РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

12.10.2023Справа № 910/21221/21

Суддя Плотницька Н.Б., розглянувши справу

за позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Гарматна-Західна" (вулиця Гарматна, будинок 37, літера А, місто Київ, 03067)
до Приватного акціонерного товариства "Холдингова компанія "Київміськбуд" (вулиця Михайла Омельяновича-Павленка, будинок 4/6, місто Київ, 01010)
третя особа-1, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача - Приватне підприємство "Ол.Трейд" (10029, м. Житомир, вул. Грушевського Михайла, будинок 61)
третя особа-2, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача - Товариство з обмеженою відповідальністю "Управлінська компанія "Житло- Сервіс" (08298, Київська обл., місто Ірпінь, селище міського типу Коцюбинське, вул. Доківська, будинок 10, корпус 4, офіс 175)
простягнення 1 155 517 грн 00 коп.
Представники сторін:
від позивачаДраган Я.Ю.
від відповідачаВарицький Є.В.
від третьої особи-1не з`явились
від третьої особи-2Титаренко О.Є.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

22.12.2021 до Господарського суду міста Києва через систему "Електронний суд" надійшла позовна заява Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Гарматна-Західна" з вимогами до Приватного акціонерного товариства "Холдингова компанія "Київміськбуд" про стягнення 1 155 517 грн 00 коп. матеріальної шкоди.

В обґрунтування заявлених позовних вимог позивач зазначає, що під час прийняття в управління будинків за адресою: вулиця Гарматна, будинок 37, літера А, місто Київ, 03067 та вулиця Гарматна, будинок 39, літера Г, місто Київ, 03067, позивачем було виявлено ряд недоліків, спричинених забудовником, що завдало збитків на суму 1 155 517 грн 00 коп.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 29.12.2021 позовну заяву залишено без руху на підставі частини 1 статті 174 Господарського процесуального кодексу України, оскільки позовна заява не містить інформації щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви, а також не всі документи, додані до позовної заяви, засвідчені.

12.01.2022 до відділу діловодства Господарського суду міста Києва від позивача надійшли документи на підтвердження усунення недоліків позовної заяви.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 20.01.2022 відкрито провадження у справі № 910/21221/21, справу постановлено розглядати за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання призначено на 24.02.2022.

16.02.2022 до Господарського суду міста Києва від відповідача надійшов відзив на позовну заяву.

24.02.2023 до Господарського суду міста Києва від позивача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 04.01.2023, в порядку статей 120-121 Господарського процесуального кодексу України, сторін повідомлено про призначення підготовчого засідання до 23.01.2023.

11.01.2023 до Господарського суду міста Києва від позивача надійшло клопотання про участь в засіданні в режимі відео конференції.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 20.01.2023, в порядку статей 120-121 Господарського процесуального кодексу України, сторін повідомлено про оголошення перерви в підготовчого засідання до 16.02.2023.

23.01.2023 до Господарського суду міста Києва від позивача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

01.02.2023 до Господарського суду міста Києва від позивача надійшло клопотання про ознайомлення з матеріалами справи в електронному вигляді.

16.02.2023 до Господарського суду міста Києва від позивача надійшли заява про залучення третьої особи, заперечення на відзив відповідача та клопотання про долучення доказів .

16.02.2023 до Господарського суду міста Києва від відповідача надійшло клопотання про залучення третьої особи.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 16.02.2023 залучено до участі у справі третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача - Приватне підприємство "Ол.Трейд" та Товариство з обмеженою відповідальністю "Управлінська компанія "Житло-Сервіс".

В підготовчому засіданні 16.02.2023 оголошено перерву до 13.03.2023.

13.03.2023 до Господарського суду міста Києва від позивача надійшла заява про збільшення позовних вимог, відповідно до якої просить суд стягнути з відповідача матеріальну шкоду в розмірі 1 444 660 грн 00 коп.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 13.03.2023, в порядку статей 120-121 Господарського процесуального кодексу України, учасників справи повідомлено про оголошення перерви в підготовчого засідання до 13.04.2023.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 13.04.2023, в порядку статей 120-121 Господарського процесуального кодексу України, учасників справи повідомлено про оголошення перерви в підготовчого засідання до 27.04.2023.

24.04.2023 до Господарського суду міста Києва від позивача надійшло клопотання про участь в засіданні в режимі відео конференції.

25.04.2023 до Господарського суду міста Києва від позивача надійшла заява про долучення доказів.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 27.04.2023, в порядку статей 120-121 Господарського процесуального кодексу України, учасників справи повідомлено про оголошення перерви в підготовчого засідання до 05.06.2023.

16.05.2023 до Господарського суду міста Києва від відповідача надійшов відзив на уточнену позовну заяву.

02.06.2023 до Господарського суду міста Києва від третьої особи-2 надійшли письмові пояснення.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 05.06.2023, в порядку статей 120-121 Господарського процесуального кодексу України, учасників справи повідомлено про оголошення перерви в підготовчого засідання до 17.07.2023.

10.07.2023 до Господарського суду міста Києва від третьої особи-2 надійшла заява про ознайомлення з матеріалами справи в електронному вигляді.

17.07.2023 до Господарського суду міста Києва від позивача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи

У підготовчому засіданні 17.07.2023, керуючись пунктом 3 частини 2 статті 185 Господарського процесуального кодексу України, постановив протокольну ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначив справу до судового розгляду по суті на 07.09.2023.

04.09.2023 до Господарського суду міста Києва від позивача надійшла заява про ознайомлення з матеріалами справи в електронному вигляді.

06.09.2023 до Господарського суду міста Києва надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

07.09.2023 до Господарського суду міста Києва від позивача надійшли письмові пояснення.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 07.09.2023, в порядку статей 120-121 Господарського процесуального кодексу України, учасників справи повідомлено про оголошення перерви в судовому засідання до 12.10.2023.

Представник третьої особи-1 в судове засідання 12.10.2023 не з`явився, про поважні причини неявки суду не повідомив, хоча про дату, час та місце проведення судового засіданні був повідомлений належним чином.

В судове засідання 12.10.2023 з`явились представники сторін та третьої особи-2.

Представник позивача в повному обсязі підтримав заявлені позовні вимоги з урахуванням заяви про збільшення розміру позовних вимог, та просить суд їх задовольнити.

Представники відповідача надав пояснення, відповідно до яких заперечує проти заявлених позовних вимог з підстав викладених у відзиві на позовну заяву.

У судовому засіданні 12.10.2023 було оголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Заслухавши пояснення представників сторін та третьої особи, розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Господарський суд міста Києва

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до Інформаційної довідки з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань 31.08.2018 в будинках за адресою: м. Київ, вул. Гарматна 37 А та вул. Західна 10, було створено Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Гарматна-Західна".

У відповідності до протоколу № 2 загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Гарматна-Західна" від 15.10.2028 прийнято рішення про передачу в управління об`єднанню, будинки що за адресою: м. Київ, вул. Гарматна 37 А та вул. Західна 10 (будівельна адреса: вул. Гарматна 39 Г у м. Києві).

Ні підставі Акту приймання-передачі введеного в експлуатацію житлового будинку №2 (II черга будівництва) з об`єктами соціально-культурного призначення по вул. Гарматна 39 Г у Солом`янському районі м. Києва (поштова адреса: Західна 10) на обслуговування та експлуатацію Об`єднанню співвласників багатоквартирного будинку "Гарматна-Західна" з додатками та Акту приймання-передачі введеного в експлуатацію житлового будинку № 1 (І черга будівництва) з об`єктами соціально-культурного призначення по вул. Гарматна 39 Г у Солом`янському районі м. Києва (поштова адреса: Гарматна 37 А) (III черга - нежитлові приміщення житлових будинків 1,2) на обслуговування та експлуатацію до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Гарматна-Західна" та Об`єднанню співвласників багатоквартирного будинку "БК "Сучасні Муніципальні технології", будинки було передано в управління вказаним ОСББ.

За твердженням позивача, в процесі обстеженні будинків під час їх приймання від Товариства з обмеженою відповідальністю "Управлінська компанія "Житло-Сервіс", яка була визначена, згідно протоколу засіданні Правління ПАТ "Холдингова компанія "Київміськбуд"від 13.05.2016, експлуатуючою організацією на житлові будинки № 1, 2 з об`єктами соціально-культурного призначенні по вул. Гарматна 39-Г у Солом`янському районі м. Києва, Об`єднанням співвласників багатоквартирного будинку "Гарматна-Західна" було виявлено недоліки, описані в Додатку №1 до Акту приймання-передачі житлових будинків.

Крім того, 19 липня 2019 року Солом`янським районним управлінням ТУ ДСНС України у м. Києві, за результатами проведення планового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, було здійснено припис № 528 від 29.07.2019 про усунення порушень вимог законодавства у сфері техногеної та пожежної безпеки та зазначено, що з метою усунення виявлених під час перевірки порушень щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки вимагається вжити відповідних заходів.

04.09.2019 Об`єднанням співвласників багатоквартирного будинку "Гарматна-Західна" та сервісною організацією Товариством з обмеженою відповідальністю "Ігніс Технолоджі" було складено Дефектний акт № 1, відповідно до якого при проведенні протипожежного стану будинку було виявлено недоліки.

З огляду на те, що, за твердженням позивача, збудовані житлові будинки по вул. Гарматна, 37 А та вул. Західна, 10 здані в експлуатацію з невідповідностями документації та вимогам ДБН, що полягають в невідповідності зданих будинків технічній документації та не закінченням всіх робіт, в тому числі і по пожежній сигналізації будинку, позивач звернувся до відповідача з позовом про відшкодування шкоди в розмірі 1 444 660 грн 00 коп., завданої незаконними діями відповідача по здачі будинку в експлуатацію з незавершеними роботами по пожежній сигналізації будинку, гідроізоляції фундаменту будинку, вентиляції паркінгу, пожежній сигналізації паркінгу, димовидаленні паркінгу, системою пожежогасіння паркінгу.

Оцінюючи подані сторонами докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді у судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, суд вважає, що вимоги позивача не підлягають задоволенню з наступних підстав.

Згідно із частиною першою статті 16 Цивільного кодексу України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

У пункті 8 частини другої статті 16 Цивільного кодексу України визначено, що способом захисту цивільних прав та інтересів може бути відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди.

Завдання майнової (матеріальної) шкоди є підставою виникнення цивільних прав та обов`язків (пункт 3 частини другої статті 11 Цивільного кодексу України).

Статтею 22 Цивільного кодексу України передбачено право особи, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, на їх відшкодування. До збитків віднесено: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Відповідно до статті 1166 Цивільного кодексу України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Підставою деліктної відповідальності є протиправне шкідливе винне діяння особи, яка заподіяла шкоду. Отже, для відшкодування шкоди за правилами статті 1166 Цивільного кодексу необхідна наявність складу правопорушення, а саме:

а) неправомірність поведінки особи. Неправомірною можна вважати будь-яку поведінку, внаслідок якої завдано шкоду, якщо заподіювач шкоди не був уповноважений на такі дії.

б) наявність шкоди. Під шкодою слід розуміти втрату або пошкодження майна потерпілого та (або) позбавлення його особистого нематеріального права (життя, здоров`я тощо). У відносинах, що розглядаються, шкода - це не тільки обов`язкова умова, але і міра відповідальності, оскільки за загальним правилом статті, що коментується, завдана шкода відшкодовується в повному обсязі.

в) причинний зв`язок між протиправною поведінкою та шкодою є обов`язковою умовою відповідальності та виражається в тому, що шкода має виступати об`єктивним наслідком поведінки заподіювача шкоди.

г) вина заподіювача шкоди, за виключенням випадків, коли в силу прямої вказівки закону обов`язок відшкодування завданої шкоди покладається на відповідальну особу незалежно від вини.

Водночас у деліктних правовідносинах саме на позивача покладається обов`язок довести наявність шкоди, протиправність (незаконність) поведінки заподіювача шкоди та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою. У свою чергу, відповідач повинен довести, що в його діях (діях його працівників) відсутня вина у заподіянні шкоди.

Як вбачається з матеріалів справи 24 квітня 2012 року між Приватним акціонерним товариством "Холдингова компанія "Київміськбуд" та Комунальним підприємством виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) "Київське інвестиційне агентство" було укладено договір про передачу функцій замовника №5347, відповідно до якого. КП "Київське інвестиційне агентство" передає ПрАТ "ХК "Київміськбуд" функції замовника з будівництва житлового будинку з об`єктами соціально-культурного призначення та підземним паркінгом на вул. Гарматній, 39-Г у Солом`янському районі м. Києва (далі - Об`єкт).

25 квітня 2013 року Товариством з обмеженою відповідальністю "Укрбудекспертиза" видано Комунальному підприємству виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) "Київське інвестиційне агентство" експертний звіт №3-078-12-ЕП/КО щодо розгляду проектної документації за коригуванням проекту "Будівництво житлового будинку на вул. Гарматній, 39Г у Солом`янському районі м. Києва".

Так, відповідно до зазначеного вище Експертного звіту, за результатами розгляду проектної документації і зняття зауважень встановлено, що зазначена документація розроблена відповідно до вихідних даних на проектування з дотримнням вимог до міцності, надійності та довгоочікуваності об`єкту будівництва, його експлуатаційної безпеки та інженерного забезпечення, у тому числі щодо доступності осіб з обмеженими фізичними можливостями та інших маломобільних груп населення; санітарного і епідеміологічного благополуччя населення; охорони праці; екології; пожежної безпеки; енергозбереження і може бути затверджена в установленому порядку.

Також, відповідно до Акту готовності об`єкта до експлуатації від 22.04.2016, об`єкт "Будівництво житлових будинків з об`єктами соціально-культурного призначення та підземним паркінгом на вул. Гарматній, 39-Г у Солом`янському районі м. Києва, І черга Житловий будинок №1, III черга Дворівневий підземний паркінг нежитлові вбудовані приміщення житлових будинків № 1, 2" вирішено вважати закінченим будівництвом об`єктом, готовим до експлуатації.

Окрім того, відповідно до Акту готовності об`єкта до експлуатації від 22.04.2016, об`єкт "Будівництво житлових будинків з об`єктами соціально-культурного призначення та підземним паркінгом на вул. Гарматній, 39-Г у Солом`янському районі м. Києва, II черга будівництва Житловий будинок № 2" вирішено вважати закінченим будівництвом об`єктом, готовим до експлуатації.

Таким чином, Сертифікатом серії ІУ №49 від 05.05.2016 засвідчено відповідність закінченого будівництвом об`єкта: "Будівництво житлового будинку з об`єктами соціально-культурного призначення та підземним паркінгом на вул. Гарматній, 39-Г у Солом`янському районі м. Києва. І черга будівництва - житловий будинок №1, III черга - дворівневий підземний паркінг, нежитлові приміщення житлових будинків № 1, 2" проектній документації та підтверджується його готовність до експлуатації.

В свою чергу, Сертифікатом серії ІУ №92 від 05.05.2016 засвідчено відповідність закінченого будівництвом об`єкта: "Будівництво житлового будинку з об`єктами соціально-культурного призначення та підземним паркінгом на вул. Гарматній, 39-Г у Солом`янському районі м. Києва. II черга будівництва - житловий будинок № 2" проектній документації та підтверджується його готовність до експлуатації.

Відповідно до положень пункту 2 та пункту 5 статті 39 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", що діяли на момент прийняття об`єкта в експлуатацію, прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, що належить до ІV та V категорії складності, здійснюється на підставі акта готовності об`єкта до експлуатації шляхом видачі органом державного архітектурно-будівельного контролю сертифіката у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Згідно із вказаною нормою датою прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта є дата видачі сертифіката.

Вказані норми кореспондуються з пунктами 9, 11 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 461 від 13.04.2011, відповідно до яких дата прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта, на об`єкті повинні бути використані всі передбачені проектною документацією згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами роботи, а також змонтоване і випробуване обладнання, а датою прийняття в експлуатацію об`єкта є дата видачі сертифіката.

Відповідно до статті 7 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" органи архітектурно-будівельного контролю уповноважені на здійснення контролю за дотриманням законодавства у сфері містобудівної діяльності, вимог будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, проектної документації, надання (отримання, реєстрації), відмови у видачі чи анулюванні (скасування) документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт, прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів.

Відповідно до частини 7 статті 39 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" виявлення недостовірних відомостей у поданих документах або невідповідність об`єкта проектній документації на будівництво такого об`єкта та/або вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил є підставою для відмови у видачі органами архітектурно-будівельного контролю сертифіката.

Видача Державною архітектурно-будівельною інспекцією України сертифіката серії ІУ №92 від 05.05.2016 є підтвердженням того, що на об`єкті будівництва всі роботи, передбачені проектною документацією виконані згідно з будівельними нормами, держаними стандартами і правилами.

Відповідно до статті 31 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" щодо проектної документації вказаного вище об`єкта будівництва була проведена експертиза, що підтверджується експертним звітом Товариства з обмеженою відповідальністю "Українська будівельна експертиза" № 3-07812ЕП/КО від 25.04.2023 щодо розгляду проектної документації.

Згідно із вказаною нормою до проведення експертизи залучаються експерти із питань санітарного та епідеміологічного благополуччя населення, екології, охорони праці, енергозбереження, пожежної, техногенної, ядерної та радіаційної безпеки, які пройшли професійну атестацію, що проводиться із залученням представників відповідних центральних органів виконавчої влади та отримали відповідний сертифікат.

Відповідно до Наказу Приватного акціонерного товариства "Холдингова компанія "Київміськбуд" № 00031/0/8-16 від 19.05.2016, Товариство з обмеженою відповідальністю "Управлінська компанія "Житло-Сервіс" визначено експлуатуючою організацією на житлові будинки № 1, 2 з об`єктами соціально-культурного призначення по вул. Гарматна, 39-Г у Солом`янському районі м. Києва.

Згідно з Актом прийому-передачі введеного в експлуатацію житлового будинку №1 (І черга будівництва) з об`єктом соціально-культурного призначення по вул. Гарматній, 39-Г у Солом`янському районі м. Києва (III черга - нежитлові приміщення житлових будинків №1 ,2) на обслуговування та експлуатацію до Товариства з обмеженою відповідальністю "Управлінська компанія "Житло-Сервіс" від 10.06.2016 та Актом прийому-передачі введеного в експлуатацію житлового будинку №2 (II черга будівництва) з об`єктом соціально-культурного призначення по вул. Гарматній, 39-Г у Солом`янському районі м. Києва на обслуговування та експлуатацію до Товариства з обмеженою відповідальністю "Управлінська компанія "Житло-Сервіс" від 10.06.2016, комісією визнано об`єкти готовими до експлуатації та передачі їх на обслуговування та експлуатацію до Товариства з обмеженою відповідальністю "Управлінська компанія "Житло-Сервіс". Окрім того, комісією засвідчено, що на момент прийому-передачі об`єктів, недоліків щодо фізичного стану та якості виконаних робіт не виявлено.

Згідно зі статтею 73 Господарського процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Обов`язок із доказування слід розуміти як закріплену в процесуальному та матеріальному законодавстві міру належної поведінки особи, що бере участь у судовому процесі, із збирання та надання доказів для підтвердження свого суб`єктивного права, що має за мету усунення невизначеності, яка виникає в правовідносинах у разі неможливості достовірно з`ясувати обставини, які мають значення для справи.

Суд зауважує, що за приписами статей 77, 78, 87 Господарського процесуального кодексу України обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування; достовірними є докази, створені (отримані) за відсутності впливу, спрямованого на формування хибного уявлення про обставини справи, які мають значення для справи; на підставі показань свідків не можуть встановлюватися обставини (факти), які відповідно до законодавства або звичаїв ділового обороту відображаються (обліковуються) у відповідних документах.

Відповідно до статті 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Суд наголошує, що відповідно до статті 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Таким чином обов`язок доказування, а отже і подання доказів відповідно до статті 74 Господарського процесуального кодексу України, покладено саме на сторони та інших учасників судового процесу, а тому суд лише створює сторонам та іншим особам, які беруть участь у справі, необхідні умови для встановлення фактичних обставин справи і правильного застосування законодавства.

З огляду на вищевикладене, суд дійшов висновку про не доведеність позивачем належними, допустимими, достовірними та достатніми доказами відповідно до норм статей 76, 77, 78, 79 Господарського процесуального кодексу України наявність всіх елементів складу правопорушення (протиправність поведінки, шкода, причинний зв`язок між ними) для застосування такої міри відповідальності як відшкодування шкоди, а тому позовні вимоги у даній справі не підлягають задоволенню.

Щодо інших аргументів сторін суд зазначає, що вони були досліджені та не наводяться у рішенні, позаяк не покладаються в його основу, тоді як Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (справа Серявін проти України, рішення від 10.02.2010). Крім того, аналогічна правова позиція викладена в Постанові Верховного Суду від 26.06.2018 у справі №127/3429/16-ц.

Разом з тим, щодо заяви відповідача про застосування строків позовної давності, суд зазначає таке.

Відповідно до частини 1 статті 258 Цивільного кодексу України загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки.

Як встановлено частиною 4 статті 267 Цивільного кодексу України, сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові.

Отже, перш ніж застосовувати позовну давність, господарський суд повинен з`ясувати та зазначити в судовому рішенні, чи порушене право або охоронюваний законом інтерес позивача, за захистом якого той звернувся до суду. У разі коли такі право чи інтерес не порушені, суд відмовляє в позові з підстав його необґрунтованості. І лише якщо буде встановлено, що право або охоронюваний законом інтерес особи дійсно порушені, але позовна давність спливла і про це зроблено заяву іншою стороною у справі, суд відмовляє в позові у зв`язку зі спливом позовної давності - за відсутності наведених позивачем поважних причин її пропущення.

Таким чином, положення закону про правові наслідки спливу позовної давності можуть застосовуватися лише у тих випадках, коли буде доведено існування самого суб`єктивного цивільного права і факт його порушення або оспорювання.

З урахуванням наведеного, оскільки прав та охоронюваних законом інтересів позивача, про захист яких він просить суд у позові, відповідачами не порушено, і суд відмовляє позивачу у позові по суті в зв`язку з недоведеністю позовних вимог, питання порушення строку позовної давності (за даних обставин) не впливає на суть винесеного рішення і відповідно, строк позовної давності, як спосіб захисту саме порушеного права, при вирішенні даного спору застосуванню не підлягає.

На підставі викладеного, враховуючи положення статті 129 Господарського процесуального кодексу України, витрати зі сплати судового збору покладаються на позивача.

Враховуючи вищевикладене та керуючись статтею 74, статтями 76-79, статтею 86, статтею 123, статтею 129, статтями 232-233, статтями 237- 238, статтями 240 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

В задоволенні позовних вимог відмовити повністю.

Відповідно до частини 1 статті 241 Господарського процесуального кодексу України рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів, а на ухвалу суду - протягом десяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення (частина 1 статті 256 Господарського процесуального кодексу України).

Повний текст рішення складено: 05.02.2024

Суддя Н.Плотницька