому засіданні оголошувалась перерва відповідно на 12.10.2023 та 26.10.2023.

12.10.2023 до Господарського суду Київської області від позивача надійшло клопотання про відшкодування судових витрат на професійну правничу допомогу, в якому позивач просив суд вказані витрати позивача стягнути з відповідача.

24.10.2023 до Господарського суду Київської області від позивача надійшли додаткові письмові пояснення.

25.10.2023 до Господарського суду Київської області від відповідача надійшли додаткові письмові пояснення та клопотання про відкладення розгляду справи.

У судове засідання 26.10.2023 з`явився позивач, відповідач не з`явився, протокольною ухвалою судове засідання відкладено на 16.11.2023.

06.11.2023 до Господарського суду Київської області від позивача надійшли додаткові письмові пояснення.

У судове засідання 16.11.2023 з`явились сторони, які надали пояснення по суті справи. За результатами з`ясування обставин справи, перевірки їх доказами та проведення судових дебатів 16.11.2023 у судовому засіданні після виходу з нарадчої кімнати судом оголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Розглянувши подані документи і матеріали, проаналізувавши позовні вимоги та заперечення проти них, заяви та пояснення сторін по суті справи, з`ясувавши фактичні обставин справи, оцінивши наявні докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтуються на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому їх дослідженні, суд

встановив:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Компанія з обслуговування газових мереж та теплопостачання» (позивач) є юридичною особою, основним видом діяльності якої відповідно до статуту позивача від 10.08.2021 та виписки з Єдиного державного реєстру юридичних осіб від 25.08.2021 є постачання пари, гарячої води та кондиційованого повітря.

Акціонерне товариство «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» (відповідач) є юридичною особою, основним видом діяльності якої відповідно до виписки з Єдиного державного реєстру юридичних осіб від 25.10.2022 є розподілення газоподібного палива через місцеві трубопроводи.

Між позивачем в якості споживача та відповідачем в якості оператора ГРМ укладено договір розподілу природного газу (для споживача, що не є побутовим) (далі Договір розподілу газу), відповідно до п.2.1 якого відповідач (оператор ГРМ) зобов`язався надати позивачу (споживачу) послуг з розподілу природного газу, позивач (споживач) зобов`язався прийняти зазначену послугу та оплатити її вартість у розмірі, строки та порядку, що визначені цим договором. Цей Договір розподілу газу укладений сторонами шляхом приєднання позивача до умов публічного типового договору відповідача про розподіл природного газу на підставі поданої позивачем відповідачу заяви-приєднання від 01.01.2016.

Порядок обліку природного газу, що передається споживачу, визначено в розділі V Договору розподілу газу, а саме пунктами 5.1 та 5.2 цього розділу встановлено, що облік природного газу, що передається оператором ГРМ та споживається споживачем на межі балансової належності об`єкта споживача, здійснюється відповідно до вимог Кодексу газорозподільних систем; визначення об`єму розподілу та споживання природного газу по споживачу здійснюється на межі балансової належності між оператором ГРМ та споживачем на підставі даних комерційного вузла обліку (лічильника газу), визначеного в заяві-приєднанні, та з урахуванням регламентних процедур, передбачених Кодексом газорозподільних систем та цим договором.

Відповідно до п.6.3 Договору розподілу газу розрахунковий період за договором є календарний місяць.

Права та обов`язки сторін за Договором розподілу газу визначені в розділі VII цього договору.

Цей Договір розподілу газу укладений сторонами на невизначений строк (п.12.1 цього договору).

28.12.2021 позивач письмово повідомив відповідача про виявлення несправності вузла обліку природного газу позивача, що підтверджується заявою позивача відповідачу, відповідно до якої позивач просить направити представника відповідача на вузол обліку природного газу позивача за адресою м.Вишневе, вул.Святошинська, 27-Г, котельня Г23 для визначення несправності вузла обліку газу. На вказаній заяві позивача міститься вхідний штамп відповідача про її отримання відповідачем 28.12.2021 та вхідний номер.

На підставі зазначеної заяви, фахівцями відповідача 29.12.2021 була проведена перевірка технічного стану комерційного вузла обліку природного газу (ВОГ) позивача, про що сторонами складено відповідний акт перевірки технічного стану комерційного ВОГ від 29.12.2021, надалі акт перевірки від 29.12.2021. Із акта перевірки від 29.12.2021 вбачається, що цього дня відповідачем на підставі листа споживача (позивача) виконано виїзд на ВОГ позивача для визначення несправності, в ході перевірки ВОГ на герметичність виявлено витоки газу та виявлено, що коректор не реагує на витрату, що є підозрою на вихід з ладу ЗВТ, різниця в показах лічильника газу та коректора складає 835 кв.м. (на лічильнику покази більше), споживача зобов`язано в десятиденний строк забезпечити можливість демонтажу ЗВТ на позачергову повірку. Дана несправність в акті перевірки від 29.12.2021 кваліфікована як порушення «не з в вини споживача», а саме порушення підпункту 1 (пошкодження ЗВТ (лічильника газу) або робота комерційного ВОГ чи його складових в позаштатному режимі, внаслідок чого витрата (споживання) природного газу комерційним ВОГ не обліковується або обліковується некоректно) та підпункту 2 (фіксація коректором чи обчислювачем об`єму газу даних щодо збоїв в роботі комерційного ВОГ або його складових, внаслідок чого об`єм розподіленого (спожитого) природного газу за попередній період визначений некоректно) пункту 3 глави 2 розділу XI Кодексу ГРС.

Також, у зв`язку із виявленням порушення відповідно до акта перевірки від 29.12.2021, представниками відповідача та позивача там же на місці був складений також Акт про порушення №5036 від 29.12.2021, надалі Акт про порушення №5036 від 29.12.2021, у якому було зафіксоване виявлене порушення Кодексу ГРС, а саме порушення п.п.1 п.3 гл.2 розділу XI Кодексу ГРС пошкодження лічильника газу або робота вузла обліку газу (ВОГ) чи його складових в позаштатному режимі, внаслідок чого витрата (споживання) газу комерційним ВОГ не обліковується або обліковується некоректно. У цьому Акті про порушення №5036 від 29.12.2021 міститься відсилка (в якості додатку) на акт перевірки від 29.12.2021 та зазначено, що споживачу необхідно в десятиденний строк забезпечити можливість демонтажу лічильника газу для проведення його позачергової повірки, а комісія оператора ГРМ з розгляду цього акта про порушення буде проводити засідання 27.01.2021 та вказана адреса проведення такого засідання. Із Акта про порушення №5036 від 29.12.2021 вбачається, що вказана у ньому дата проведення засідання комісії оператора ГРМ з розгляду цього акта « 27.01.2021» містила описку в зазначенні року, враховуючи, що цей акт був складений в грудні 2021, отже датою проведення засідання комісії міг бути січень 2022, а не січень 2021.

Також, у зв`язку із виявленням порушення відповідно до акта перевірки від 29.12.2021, представниками відповідача та позивача там же на місці був складений також Акт про порушення №5037 від 29.12.2021, надалі Акт про порушення №5037 від 29.12.2021, у якому було зафіксоване виявлене порушення Кодексу ГРС, а саме порушення п.п.2 п.3 гл.2 розділу XI Кодексу ГРС фіксація коректором чи обчислювачем об`єму газу даних щодо збоїв в роботі комерційного ВОГ або його складових, внаслідок чого об`єм розподіленого (спожитого) природного газу за попередній період визначений некоректно. У цьому Акті про порушення №5037 від 29.12.2021 зазначено, що коректор не реагує на витрату, міститься відсилка (в якості додатку) на акт перевірки від 29.12.2021 та зазначено, що споживачу необхідно в десятиденний строк забезпечити можливість демонтажу лічильника газу для проведення його позачергової повірки, а комісія оператора ГРМ з розгляду цього акта про порушення буде проводити засідання 27.01.2021 та вказана адреса проведення такого засідання. Із Акта про порушення №5037 від 29.12.2021 вбачається, що вказана у ньому дата проведення засідання комісії оператора ГРМ з розгляду цього акта « 27.01.2021» містила описку в зазначенні року, враховуючи, що цей акт був складений в грудні 2021, отже датою проведення засідання комісії міг бути січень 2022, а не січень 2021.

Усі три акта від 29.12.2021, а саме акт перевірки від 29.12.2021, Акт про порушення №5036 від 29.12.2021 та Акт про порушення №5037 від 29.12.2021 підписані представниками відповідача та представником позивача без зауважень.

Листом від 05.01.2022 позивач звернувся до Києво-Святошинського відділення АТ «Київоблгаз» для проведення опломбування газових кранів на час проведення ремонтних робіт лічильника газу позивача.

11.01.2022 в присутності представника позивача фахівцями відповідача було проведено демонтаж лічильника газу позивача тип TEMП G100, зав.№141102, надалі лічильник газу позивача, з метою проведення його позачергової повірки, про що складено акт перевірки технічного стану комерційного ВОГ від 11.01.2022, надалі акт перевірки від 11.01.2022, та протокол щодо направлення ЗВТ на позачергову повірку від 11.01.2022. В акті перевірки від 11.01.2022 зазначено, що лічильник газу позивача не видає імпульси на коректор, внаслідок чого наявна значна різниця показів.

В подальшому, 14.01.2022 в присутності представників позивача та відповідача метрологічною лабораторією в м.Боярка була проведена позачергова повірка вказаного лічильника газу завод.№141102, за результатами якої цей лічильник визнано непридатним, що підтверджується складеним метрологічною лабораторією актом від 14.01.2022 та довідкою про непридатність законодавчо врегульованого засобу вимірювальної техніки від 14.01.2022 №39-2-6/0006.

27.01.2022 засідання комісії оператора ГРМ з розгляду Акта про порушення №5036 від 29.12.2021та Акта про порушення №5037 від 29.12.2021 не відбулись.

Відповідач листом від 17.10.2022 вих.№810-Сл-18456-1022 запросив позивача на засідання комісії оператора ГРМ на 20.10.2022. У цьому листі-запрошенні відповідача містилась описка, враховуючи, що в тексті вказаного листа в якості підстави для запрошення позивача на засідання комісії був вказаний акт про порушення №473 від 11.01.2019, однак фактично 20.10.2022 на засіданні комісії з розгляду актів про порушення вказана комісія оператора ГРМ розглядала Акт про порушення №5036 від 29.12.2021. Так, із протоколу №10097 від 20.10.2022 засідання комісії з розгляду актів про порушення вимог Кодексу ГРС вбачається, що 20.10.2022 до порядку денного комісії було включено питання розгляду на комісії саме Акта про порушення №5036 від 29.12.2021 і за результатами розгляду цього питання комісією оператора ГРМ в присутності представника споживача (позивача) Просвіріна А.Є. було прийнято рішення про перенесення засідання на 27.10.2022.

Отже, 20.10.2022 відбулось засідання комісії оператора ГРМ з розгляду Акта про порушення №5036 від 29.12.2021, про що складений протокол №10097 від 20.10.2022 засідання комісії з розгляду актів про порушення вимог Кодексу ГРС, відповідно до якого за результатами розгляду цього питання комісією оператора ГРМ в присутності представника споживача (позивача) Просвіріна А.Є. було прийнято рішення про перенесення засідання комісії на 27.10.2022.

27.10.2022 позивач надав комісії відповідача письмові пояснення, у яких позивач послався на те, що фактично позаштатний режим роботи лічильника газу тривав лише з 25.12.2021, а вже 11.01.2022 лічильник був демонтований, при цьому зафіксовані та узгоджені в актах приймання-передачі природного газу за грудень 2021 та січень 2022 обсяги природного газу позивач вважає такими, що знаходяться в діапазоні використаного обсягу газу за аналогічні періоди. Також позивач послався на пропуск двомісячного строку для розгляду комісією оператора ГРМ акта про порушення.

27.10.2022 відбулось засідання комісії з розгляду Акта про порушення №5036 від 29.12.2021, на якому був присутній представник позивача. Комісією оператора ГРМ було прийнято рішення про перенесення засідання на 03.11.2022 з метою доопрацювання письмових пояснень споживача (позивача). Вказане підтверджується протоколом засідання комісії із протоколу засідання комісії з розгляду актів про порушення вимог Кодексу ГРС №10119 від 27.10.2022.

03.11.2022 засідання комісії оператора ГРМ з розгляду Акта про порушення №5036 від 29.12.2021 не відбулось.

Відповідач листами від 08.11.2022 вих.№810-Сл-20659-1122 та вих. №810-Сл- запросив позивача на засідання комісії оператора ГРМ з розгляду відповідно Акта про порушення №5036 від 29.12.2021 та Акта про порушення №5037 від 29.12.2021 на 10.11.2022.

10.11.2022 засідання комісії оператора ГРМ з розгляду Акта про порушення №5036 від 29.12.2021 та Акта про порушення №5037 від 29.12.2021 не відбулись.

В подальшому листом від 10.11.2022 вих.№810-Сл-20839-1122 відповідач повідомив позивача про перенесення засідання комісії оператора ГРМ з розгляду Акта про порушення №5036 від 29.12.2021 та Акта про порушення №5037 від 29.12.2021 на 17.11.2022. Причиною перенесення засідання відповідач у вказаному листі вказав неповноважний склад комісії через відсутність деяких членів.

17.11.2022 засідання комісії оператора ГРМ з розгляду Акта про порушення №5036 від 29.12.2021 та Акта про порушення №5036 від 29.12.2021 також не відбулись.

В подальшому листом від 06.02.2023 відповідач запросив позивача на засідання комісії оператора ГРМ з розгляду Акта про порушення №5036 від 29.12.2021 та Акта про порушення №5037 від 29.12.2021 на 08.02.2023.

08.02.2023 відбулось засідання комісії оператора ГРМ з розгляду Акта про порушення №5036 від 29.12.2021, на якому був присутній також представник позивача Просвірін А.Є. і яке оформлено протоколом №10377 від 08.02.2023 засідання комісії з розгляду актів про порушення вимог Кодексу ГРС. Із зазначеного протоколу засідання комісії №10377 від 26.01.2023 та акта-розрахунку від 08.02.2023 до нього випливає, що на цьому засіданні комісією було прийнято рішення про нарахування споживачу (позивачу) необлікованого (донарахованого) природного газу за період з 01.12.2021 по 11.01.2022 в кількості 102491,58 куб.м. загальною вартістю 4499225,05 грн.

Також 08.02.2023 відбулось засідання комісії оператора ГРМ з розгляду Акта про порушення №5037 від 29.12.2021, на якому був присутній також представник позивача Просвірін А.Є. і яке оформлено протоколом №10376 від 08.02.2023 засідання комісії з розгляду актів про порушення вимог Кодексу ГРС. Із зазначеного протоколу засідання комісії №10376 від 26.01.2023 та акта-розрахунку від 08.02.2023 до нього випливає, що на цьому засіданні комісією було прийнято рішення про нарахування споживачу (позивачу) необлікованого (донарахованого) природного газу за період з 02.11.2021 по 30.11.2021 в кількості 3072,65 куб.м. загальною вартістю 115728,05 грн.

Надаючи правову оцінку вказаним обставинам справи, які підтверджуються наявними у справі копіями письмових доказів, суд виходить із того, що правовідносини сторін у зв`язку із розподілом природного газу регулюються укладеним між сторонами Договором розподілу газу, а також Законом України «Про ринок природного газу» та Кодексом газорозподільних систем (у редакції станом на час виникнення спірних правовідносин).

Так, частиною 1 статті 40 Законом України «Про ринок природного газу» визначено, що розподіл природного газу здійснюється на підставі та умовах договору розподілу природного газу в порядку, передбаченому кодексом газорозподільних систем та іншими нормативно-правовими актами. За договором розподілу природного газу оператор газорозподільної системи зобов`язується забезпечити замовнику послуги розподілу природного газу на період та умовах, визначених договором розподілу природного газу, а замовник зобов`язується сплатити оператору газорозподільної системи вартість послуг розподілу природного газу.

Із статті 41 Закону України «Про ринок природного газу» випливає, що Кодекс газорозподільних систем затверджується Регулятором за результатами консультацій із суб`єктами ринку природного газу та повинен містити такі положення: 1) основні правила технічної експлуатації газорозподільних систем, планування, оперативно-технологічного управління та розвитку газорозподільних систем та механізми нагляду за їх додержанням; 2) умови, у тому числі комерційні та технічні, доступу до газорозподільних систем, включаючи комерційні та технічні умови приєднання нових об`єктів замовника до газорозподільної системи; 3) правила обліку природного газу (у тому числі приладового); 4) правила поведінки на випадок збоїв у роботі газорозподільних систем; 5) порядок обміну інформацією з іншими суб`єктами ринку природного газу; 6) інші питання щодо експлуатації газорозподільних систем.

Кодекс газорозподільних систем затверджений постановою НКРЕКП від 30.09.2014 №2494 (із змінами та доповненнями станом на час виникнення спірних правовідносин, тобто на момент складання Актів про порушення №5036 та №5037 від 29.12.2021 та їх розгляду комісією з розгляду актів про порушення Оператора ГРМ), надалі Кодекс ГРС.

Главою 2 розділу XI Кодексу ГРС визначені види порушень, внаслідок яких здійснюється перерахунок (донарахування) об`ємів природного газу або зміна їх режиму нарахування.

Так, відповідно до підпунктів 1 та 2 пункту 3 вказаної глави 2 розділу XI Кодексу ГРС до порушень (за умови відсутності несанкціонованого втручання в ГРМ або роботу ЗВТ), що сталися внаслідок пошкодження чи позаштатного режиму роботи комерційного ВОГ або його складових (які кваліфікуються як «не з вини споживача»), але внаслідок яких споживачу здійснюється перерахунок розподіленого (спожитого) об`єму природного газу, належать, зокрема: 1) пошкодження ЗВТ (лічильника газу) або робота комерційного ВОГ чи його складових в позаштатному режимі, внаслідок чого витрата (споживання) природного газу комерційним ВОГ не обліковується або обліковується некоректно; 2) фіксація коректором чи обчислювачем об`єму газу даних щодо збоїв в роботі комерційного ВОГ або його складових, внаслідок чого об`єм розподіленого (спожитого) природного газу за попередній період визначений некоректно.

Також пунктом 6 глави 6 розділу X Кодексу ГРС встановлено, що у разі виявлення позаштатного режиму роботи комерційного ВОГ чи його складових, пошкодження ЗВТ або пошкодження пломб чи захисних елементів власник (користувач), на території або у приміщенні якого встановлений комерційний ВОГ чи його складові, має терміново поінформувати про це Оператора ГРМ та за потреби вжити заходів для недопущення аварійної ситуації з урахуванням техніки безпеки. Якщо внаслідок позаштатного режиму роботи комерційного ВОГ чи його складових буде підтверджено факт необлікованого чи облікованого частково об`єму розподіленого (спожитого, переданого) природного газу, розрахунок необлікованих (облікованих частково) об`ємів природного газу за період несправності комерційного ВОГ чи його складових здійснюється відповідно до вимог цього Кодексу.

Порядок оформлення акта про порушення визначено главою 5 розділу XI Кодексу ГРС, відповідно до пунктів 1,2 та 5 якої у разі виявлення у споживача порушень, визначених у главі 2 цього розділу, на місці їх виявлення представником Оператора ГРМ складається акт про порушення за формою, наведеною в додатку 20 до цього Кодексу. Акт про порушення після пред`явлення представником Оператора ГРМ службового посвідчення складається в присутності споживача/несанкціонованого споживача та/або незаінтересованої особи (представника власника/користувача, на території чи об`єкті якого сталося порушення, або органу місцевого самоврядування) за умови посвідчення його особи та засвідчується їх особистими підписами. Акт про порушення складається в двох примірниках, один з яких залишається у споживача (несанкціонованого споживача), який має право внести до акта про порушення свої зауваження та заперечення. До акта про порушення сторонами можуть бути додані пояснення, зауваження, заперечення та докази, перелік яких (за наявності) зазначається в акті про порушення.

При цьому пунктом 8 глави 5 розділу XI Кодексу ГРС визначено, що акт про порушення має бути розглянутим комісією з розгляду актів про порушення Оператора ГРМ, яка визначає його правомірність та приймає щодо них відповідне рішення. Засідання комісії з розгляду акта про порушення має бути проведено Оператором ГРМ не пізніше двомісячного строку з дня складання акта про порушення (крім випадку очікування результатів експертизи ЗВТ, яка проводиться суб`єктами судово-експертної діяльності, діяльність яких регулюється Законом України «Про судову експертизу»). При складанні акта про порушення представник Оператора ГРМ зазначає в ньому про необхідність споживача (несанкціонованого споживача) бути присутнім на засіданні комісії, на якому буде розглянуто складений акт про порушення, та визначає: 1) місцезнаходження комісії з розгляду актів про порушення; 2) дату та орієнтовний час проведення засідання комісії, на якому буде розглядатися складений акт про порушення; 3) контактний телефон особи Оператора ГРМ (для уточнення інформації щодо часу та місця засідання комісії).

До складу комісії з розгляду актів про порушення має входити не менше трьох представників Оператора ГРМ зі складу інженерно-технічного персоналу та юристів (пункт 9 глави 5 розділу XI Кодексу ГРС).

Порядок визначення необлікованих об`ємів природного газу та зміни їх режиму нарахування споживачу (несанкціонованому споживачу), що не є побутовим, встановлений в главі 4 розділу XI Кодексу ГРС.

Так, пунктом 4 глави 4 розділу XI Кодексу ГРС встановлено, що у разі виявлення Оператором ГРМ пропущення строку періодичної повірки лічильника газу або звужуючого пристрою з вини споживача, несправності лічильника газу або звужуючого пристрою (перетворювача різниці тиску), що сталася внаслідок його пошкодження або позаштатного режиму роботи, за умови відсутності несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ перерахунок об`єму розподіленого (спожитого) природного газу проводиться з урахуванням такого:при визначенні лічильника газу або звужуючого пристрою (перетворювача різниці тиску) непридатними до застосування за результатами позачергової або експертної повірки, а також при пропущенні строку періодичної повірки лічильника газу або звужуючого пристрою з вини споживача об`єм переданого (прийнятого) газу розраховується за номінальною потужністю неопломбованого газоспоживаючого обладнання перерахунок проводиться за період з дати виходу з ладу ЗВТ (з дати початку прострочення періодичної повірки) до моменту встановлення та опломбування справного та повіреного ЗВТ. У разі якщо дату виходу з ладу ЗВТ неможливо достовірно визначити, перерахунок проводять з початку розрахункового періоду до дати встановлення та опломбування справного та повіреного ЗВТ.

Відповідно до пункту 6 глави 6 розділу Х Кодексу ГРС позаштатний режим роботи комерційного ВОГ, зокрема, включає:

1) витоки газу з елементів та конструкції комерційного ВОГ, у тому числі імпульсних ліній манометрів, датчиків тиску і температури тощо;

2) відсутність зміни показань лічильника газу (обчислювача або коректора об`єму газу), загальмованість або рух з ривками зчитувального механізму при фактичній витраті (споживанні) природного газу.

Разом з тим, пунктом 8 глави 4 розділу XI Кодексу ГРС встановлено також, що у разі своєчасного (до виявлення порушення представником Оператора ГРМ) письмового повідомлення споживачем Оператора ГРМ про пошкодження ЗВТ/лічильника газу або пломби (крім її відсутності) та за умови відсутності пошкодження пломби з прихованими заходами чи несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ/лічильника газу процедура, передбачена цією главою, не застосовується (крім періоду відсутності пошкодженого ЗВТ/лічильника газу, що був направлений на експертизу та/або позачергову чи експертну повірку). При порушеннях, пов`язаних з пошкодженням ЗВТ та/або пломб на ЗВТ, за наявності по об`єкту споживача даних дублюючого ВОГ, а також в ситуації, коли наявні дані в обчислювачі/коректорі об`єму газу є достатніми для визначення об`єму природного газу по об`єкту споживача, процедура, передбачена цією главою, не застосовується.

Вирішуючи спір між сторонами, в тому числі надаючи оцінку доводам та запереченням позивача та відповідача, суд зазначає, що передбачений статтею 13 Господарського процесуального кодексу України принцип змагальності господарського судочинства надає сторонам достатні процесуальні можливості у представленні та доказуванні своєї позиції, спростуванні позиції інших учасників процесу з метою правильного вирішення спору. Цей принцип передбачає активну роль сторін як заінтересованих учасників процесу у доказуванні своєї правової позиції.

Так, відповідно до ст. 79 Господарського процесуального кодексу України, наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Аналізуючи доводи позивача про те, що комісією оператора ГРМ Акт про порушення №5036 від 29.12.2021 та Акт про порушення №5037 від 29.12.2021 були розглянуті лише 08.02.2023, тобто з пропуском передбаченого Кодексом ГРС двомісячного строку для їх розгляду, та доводи відповідача про те, що цей двомісячний строк для розгляду актів про порушення був пропущений відповідачем виключно з поважних причин, а саме внаслідок запровадження з 19.12.2020 карантину відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 09.12.2020 №1236 та запровадження з 24.02.2022 воєнного стану відповідно до Указу Президента України від 24.02.2022 №64/2022, суд приходить до наступних висновків.

Суд відмічає, що відповідачем, крім загальних тверджень про запроваджений відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 09.12.2020 №1236 карантин та запроваджений з 24.02.2022 воєнний стан, не надано суду доказів того, щоб карантин та/або воєнний стан перешкодили відповідачу розглянути Акт про порушення №5036 від 29.12.2021 та Акт про порушення №5037 від 29.12.2021 у двомісячний строк за обставин, коли вказані акти про порушення фактично були розглянуті відповідачем лише 08.02.2023, тобто більше ніж через 13 місяців від дати складення цих актів.

Так, відповідно до обставин справи, позачергова повірка лічильника позивача завод.№141102 була проведена ще 14.01.2022, про що наявний складений метрологічною лабораторією акт від 14.01.2022. Отже, у зв`язку із складеним метрологічною лабораторією актом від 14.01.2022 з результатами повірки лічильника у відповідача були наявні достатні підстави для проведення 27.01.2022 засідання комісії оператора ГРМ з розгляду Акта про порушення №5036 від 29.12.2021 та Акта про порушення №5037 від 29.12.2021, тобто в дату, яка була зазначена самим відповідачем в цих актах про порушення в якості дати розгляду цих актів на засіданні комісії оператора ГРМ.

Однак, 27.01.2022 засідання комісії оператора ГРМ з розгляду Акта про порушення №5036 від 29.12.2021 та Акта про порушення №5037 від 29.12.2021 не відбулись, при цьому відповідачем не надано суду доказів впливу запровадженого відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 09.12.2020 №1236 карантину на можливість відповідача провести 27.01.2022 вказані засідання комісії оператора ГРМ з розгляду актів про порушення. Більш того, запровадження карантину, на який посилається відповідач, не може розглядатись судом як надзвичайна для відповідача обставина, враховуючи, що карантин був запроваджений вперше ще з 12.03.2020 (відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 №211), тобто задовго до складення відповідачем актів про порушення №5036 та №5037 від 29.12.2021, у яких сам відповідач датою засідання комісії оператора ГРМ визначив 27.01.2022. Надані відповідачем в якості доказу його внутрішні накази про встановлення протиепідемічних заходів в товаристві не вказують на об`єктивну неможливість відповідача провести 27.01.2022 або пізніше засідання комісії оператора ГРМ.

Таким чином, відповідачем не доведено виникнення об`єктивних перешкод, які б унеможливлювали розгляд відповідачем актів про порушення №5036 та №5037 від 29.12.2021 на засіданні комісії 27.01.2022, тобто в дату, визначену самим відповідачем в цих актах про порушення. Із цього вбачається, що сам відповідач не забезпечив проведення засідання комісії 27.01.2022 з розгляду актів про порушення №5036 та №5037 від 29.12.2021.

Так само, відповідачем не надано суду доказів виникнення об`єктивних перешкод, які б унеможливлювали розгляд відповідачем актів про порушення №5036 та №5037 від 29.12.2021 в подальшому протягом січня-жовтня 2022. Надані відповідачем в якості доказу його внутрішні накази щодо організації роботи товариства на час воєнного стану, а саме накази «Про дистанційну роботу» від 24.02.2022 №667 та «Про організацію роботи працівників АТ «Київоблгаз» від 01.03.2022 №680, не вказують на об`єктивну неможливість відповідача взагалі проводити засідання комісії оператора ГРМ. Можна погодись з відповідачем в тому, що збройна агресія РФ проти України та введення воєнного стану в Україні з 24.02.2022 є безпрецедентною ситуацією, яка вплинула на всі сфери життя. Разом з тим суд відмічає, що відповідачем не доведено об`єктивної неможливості відповідача розглянути акти про порушення №5036 та №5037 від 29.12.2021 у періоді до запровадження воєнного стану (24.02.2022), враховуючи, що розгляд цих актів спершу був запланований на засіданні комісії 27.01.2022, тобто ще до введення воєнного стану. Суд також враховує, що відповідно до Переліку територій, на яких ведуться (велись) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією, затвердженого наказом Мінреінтеграції від 22.12.2022 №309, територія місцезнаходження структурного підрозділу відповідача в м.Києві відносилась до територій активних бойових дій у періоді з 24.02.2022 по 30.04.2022, а територія місцезнаходження структурного підрозділу відповідача в м.Боярка відносилась до території можливих бойових дій з 26.03.2022 по 26.03.2022, тобто відповідач не був позбавлений можливості акти про порушення №5036 та №5037 від 29.12.2021 розглянути щонайменше протягом травня-червня 2022, навіть якщо брати до уваги факт ведення активних та/або можливих бойових дій у періоді з 24.02.2022 по 30.04.2022 в регіоні відповідача. Однак відповідачем не надано суду доказів виникнення об`єктивних перешкод, які б унеможливлювали розгляд відповідачем цих актів про порушення у періоді травня-червня 2022 та наступні місяці, коли активні бойові дії на території м.Києва та м.Боярка вже не велись.

Лише в жовтні 2022 відповідач листом від 17.10.2022 вих.№810-Сл-18456-1022 запросив позивача на засідання комісії з розгляду актів про порушення на 20.10.2022. При цьому у листі-запрошенні відповідача містилась описка, враховуючи, що в тексті вказаного листа в якості підстави для запрошення позивача на засідання комісії був вказаний акт про порушення №473 від 11.01.2019, однак фактично 20.10.2022 на засіданні комісії з розгляду актів про порушення вказана комісія планувала розглянути саме Акт про порушення №5036 від 29.12.2021.

Також, лише в листопаді 2022 відповідач листом від 08.11.2022 вих. №810-Сл- запросив позивача на засідання комісії оператора ГРМ з розгляду Акта про порушення №5037 від 29.12.2021 на 10.11.2022.

При цьому 20.10.2022 та 27.10.2022 на засіданні комісії оператора ГРМ Акт про порушення №5036 від 29.12.2021 не був розглянутий у зв`язку з прийнятими комісією рішеннями про перенесення засідання комісії відповідно на 27.10.2022 та 03.11.2022.

В подальшому, ні 03.11.2022, ні 10.11.2022, ні також 17.11.2022 Акт про порушення №5036 від 29.12.2021 та Акт про порушення №5037 від 29.12.2021 не були розглянуті на засіданні комісії оператора ГРМ внаслідок упущень самого відповідача.

Фактично, розгляд цих актів про порушення №5036 та №5037 від 29.12.2021 був здійснений відповідачем лише 08.02.2023.

При цьому відповідачем не надано суду доказів виникнення об`єктивних перешкод, які б унеможливлювали розгляд відповідачем цих актів про порушення також у періоді липня 2022 - січня 2023, тобто коли активні бойові дії на території м.Києва також вже не велись.

Таким чином, суд приходить до висновку про те, що розгляд відповідачем актів про порушення №5036 та №5037 від 29.12.2021 лише 08.02.2023, тобто більше ніж через тринадцять місяців від дати її складення, було здійснено з порушенням передбаченого Кодексом ГРС двомісячного строку для їх розгляду, а відповідачем не надано доказів пропуску вказаного строку з поважних причин, в той час як обставини даної справи вказують на те, що цей строк був пропущений відповідачем внаслідок упущень самого відповідача, який не забезпечив належну роботу комісії оператора ГРМ з розгляду актів про порушення у січні-лютому 2022 та протягом травня 2022-січня 2023.

Пунктом 8 глави 5 розділу XI Кодексу ГРС встановлено, що акт про порушення має бути розглянутим комісією з розгляду актів про порушення Оператора ГРМ, яка визначає його правомірність та приймає щодо них відповідне рішення. Засідання комісії з розгляду акта про порушення має бути проведено Оператором ГРМ не пізніше двомісячного строку з дня складання акта про порушення (крім випадку очікування результатів експертизи ЗВТ, яка проводиться суб`єктами судово-експертної діяльності, діяльність яких регулюється Законом України «Про судову експертизу»).

Доводи відповідача у цьому спорі, який стверджує також, що Кодексом ГРС не передбачено скасування акта про порушення у разі пропуску комісією оператора ГРМ двомісячного строку для розгляду акта про порушення, суд також відхиляє з огляду на наступне.

Норма абзацу першого пункту 8 глави 5 розділу ХІ Кодексу ГРС встановлює для комісії з розгляду актів про порушення оператора ГРМ строк, в який повинно бути проведено засідання комісії з розгляду акта про порушення. Тому господарюючий суб`єкт, на якого розповсюджується вимоги пункту 8 глави 5 розділу ХІ Кодексу ГРС, повинен їх дотримуватися, тобто розглядати акти про порушення у строки визначені цим Кодексом, а порушення таких строків є невиконанням вимог Кодексу ГРС, що, у свою чергу, має встановлювати відповідальність за такі порушення, зокрема, шляхом визнання недійсним рішення комісії. Наведена правова позиція є сталою в судовій практиці і викладена в постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду Верховного Суду від 07.07.2023 у справі №911/3342/21, постанові Верховного Суду від 09.08.2023 у справі №914/2287/21.

Тому доводи відповідача в цій частині про відсутність будь-яких правових наслідків пропуску оператором ГРМ двомісячного строкує неспроможними, а обставини, за яких засідання комісії відбулося з пропуском строку встановленого абзацом першим пункту 8 глави 5 розділу ХІ Кодексу ГРС, у цій справі не були поважними.

За вказаних обставин доводи позивача про пропуск відповідачем двомісячного строку для розгляду Акта про порушення №5036 від 29.12.2021 та Акта про порушення №5037 від 29.12.2021 знайшли своє підтвердження в ході розгляду справи та відповідачем не спростовані, що є самостійною підставою для задоволення позовних вимог.

Аналізуючи доводи позивача у спорі щодо необхідності застосування до правовідносин сторін так званої заохочувальної норми пункту 8 глави 4 розділу XI Кодексу ГРС та відповідні заперечення відповідача, який посилався на те, що вказана заохочувальна норма може бути застосована лише до випадку пошкодження лічильника газу, в той час як в даних обставинах мав місце факт роботи лічильника газу позивача в позаштатному режимі, що, на думку відповідача, не охоплюється випадком пошкодження лічильника газу для цілей заохочувальної норми пункту 8 глави 4 розділу XI Кодексу ГРС, суд приходить до наступних висновків.

Суд відмічає, що позивач письмово повідомив відповідача про несправність вузла обліку природного газу позивача до виявлення цього порушення відповідачем. Вказана обставина сторонами спору не заперечується та підтверджується матеріалами справи. Так, в матеріалах справи наявна копія заяви позивача відповідачу від 28.12.2021, відповідно до якої позивач просить направити представника відповідача на вузол обліку природного газу позивача за адресою м.Вишневе, вул.Святошинська, 27-Г, для визначення несправності вузла обліку природного газу. На вказаній заяві міститься вхідний штамп відповідача про її отримання 28.12.2021 та вхідний номер. На підставі зазначеної заяви, фахівцями відповідача 29.12.2021 була проведена перевірка технічного стану комерційного вузла обліку природного газу (ВОГ) позивача, про що сторонами складено відповідний акт перевірки технічного стану комерційного ВОГ від 29.12.2021. Суд при цьому відмічає, що виявлені відповідачем 29.12.2021 несправності комерційного ВОГ споживача (позивача) були кваліфіковані відповідачем як два порушення, саме:

(1) як порушення підпункту 1 пункту 3 глави 2 розділу XI Кодексу ГРС пошкодження ЗВТ (лічильника газу) або робота комерційного ВОГ чи його складових в позаштатному режимі, внаслідок чого витрата (споживання) природного газу комерційним ВОГ не обліковується або обліковується некоректно), про що складено Акт про порушення №5036 від 29.12.2021. На підставі цього акта про порушення комісією відповідача 08.02.2023 прийнято рішення про нарахування позивачу необлікованого (донарахованого) природного газу за період з 01.12.2021 по 11.01.2022.

(2) як порушення підпункту 2 фіксація коректором чи обчислювачем об`єму газу даних щодо збоїв в роботі комерційного ВОГ або його складових, внаслідок чого об`єм розподіленого (спожитого) природного газу за попередній період визначений некоректно, про що складено Акт про порушення №5037 від 29.12.2021. На підставі цього акта про порушення комісією відповідача 08.02.2023 прийнято рішення про нарахування позивачу необлікованого (донарахованого) природного газу за період з 02.11.2021 по 30.11.2021.

Відповідно до п.6 глави 6 розділу X Кодексу ГРС у разі виявлення позаштатного режиму роботи комерційного ВОГ чи його складових, пошкодження ЗВТ або пошкодження пломб чи захисних елементів власник (користувач), на території або у приміщенні якого встановлений комерційний ВОГ чи його складові, має терміново поінформувати про це Оператора ГРМ та за потреби вжити заходів для недопущення аварійної ситуації з урахуванням техніки безпеки. Позаштатний режим роботи комерційного ВОГ, зокрема, включає:

1) витоки газу з елементів та конструкції комерційного ВОГ, у тому числі імпульсних ліній манометрів, датчиків тиску і температури тощо;

2) відсутність зміни показань лічильника газу (обчислювача або коректора об`єму газу), загальмованість або рух з ривками зчитувального механізму при фактичній витраті (споживанні) природного газу;

3) інші ознаки порушень вимог щодо експлуатації ЗВТ, які можуть вплинути на результати вимірювання.

Якщо внаслідок позаштатного режиму роботи комерційного ВОГ чи його складових буде підтверджено факт необлікованого чи облікованого частково об`єму розподіленого (спожитого, переданого) природного газу, розрахунок необлікованих (облікованих частково) об`ємів природного газу за період несправності комерційного ВОГ чи його складових здійснюється відповідно до вимог цього Кодексу. До відновлення роботи комерційного ВОГ або його складових в нормальному режимі за бажанням споживача (суміжного суб`єкта ринку природного газу) може бути припинено газопостачання на його об`єкт.

Відповідно до обставин даної справи, 29.12.2021 відповідачем на підставі письмового повідомлення позивача від 28.12.2021 було виявлено факт роботи вузла обліку газу (ВОГ) чи його складових в позаштатному режимі, внаслідок чого витрата (споживання) газу комерційним ВОГ не обліковується або обліковується некоректно.

Факт виявлення 29.12.2021 роботи вузла обліку газу (ВОГ) чи його складових в позаштатному режимі, внаслідок чого витрата (споживання) газу комерційним ВОГ не обліковується або обліковується некоректно, а також правильність кваліфікації в Акті про порушення №5036 від 29.12.2021 цього порушення як пошкодження лічильника газу або робота вузла обліку газу (ВОГ) чи його складових в позаштатному режимі, внаслідок чого витрата (споживання) газу комерційним ВОГ не обліковується або обліковується некоректно, підтверджується низкою доказів, наявних у матеріалах справи, що узгоджуються між собою та не викликають сумніву щодо їх достовірності, а саме:

1) складеним позивачем та відповідачем актом перевірки від 29.12.2021, в якому зазначено, що фахівцями відповідача на підставі листа споживача (позивача) виконано виїзд на ВОГ позивача для визначення несправності ВОГ. Під час перевірки встановлено, зокрема, що коректор не реагує на витрату, що є підозрою на вихід з ладу ЗВТ, покази лічильника та лічильника коректора не зведені;

2) Актом про порушення №5036 від 29.12.2021, який був складений на підставі акта перевірки від 29.12.2021 та в якому також зафіксований факт виявлення порушення у виді пошкодження лічильника газу або роботи вузла обліку газу (ВОГ) чи його складових в позаштатному режимі, внаслідок чого витрата (споживання) газу комерційним ВОГ не обліковується або обліковується некоректно;

3) актом перевірки від 11.01.2022, який був складений під час демонтажу лічильника та в якому також зафіксовано, що лічильник газу не видає імпульси на коректор, внаслідок чого наявна значна різниця показів;

4) актом метрологічної лабораторії від 14.01.2022, відповідно до якого механічного пошкодження корпусу лічильника не виявлено, пломби повірника в наявності без видимих пошкоджень, за результатами позачергової повірки лічильник визнано непридатним;

5) наданими позивачем на комісії оператора ГРМ письмовими поясненнями від 26.10.2022 з описом хронології подій, у яких позивач визнавав факт настання позаштатного режиму роботи комерційного ВОГ позивача з 25.12.2021.

Надаючи при цьому правову оцінку доводам позивача у спорі про те, що оскільки споживач (позивач) самостійно повідомив оператора ГРМ про позаштатний режим роботи лічильника до виявлення цього порушення оператором ГРМ, то донарахування необлікованого природного газу в порядку глави 4 розділу XI Кодексу ГРС споживачу не здійснюється (так звана заохочувальна норма пункту 8 глави 4 розділу XI Кодексу ГРС), та відповідним запереченням відповідача, який посилався можливість застосування цієї заохочувальної норми лише у випадку пошкодження лічильника, а не при позаштатному режимі роботи лічильника, суд зазначає наступне.

Пунктом 8 глави 4 розділу XI Кодексу ГРС встановлено, що у разі своєчасного (до виявлення порушення представником Оператора ГРМ) письмового повідомлення споживачем Оператора ГРМ про пошкодження ЗВТ/лічильника газу або пломби (крім її відсутності) та за умови відсутності пошкодження пломби з прихованими заходами чи несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ/лічильника газу процедура, передбачена цією главою, не застосовується (крім періоду відсутності пошкодженого ЗВТ/лічильника газу, що був направлений на експертизу та/або позачергову чи експертну повірку).

Позаштатний режим роботи комерційного ВОГ, зокрема, включає відсутність зміни показань лічильника газу (обчислювача або коректора об`єму газу), що виникає, зокрема в результаті пошкодження лічильника, несправності лічильника внаслідок його невідповідності нормативним документам у сфері метрології, встановленої за результатами позачергової або експертної повірки.

Відповідно до наявних у справі доказів та обставин спору, на лічильнику природного газу позивача не було пошкодження пломб з прихованими заходами та не було несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ/лічильника газу; відповідно до Акта про порушення №5036 від 29.12.2021 робота комерційного ВОГ позивача в позаштатному режимі кваліфікована сторонами спору як порушення «не з вини споживача».

За вказаних обставин суд погоджується з доводами позивача про наявність підстав для застосування заохочувальної норми пункту 8 глави 4 розділу XI Кодексу ГРС, враховуючи факт своєчасного (до виявлення порушення представником оператора ГРМ) письмового повідомлення споживачем (позивачем) оператора ГРМ (відповідача). Висновок щодо можливості застосування цієї норми при виявленні позаштатного режиму роботи лічильника викладений у постановах Верховного Суду від 30.06.2022 у справі №911/2791/20, від 11.02.2021 у справі №927/770/18, від 16.08.2022 у справі №910/1873/20, №914/2135/22 від 06.09.2023, у зв`язку з чим відповідні заперечення відповідача про неможливість застосування цієї норми при виявленні позаштатного режиму роботи лічильника судом відхиляються.

Отже, доводи позивача про необхідність застосування заохочувальної норми пункту 8 глави 4 розділу XI Кодексу ГРС при розгляді Акта про порушення №5036 від 29.12.2021 знайшли своє підтвердження в ході розгляду справи та відповідачем не спростовані, що є самостійною підставою для задоволення позовних вимог про визнання незаконним та скасування рішення відповідача, яке оформлене протоколом засідання комісії з розгляду акта про порушення вимог Кодексу ГРС від 08.02.2023 №10377, в частині задоволення Акта про порушення від 29.12.2021 №5036 та нарахування позивачу необлікованого (донарахованого) об`єму природного газу та його вартості.

Щодо доводів позивача про необхідність застосування заохочувальної норми пункту 8 глави 4 розділу XI Кодексу ГРС також і при розгляді відповідачем Акта про порушення №5037 від 29.12.2021 суд зазначає наступне.

Як вже зазначалось вище, відповідно до обставин даної справи, позивач у зв`язку із самостійним виявленням несправності вузла обліку природного газу звернувся до відповідача із заявою від 28.12.2021, в якій просив направити представника відповідача на вузол обліку природного газу позивача для визначення причини несправності. Як з цього приводу пояснював сам позивач у письмових поясненнях від 26.10.2022 комісії оператора ГРМ, позаштатний режим роботи комерційного ВОГ позивача настав 25.12.2021 (субота), що було виявлено позивачем 27.12.2021 (понеділок), а 28.12.2021 позивач звернувся до відповідача із заявою від 28.12.2021 про виклик представника відповідача на вузол обліку природного газу позивача для визначення причини несправності. Із складеного сторонами акта перевірки від 29.12.2021 вбачається, що точна причина несправності роботи комерційного ВОГ станом на 29.12.2021 фахівцями відповідача не була визначена, однак при цьому сторони в акті зафіксували, по-перше, що коректор не реагує на витрату, що є підозрою на вихід з ладу лічильника, і, по-друге, що в коректорі наявні дані про позаштатні ситуації Qmax. У зв`язку з цим відповідачем 29.12.2021 за участю позивача було складено два акти про порушення, а саме Акт про порушення №5036 від 29.12.2021, в якому зафіксовано порушення підпункту 1 пункту 3 глави 2 розділу XI Кодексу ГРС пошкодження ЗВТ (лічильника газу) або робота комерційного ВОГ чи його складових в позаштатному режимі, внаслідок чого витрата (споживання) природного газу комерційним ВОГ не обліковується або обліковується некоректно), та окремо Акт про порушення №5037 від 29.12.2021, в якому зафіксовано порушення підпункту 2 пункту 3 глави 2 розділу XI Кодексу ГРС фіксація коректором чи обчислювачем об`єму газу даних щодо збоїв в роботі комерційного ВОГ або його складових, внаслідок чого об`єм розподіленого (спожитого) природного газу за попередній період визначений некоректно.

При цьому хоча ні в акті перевірки від 29.12.2021, ні в Акті про порушення №5037 від 29.12.2021 не зафіксовані конкретні дати та інші відомості (дата, час, тривалість тощо) про позаштатні ситуації коректора газу, тим не менш із доданих відповідачем до відзиву на позов звітів з коректора лічильника позивача за період з 02.11.2021 по 30.11.2021 та з 01.12.2021 по 31.12.2021 дійсно вбачається наявність в коректорі даних про позаштатні ситуації як за період листопада 2021, так і за період грудня 2021. Із цього звіту з коректора вбачається, що зафіксовані в звіті коректора позаштатні ситуації за період листопада 2021 були нетривалими (загальна кількість повідомлень про позаштатні ситуації в листопаді 2021 3).

Також із обставин даної справи випливає, що причиною позаштатного режиму роботи лічильника, який був виявлений 29.12.2021, була несправність (непридатність) лічильника газу, яка була встановлена в подальшому відповідно до акта метрологічної лабораторії від 14.01.2022 про непридатність лічильника.

В той же час зафіксоване в Акті про порушення №5037 від 29.12.2021 порушення полягало не в позаштатному режимі роботи лічильника позивача, а у фіксації коректором чи обчислювачем об`єму газу даних щодо збоїв в роботі комерційного ВОГ або його складових, внаслідок чого об`єм розподіленого (спожитого) природного газу за попередній період в даному випадку листопад 2021 визначений некоректно.

Хоча, як зазначено судом вище, позаштатний режим роботи комерційного ВОГ, зокрема, включає відсутність зміни показань лічильника газу (обчислювача або коректора об`єму газу), що виникає, зокрема в результаті пошкодження лічильника, несправності лічильника внаслідок його невідповідності нормативним документам у сфері метрології, встановленої за результатами позачергової або експертної повірки, тим не менше відповідно до обставин даної справи необхідно розрізняти:

(1) позаштатний режим роботи лічильника газу позивача, який був виявлений в розрахунковому періоді грудня 2021 і полягав у відсутності зміни показань лічильника газу (обчислювача або коректора об`єму газу) в результаті несправності лічильника, якого в подальшому було визнано непридатним. Такий позаштатний режим роботи лічильника газу позивача супроводжувався в тому числі фіксацією коректором збоїв в роботі комерційного ВОГ або його складових, враховуючи, що, як вказувалось в акті перевірки від 29.12.2021, було виявлено, що коректор не реагує на витрату,а в звіті коректора за грудень 2021 наявні дані про позаштатні ситуації.

(2) фіксацію коректором в попередньому розрахунковому періоді листопада 2021 (в періоді, в якому ще не було виявлено позаштатний режим роботи лічильника газу позивача) даних щодо збоїв в роботі комерційного ВОГ або його складових. Так, в звіті коректора за листопад 2021 також наявні дані про позаштатні ситуації.

У світлі цього суд звертає увагу на обставини виявлення сторонами несправності комерційного ВОГ позивача 29.12.2021, про що складені акт перевірки від 29.12.2021 та Акти про порушення №5036 та №5037 від 29.12.2021, а саме:

- сторони, фіксуючи в актах від 29.12.2021 виявлену несправність комерційного ВОГ позивача, цього дня не змогли встановити точну причину несправності, а саме чи несправність полягала в лічильнику, чи тільки в коректорі газу. Так, відповідно до обставин справи позивач, повідомляючи відповідача 28.12.2021 про виявлення позивачем несправності комерційного ВОГ позивача, вважав, що причиною несправності була несправність не лічильника, а тільки коректора газу, враховуючи, що лічильник зовні реагував на витрати газу, а із наявного у позивача звіту коректора вбачалось, що коректор з 25.12.2021 не реагує або реагує на витрату газу набагато менше, ніж реагує лічильник. Фахівці відповідача, здійснивши 29.12.2021 виїзд на комерційний ВОГ позивача та складаючи акт перевірки від 29.12.2021, на місці також не змогли встановити точну причину несправності комерційного ВОГ: в акті перевірки від 29.12.2021 вони зафіксували, що коректор не реагує на імпульси, що є підозрою на вихід з ладу ЗВТ, однак чи дана несправність виникла внаслідок несправності саме лічильника чи тільки коректора сторони точно не змогли визначити, враховуючи, що зовні лічильник реагував на витрату газу;

- при цьому, відповідно до Кодексу ГРС, вихід з ладу лічильника газу в цілому та вихід з ладу лише коректора газу при придатному лічильнику є різними видами порушень, які тягнуть за собою різні правові наслідки для споживача, оскільки Кодексом ГРС передбачений різний порядок перерахунку газу (різний обсяг донарахування споживачу) у випадку непридатності лічильника та у випадку непридатності тільки коректора при придатному лічильнику;

- крім того, відповідно до обставин справи, в коректорі газу позивача діагностичні повідомлення про позаштатні ситуації фіксувались не лише в звіті коректора за грудень 2021, а й у звіті за попередній період листопад 2021;

- відтак, відповідач, виявивши 29.12.2021 несправність комерційного ВОГ позивача та фіксуючи виявлені порушення в актах, однак не знаючи при цьому точну причину несправності того, чому коректор не реагував на витрату, склав одразу два акти про порушення: 1) Акт про порушення від 29.12.2021 №5036, в якому виявлене порушення було кваліфіковане як позаштатний режим роботи комерційного ВОГ позивача; 2) Акт про порушення від 29.12.2021 №5037, в якому виявлене порушення було кваліфіковане як фіксація коректором збоїв в роботі комерційного ВОГ, враховуючи обставини фіксації коректором збоїв в роботі комерційного ВОГ як станом на 29.12.2021, коли було виявлено, що коректор не реагує на витрату, так і в попередньому розрахунковому періоді листопад 2021, що підтверджується звітами коректора за грудень 2021 та за листопад 2021;

- проведена в подальшому позачергова повірка лічильника відповідно до акта метрологічної лабораторії від 14.01.2022 встановила непридатність лічильника в цілому, при цьому точна причина несправності лічильника так і не була визначена. Враховуючи встановлення факту непридатності лічильника, то, на переконання суду, зафіксоване в Акті про порушення від 29.12.2021 №5036 порушення стосовно того, що коректор не реагував на витрату, було вірно кваліфіковане як позаштатний режим роботи комерційного ВОГ, внаслідок чого витрата (споживання) газу комерційного ВОГ не обліковувалась або обліковувалась некоректно. Це виключає можливість кваліфікації цього порушення як «фіксація коректором чи обчислювачем об`єму газу даних щодо збоїв в роботі комерційного ВОГ, внаслідок чого об`єм розподіленого (спожитого) природного газу за попередній період визначений некоректно» за Актом про порушення від 29.12.2021 №5037. Однак це не виключає можливості кваліфікації діагностичних повідомлень про позаштатні ситуації в звіті коректора за листопад 2021 як «фіксація коректором чи обчислювачем об`єму газу даних щодо збоїв в роботі комерційного ВОГ, внаслідок чого об`єм розподіленого (спожитого) природного газу за попередній період визначений некоректно» за Актом про порушення від 29.12.2021 №5037.

Таким чином, посилання позивача на те, що позивач заявою від 28.12.2021 повідомив про позаштатну ситуацію і тому заохочувальна норма пункту 8 глави 4 розділу XI Кодексу ГРС підлягала застосуванню при розгляді відповідачем не тільки Акта про порушення №5036 від 29.12.2021, а й також Акта про порушення №5037 від 29.12.2021, суд оцінює критично та відхиляє, враховуючи, що відповідно до обставин справи позивач повідомляв відповідача не про позаштатну ситуацію (несправність) у вигляді фіксації коректором збоїв в роботі комерційного ВОГ в періоді листопада 2021, а заявою від 28.12.2021 повідомив відповідача про виявлення позивачем в грудні 2021 ознак позаштатного режиму роботи ВОГ, внаслідок чого витрата (споживання) газу ВОГ в грудні 2021 не обліковувалась або обліковувалась некоректно. Як з цього приводу пояснював сам позивач у письмових поясненнях від 26.10.2022 комісії оператора ГРМ, позаштатний режим роботи комерційного ВОГ позивача настав 25.12.2021, що було виявлено позивачем 27.12.2021.

При цьому, відповідно до обставин справи, зафіксовані в звіті коректора позаштатні ситуації за листопад 2021 були нетривалими і не вбачається, щоб позивач коли-небудь повідомляв відповідача про такі позаштатні ситуації за листопад 2021 як про несправність.

Суд при цьому зауважує, що представники позивача та відповідача, які брали участь у розгляді даного спору в суді, іноді ототожнювали порушення, яке було зафіксоване в Акті про порушення №5037 від 29.12.2021, із порушенням у вигляді позаштатного режиму роботи лічильника газу.

Так, на стор. 9 позовної заяви представник позивача зазначає, що на підставі Акта про порушення №5037 від 29.12.2021 відповідачем розрахунок природного газу здійснено за період з 02.11.2021 по 30.11.2021, в той час як підпунктом 1 пункту 4 глави 4 розділу ХІ Кодексу ГРС визначено, що при визначенні лічильника газу непридатними до застосування за результатами позачергової або експертної повірки об`єм переданого (прийнятого) газу розраховується за номінальною потужністю неопломбованого газоспоживаючого обладнання перерахунок проводиться за період з дати виходу з ладу ЗВТ (з дати початку прострочення періодичної повірки) до моменту встановлення та опломбування справного та повіреного ЗВТ; у разі якщо дату виходу з ладу ЗВТ неможливо достовірно визначити, перерахунок проводять з початку розрахункового періоду до дати встановлення та опломбування справного та повіреного ЗВТ.

Суд зауважує, що вказане посилання позивача на підпункт 1 пункту 4 глави 4 розділу ХІ Кодексу ГРС є нерелевантним для порушення, зафіксованого в Акті про порушення №5037 від 29.12.2021, враховуючи, що в цьому акті йдеться про інше порушення, ніж порушення у вигляді позаштатного режиму роботи лічильника, яке в свою чергу було зафіксоване вже в Акті про порушення №5036 від 29.12.2021. У зв`язку з цим доводи позивача про те, що розрахунковим періодом для цілей порушення, зафіксованого в Акті про порушення №5037 від 29.12.2021, є грудень 2021, є помилковими, враховуючи, що в Акті про порушення №5037 від 29.12.2021 йдеться про порушення у вигляді фіксації коректором даних щодо збоїв в роботі комерційного ВОГ, яке впливає на визначення об`єму розподіленого (спожитого) природного газу за період листопада 2021.

Так само, представник відповідача у відзиві на позов (стор.6), обґрунтовуючи правомірність складеного Акта про порушення №5037 від 29.12.2021 та прийнятого відповідачем на цій підставі рішення, спочатку посилається на зафіксовані в звіті коректора за період з 02.11.2021 по 30.11.2021 дані про позаштатні ситуації Q max. Однак далі у відзиві на позов представник відповідача вказані дані про позаштатні ситуації ототожнює із порушенням у виді позаштатного режиму роботи комерційного ВОГ позивача та зазначає (стор. відзиву 6), що в Акті про порушення №5037 від 29.12.2021 було зафіксовано порушення у виді позаштатного режиму роботи комерційного ВОГ позивача. Продовжуючи цю лінію захисту у спорі щодо Акта про порушення №5037 від 29.12.2021, представник відповідача у запереченнях на відповідь на відзив (стор.2) спочатку пояснює, що розрахунок донарахування природного газу на підставі Акта про порушення №5037 від 29.12.2021 було здійснено відповідно до положень пункту 5 глави 4 розділу XI Кодексу ГРС за період з 02.11.2021 по 30.11.2021. Однак далі відповідач посилається на те, що працівниками оператора ГРМ було виявлено різницю в показах між лічильником та коректором, яка становила 835 куб.м, і була зафіксована в акті перевірки від 29.12.2021. При цьому, як вбачається із акта-розрахунку від 08.02.2023 необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу газу до Акта про порушення №5037 від 29.12.2021 саме ця різниця (835 куб.м) була покладена відповідачем в основу розрахунку донарахування природного газу за листопад 2021.

Суд з приводу цієї позиції відповідача у спорі зауважує, що зафіксоване в Акті про порушення №5037 від 29.12.2021 порушення стосувалось попереднього періоду - листопада 2021 («фіксація коректором чи обчислювачем об`єму газу даних щодо збоїв в роботі комерційного ВОГ або його складових, внаслідок чого об`єм розподіленого (спожитого) природного газу за попередній період визначений некоректно»). Те, що вказане порушення стосувалось розрахункового періоду саме листопада 2021, визнає і сам відповідач, здійснюючи на підставі цього Акта про порушення №5037 від 29.12.2021 донарахування природного газу за період саме листопада 2021 (з 02.11.2021 по 30.11.2021 як зазначено в акті-розрахунку від 08.02.2023). Однак, здійснюючи донарахування позивачу природного газу за період листопада 2021, відповідач тим не менш свій розрахунок за листопад 2021 здійснив на підставі різниці в показах між лічильником та коректором (835 куб.м), яка виникла не в листопаді 2021, а вже в грудні 2021, враховуючи, що ця різниця (835 куб.м) виникла тільки станом на 29.12.2021 і була зафіксована в акті перевірки від 29.12.2021.

Із пункту 5 глави 4 розділу XI Кодексу ГРС, на який посилається відповідач у спорі і на підставі якого він здійснював донарахування природного газу за листопад 2021 відповідно до Акта про порушення №5037 від 29.12.2021, випливає, що цей пункт застосовується у випадку, коли сам лічильник газу справний (придатний), але при цьому виникла несправність іншого елемента вузла обліку датчика тиску, та/або датчика температури, та/або обчислювача (коректора) об`єму газу.

Так, відповідно до абзацу 1 цього пункту, у разі виявлення Оператором ГРМ пропущення строку періодичної повірки датчика тиску, та/або датчика температури, та/або обчислювача (коректора) об`єму газу, несправності датчика тиску, та/або датчика температури, та/або обчислювача (коректора) об`єму газу, що сталася внаслідок їх пошкодження або позаштатного режиму роботи, за умови відсутності несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ проводяться перерахунки об`єму розподіленого (спожитого) природного газу, зокрема у таких випадках:

визнання непридатним до застосування за результатами періодичної, позачергової, експертної повірки або за результатами перевірки технічного стану комерційного ВОГ;

робота поза межами вимірювання або в позаштатному режимі, про що є зареєстровані та зафіксовані у звітах обчислювача чи коректора об`єму газу повідомлення про наявні аварійні/діагностичні ситуації (несправність).

Відповідно до абзацу 8 пункту 5 глави 4 розділу XI Кодексу ГРС при виявленні випадків, коли датчик тиску, та/або датчик температури, та/або обчислювач (коректор) об`єму газу працює поза межами вимірювання або в позаштатному режимі, про що є зареєстровані та зафіксовані у звітах обчислювача чи коректора об`єму газу повідомлення про наявні аварійні/діагностичні ситуації (несправність) (фіксація коректором чи обчислювачем об`єму газу даних щодо збоїв в роботі комерційного ВОГ) перерахунок об`єму розподіленого (спожитого) природного газу проводиться за час тривалості аварійного/діагностичного повідомлення та з урахуванням строку усунення порушення. Обсяг газу, порахований коректором/обчислювачем за час тривалості аварійної/позаштатної ситуації, в таких випадках до уваги не береться.

Відповідно до абзацу 9 пункту 5 глави 4 розділу XI Кодексу ГРС при визнанні датчика тиску, та/або датчика температури, та/або обчислювача (коректора) об`єму газу непридатними до застосування за результатами періодичної, позачергової, експертної повірки або за результатами перевірки технічного стану комерційного ВОГ та/або пошкодженні пломб, а також при пропущенні строку періодичної повірки зазначених ЗВТ з вини споживача перерахунок об`єму розподіленого (спожитого) природного газу проводиться з початку розрахункового періоду (з дати початку прострочення періодичної повірки) до моменту встановлення та опломбування Оператором ГРМ справного та повіреного ЗВТ, що підтверджується відповідним актом між Оператором ГРМ та споживачем.

Відповідно до обставин справи, датчик тиску, та/або датчик температури, та/або обчислювач (коректор) об`єму газу станом на листопад 2021 були придатними та непридатними не визнавались, отже в такому випадку перерахунок розподіленого (спожитого) природного газу міг проводитися відповідачем не за весь період листопада 2021, а максимум за час тривалості аварійного/діагностичного повідомлення відповідно до абзацу 8 пункту 5 глави 4 розділу XI Кодексу ГРМ. При цьому, як вбачається із звіту коректора за листопад 2021, у цьому розрахунковому періоді діагностичні повідомлення про позаштатні ситуації були нетривалими (всього 3 лише за 10.11.2021 та 17-18.11.2021).

В той же час, відповідач всупереч вказаним нормам Кодексу ГРС, здійснив донарахування природного газу позивачу за Актом про порушення №5037 від 29.12.2021 не за час діагностичних повідомлень про позаштатні ситуації в листопаді 2021, а виходячи із різниці в показах між лічильником та коректором (835 куб.м), яка утворилась за наслідками в тому числі періоду грудня 2021.

Таким чином, вбачається, що у зв`язку із виявленням 29.12.2021 непридатності лічильника газу позивача відповідач фактично двічі здійснив донарахування позивачу природного газу за це одне порушення:

1) шляхом зведення об`єму газу, порахованого лічильником, але не відображеного в коректорі (різниці між показами лічильника газу та показами коректора в розмірі 835 куб.м, яка була виявлена в грудні 2021) до стандартних умов. Вказане донарахування газу обсягом 3072,65 куб.м. загальною вартістю 115728,05 грн відповідач називає донарахуванням за листопад 2021 на підставі Акта про порушення №5037 від 29.12.2021, однак за своєю суттю це донарахування стосується також періоду грудня 2021, враховуючи покладену відповідачем в основу розрахунку об`єму газу різницю в розмірі 835 куб.м, якої не було станом на 30.11.2021 і яка виникла лише станом на 29.12.2021, тобто за наслідками в тому числі періоду грудня 2021;

2) шляхом розрахунку за номінальною потужністю неопломбованого газоспоживаючого обладнання з початку розрахункового періоду до дати демонтажу лічильника та опломбування (з 01.12.2021 по 11.01.2022). Вказане донарахування природного газу за період з 01.12.2021 по 11.01.2022 в кількості 102491,58 куб.м. загальною вартістю 4499225,05 грн також стосується періоду грудня 2021.

Враховуючи викладене, суд хоча і відхиляє доводи позивача про необхідність застосування заохочувальної норми пункту 8 глави 4 розділу XI Кодексу ГРС при розгляді відповідачем Акта про порушення №5037 від 29.12.2021, однак суд при цьому частково погоджується з доводами позивача про те, що відповідач всупереч нормам Кодексу ГРС здійснив донарахування природного газу позивачу за листопад 2021 за Актом про порушення №5037 від 29.12.2021, враховуючи безпідставне використання відповідачем для розрахунку обсягу газу не даних про діагностичні повідомлення про позаштатні ситуації в листопаді 2021, а різниці в показах між лічильником та коректором (835 куб.м), яка утворилась в т.ч. за період грудня 2021.

Отже, доводи позивача про невідповідність вимогам пункту 5 глави 4 розділу XI Кодексу ГРС здійсненого відповідачем технічного розрахунку спожитого газу за період з 02.11.2021 по 30.11.2021 при розгляді Акта про порушення №5037 від 29.12.2021 знайшли своє підтвердження в ході розгляду справи та відповідачем не спростовані, що є самостійною підставою для задоволення позовних вимог про визнання незаконним та скасування рішення відповідача, яке оформлене протоколом засідання комісії з розгляду акта про порушення вимог Кодексу ГРС від 08.02.2023 №10376, в частині задоволення Акта про порушення від 29.12.2021 №5037 та нарахування позивачу необлікованого (донарахованого) об`єму природного газу та його вартості.

Надаючи оцінку доводам позивача у спорі про те, що наявні дані вказують на те, що позаштатний режим роботи лічильника газу виник з 21.12.2021, в той час як відповідачем обсяги природного газу позивачу донараховані за період з 02.11.2021 по 30.11.2021 (за Актом про порушення від 29.12.2021 №5037) та з 01.12.2021 по 11.01.2022 (за Актом про порушення від 29.12.2021 №5036), тобто не з дати виходу з ладу лічильника, суд відмічає, що вказані доводи позивача відображають суб`єктивну оцінку самого позивача. Однак матеріали справи не містять об`єктивних доказів, які б вказували на дату виходу лічильника з ладу. Так, у наданих комісії відповідача письмових поясненнях від 27.10.2022 позивач посилався на те, що фактично позаштатний режим роботи лічильника газу тривав лише з 25.12.2021, а у позовній заяві позивач з посиланням на звіт коректора за грудень 2021, у якому перше діагностичне повідомлення про позаштатну ситуацію зафіксоване за 21.12.2021, зазначає, що позаштатний режим комерційного ВОГ розпочався з 21.12.2021. Суд при цьому відмічає, що хоча із звіту коректора за грудень 2021 дійсно вбачається, що різке падіння обсягів обліку газу коректором почалось з 25.12.2021 (за 24.12.2021 обсяг газу при р.у. 396,82 м.куб, за 25.12.2021 79,53 м.куб, за 26.12.2021 0,00) і при цьому в акті перевірки від 29.12.2021 в якості виявленої несправності зазначалось, що коректор не реагує на витрату, що може вказувати на те, що ця несправність виникла з 25.12.2021, тим не менше об`єктивних доказів початку виникнення несправності відсутні, враховуючи, що актом метрологічної лабораторії від 14.01.2022 сам лічильник газу визнаний непридатним без встановлення конкретної причини несправності. Як визнає з цього приводу сам позивач у наданих поясненнях, конкретна причина непридатності лічильника газу в акті метрологічної лабораторії від 14.01.2022 не була встановлена, а отже суд не може виключити і вірогідності того, що несправність лічильника газу мала місце і раніше 25.12.2021 або раніше 21.12.2021, враховуючи встановлений факт непридатності лічильника в цілому без визначення конкретних причин несправності та відсутність інших доказів з цього приводу. При цьому сам коректор газу не замінює лічильник, враховуючи, що коректор веде облік на підставі імпульсів з лічильника, а отже та чи інша несправність лічильника може впливати на правильність показів і самого коректора.

За вказаних обставин, суд відхиляє вказані доводи позивача про визначення датою виходу лічильника з ладу 21.12.2021, що однак не зачіпає висновки суду про задоволення позовних вимог у цій справі з інших підстав, які вказані в цьому рішенні суду.

Аналізуючи доводи позивача про те, що комісія оператора ГРМ, яка розглядала 08.02.2023 акти про порушення, діяла в неповноважному складі, оскільки юриста в складі комісії не було, та відповідні заперечення відповідача, який посилався на те, що кворум комісії оператора ГРМ був наявний і до складу комісії входила ОСОБА_1 , яка має юридичну освіту, суд зазначає наступне.

Із матеріалів справи, а саме протоколів засідання комісії оператора ГРМ від 08.02.2023 №10377 та №10376 та наданого відповідачем наказу «Про склад комісії з розгляду актів про порушення вимог Кодексу газорозподільних систем» від 08.05.2022 вбачається, що хоча юристи ОСОБА_1 та ОСОБА_2 входили до складу комісії оператора ГРМ з розгляду актів про порушення, однак вони фактично не брали участь в засіданнях комісії 08.02.2023. Так, ні протоколи засідання комісії оператора ГРМ від 08.02.2023 №10377 та №10376, ні акти-розрахунки від 08.02.2023 ОСОБА_1 та ОСОБА_2 не підписані, а підписані іншими членами комісії (всього 6 осіб), на місці підписів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 стоять прочерки. Про відсутність юристів на засіданні комісії оператора ГРМ зазначає і сам відповідач у відзиві на позов, пояснюючи, що на засіданні комісії, що відбулась 08.02.2023, були присутні 6 членів комісії, а отже кворум був дотриманий (стор.9 відзиву на позов, т.1, ас.99).

В подальшому в ході розгляду справи представник відповідача змінив свою позицію щодо цієї обставини, заявляючи в ході розгляду справи про те, що юрист ОСОБА_1 була присутньою на комісії, однак з невідомих причин не підписала протоколи засідань комісії оператора ГРМ від 08.02.2023 №10377 та №10376.

Суд відхиляє вказані посилання відповідача на присутність юриста на засіданні комісії 08.02.2023, враховуючи, ненадання суду об`єктивних доказів присутності юриста на засіданні комісії 08.02.2023 та враховуючи наявні протоколи засідань комісії оператора ГРМ від 08.02.2023 №10377 та №10376, з яких вбачається присутність на засіданні 6 членів комісії та відсутність при цьому серед вказаних 6 членів комісії юриста.

Так, відповідно до ст. 79 Господарського процесуального кодексу України, наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування.

За вказаних обставин, у суду відсутні підстави вважати доведеною відповідачем змінену відповідачем у спорі позицію про присутність юриста на засіданні комісії оператора ГРМ 08.02.2023, яка розглядала спірні акти про порушення.

Посилання відповідача на формування ним постійного складу комісії із включенням до нього юриста за посадою та наявність кворуму на засіданні комісії 08.02.2023 в складі 6 членів комісії (без юриста серед цих 6 членів комісії) суд відхиляє та погоджується в цьому питанні із позицією позивача у спорі.

Так, згідно з п.9 глави 5 розділу ХІ Кодексу ГРС до складу комісії з розгляду актів про порушення має входити не менше трьох представників Оператора ГРМ зі складу інженерно-технічного персоналу та юристів.

Як вказував з цього приводу Верховний Суд у постанові від 18.11.2021 у справі № 911/251/21, вказана норма Кодексу ГРС визначає як мінімальний кількісний склад членів комісії для розгляду акта про порушення, так і її суб`єктний склад (інженерно-технічний персонал та юристи) без конкретизації їх співвідношення, проте із вказівкою на необхідність наявності у складі комісії при розгляді акта про порушення кожного з них. Формування постійного складу комісії з більшої кількості її членів (понад 3 члени) закон не забороняє, проте зазначене не повинно впливати на дотримання вимоги про суб`єктний склад такої комісії обов`язкової наявності серед членів комісії при розгляді акта про порушення як представника (-ів) інженерно-технічного персоналу, так і юриста (-ів).

Таким чином, суд повторює свій висновок наявність упущень з боку самого відповідача, який не забезпечив належну роботу комісії оператора ГРМ з розгляду актів про порушення.

За вказаних обставин доводи позивача про неналежний склад комісії оператора ГРМ, яка розглядала 08.02.2023 Акт про порушення №5036 від 29.12.2021 та Акт про порушення №5037 від 29.12.2021 та приймала спірні рішення про донарахування обсягів газу позивачу, знайшли своє підтвердження в ході розгляду справи та відповідачем не спростовані, що також є підставою для задоволення позовних вимог.

Таким чином, суд дійшов висновку про повне задоволення позовних вимог у даній справі про визнання незаконними та скасування рішення відповідача, яке оформлене протоколом засідання комісії з розгляду акта про порушення вимог Кодексу ГРС від 08.02.2023 №10377, в частині задоволення акта про порушення від 29.12.2021 №5036 та нарахування необлікованого (донарахованого) об`єму природного газу та його вартості, та рішення відповідача, яке оформлене протоколом засідання комісії з розгляду акта про порушення вимог Кодексу ГРС від 08.02.2023 №10376, в частині задоволення акта про порушення від 29.12.2021 №5037 та нарахування необлікованого (донарахованого) об`єму природного газу та його вартості.

Щодо решти пояснень та доводів учасників судового процесу суд зауважує наступне.

Як вказано вище в рішенні суду, судом встановлено кілька самостійних підстав для визнання незаконними та скасування спірних рішень відповідача, а інші пояснення та доводи сторін не впливають на висновок суду про протиправність спірних рішень відповідача.

Згідно усталеної практики Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча п. 1 ст. 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення від 09.12.1994 Європейського суду з прав людини у справі "Руїс Торіха проти Іспанії"). Крім того, вмотивоване рішення дає стороні можливість оскаржити його та отримати його перегляд вищестоящою інстанцією (рішення у справі «Hirvisaariv. Finland», заява № 49684/99, п. 30, від 27.09.2001).

Поряд з цим, за змістом п.41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень та висновків Європейського суду з прав людини, викладених у рішеннях у справах "Трофимчук проти України", "Серявін та інші проти України" обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

З вказаних підстав суд не надає детальні відповіді на інші пояснення та доводи сторін, які не впливають на обґрунтований висновок суду про протиправність спірних рішень відповідача.

Відповідно до ст.73 Господарського процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень (ст.74 Господарського процесуального кодексу України).

Належними у розумінні ч.1 ст. 76 Господарського процесуального кодексу України є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування.

За таких обставин суд вважає, що вимоги позивача про визнання протиправним та скасування спірних рішень комісії з розгляду актів про порушення вимог Кодексу ГРМ відповідача від 08.02.2023 про задоволення актів про порушення від 29.12.2021 №5036 та №5037 та здійснення перерахунку (донарахування) позивачу обсягів природного газу, підлягають задоволенню.

Витрати позивача по сплаті судового збору в сумі 5368,00 грн відповідно до ст.129 Господарського процесуального кодексу України покладаються на відповідача.

Керуючись ст. 2, 7, 8, 11, 13, 14, 18, 20, 73-80, 129, 233, 236-238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, суд

вирішив:

1. Позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю «Компанія з обслуговування газових мереж та теплопостачання» до Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» про визнання незаконним та скасування рішення Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз», яке оформлене протоколом засідання комісії з розгляду акта про порушення вимог Кодексу ГРС від 08.02.2023 №10377, в частині задоволення акта про порушення від 29.12.2021 №5036 та нарахування необлікованого (донарахованого) об`єму природного газу та його вартості, та визнання незаконним та скасування рішення Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз», яке оформлене протоколом засідання комісії з розгляду акта про порушення вимог Кодексу ГРС від 08.02.2023 №10376, в частині задоволення акта про порушення від 29.12.2021 №5037 та нарахування необлікованого (донарахованого) об`єму природного газу та його вартості задовольнити повністю.

2. Визнати незаконним та скасувати рішення Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз», яке оформлене протоколом засідання комісії з розгляду акта про порушення вимог Кодексу ГРС від 08.02.2023 №10377, в частині задоволення акта про порушення від 29.12.2021 №5036 та нарахування Товариству з обмеженою відповідальністю «Компанія з обслуговування газових мереж та теплопостачання» необлікованого (донарахованого) об`єму природного газу та його вартості.

3. Визнати незаконним та скасувати рішення Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз», яке оформлене протоколом засідання комісії з розгляду акта про порушення вимог Кодексу ГРС від 08.02.2023 №10376, в частині задоволення акта про порушення від 29.12.2021 №5037 та нарахування Товариству з обмеженою відповідальністю «Компанія з обслуговування газових мереж та теплопостачання» необлікованого (донарахованого) об`єму природного газу та його вартості.

4. Стягнути з Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» (08150, Київська обл., Фастівський р-н, м. Боярка, вул. Шевченка, буд. 178, ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Компанія з обслуговування газових мереж та теплопостачання» (08134, Київська обл., м.Вишневе, вул. Святошинська, буд. 27, корп. 1, прим. 8, ) 5368 (п`ять тисяч триста шістдесят вісім) грн 00 коп. витрат зі сплати судового збору.

5. Наказ видати після набрання судовим рішенням законної сили.

Рішення Господарського суду Київської області набирає законної сили у строк та порядку, які передбачені ст.241 Господарського процесуального кодексу України, та може бути оскаржено до Північного апеляційного господарського суду протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складено та підписано 27.02.2024

Суддя О.О. Третьякова