ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ВІННИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
___________________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"19" грудня 2023 р. Cправа № 902/1061/23

Господарський суд Вінницької області у складі судді Шамшуріної Марії Вікторівни,

за участю секретаря судового засідання Глоби А.С.,

розглянувши за правилами загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні матеріали справи

за первісним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Альфа-Щит Вінниця", 21036, Вінницька область, місто Вінниця, вулиця Максимовича, будинок 4, офіс 105, ідентифікаційний код юридичної особи 38135199

до Товариства з обмеженою відповідальністю "МХП-Агрокряж", 24024, Вінницька обл., Могилів-Подільський р-н, село Яришів, вулиця Головна, будинок 161, ідентифікаційний код юридичної особи 36187994

про стягнення 494 496,00 гривень

та за зустрічним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "МХП-Агрокряж", 24024, Вінницька обл., Могилів-Подільський р-н, село Яришів, вулиця Головна, будинок 161, ідентифікаційний код юридичної особи 36187994

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Альфа-Щит Вінниця", 21036, Вінницька область, місто Вінниця, вулиця Максимовича, будинок 4, офіс 105, ідентифікаційний код юридичної особи 38135199

про стягнення 2 271 723,27 гривень

за участю представників:

від ТОВ "Альфа-Щит Вінниця" керівник Гнатюк М.Е., згідно виписки

від ТОВ "МХП-Агрокряж" адвокат Сєркова С.Г., згідно довіреності

В С Т А Н О В И В :

До Господарського суду Вінницької області 09.08.2023 надійшла позовна заява (вх. № 1066 від 09.08.2023) Товариства з обмеженою відповідальністю "Альфа-Щит Вінниця" до Товариства з обмеженою відповідальністю "МХП-Агрокряж" про стягнення 494 496,00 гривень заборгованості, що виникла внаслідок невиконання відповідачем умов укладеного між сторонами договору про надання охоронних послуг № 05012021 від 05.01.2021 року, у тому числі 489 600,00 гривень основного боргу та 4 896,00 гривень штрафу.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 09.08.2023 справу розподілено судді Шамшуріній М.В.

Ухвалою від 14.08.2023 суд постановив прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у справі №902/1061/23, розгляд справи здійснити за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання у справі призначити на 14 вересня 2023 року об 11:00 год.

08.09.2022 до суду від Товариства з обмеженою відповідальністю "МХП-Агрокряж" надійшла зустрічна позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю "МХП-Агрокряж" до Товариства з обмеженою відповідальністю "Альфа-Щит Вінниця" про стягнення 2 271 723,27 гривень збитків, спричинених неналежним виконанням зобов`язань за договором про надання охоронних послуг № 05012021 від 05.01.2021 року.

Ухвалою від 13.09.2023 судом прийнято зустрічний позов ТОВ "МХП-Агрокряж" до ТОВ "Альфа-Щит Вінниця" про стягнення 2 271 723,27 гривень збитків, спричинених неналежним виконанням зобов`язань за договором про надання охоронних послуг № 05012021 від 05.01.2021 року до спільного розгляду з первісним позовом у справі № 902/1061/23, вимоги за зустрічним позовом ТОВ "МХП-Агрокряж" до ТОВ "Альфа-Щит Вінниця" про стягнення 2 271 723,27 гривень збитків, спричинених неналежним виконанням зобов`язань за договором про надання охоронних послуг № 05012021 від 05.01.2021 року об`єднано в одне провадження з первісним позовом ТОВ "Альфа-Щит Вінниця" до ТОВ "МХП-Агрокряж" про стягнення 494 496,00 гривень заборгованості, що виникла внаслідок невиконання відповідачем умов укладеного між сторонами договору про надання охоронних послуг № 05012021 від 05.01.2021 року, у тому числі 489 600,00 гривень основного боргу та 4 896,00 гривень штрафу у справі № 902/1061/23, зустрічний позов призначено до розгляду разом з первісним позовом у підготовчому засіданні на 14 вересня 2023 року об 11:00 год.

У судовому засіданні 14.09.2023 судом постановлено ухвалу про відкладення підготовчого засідання у справі № 902/1061/23 на 10.10.2023 о 12:00 год., яку занесено до протоколу судового засідання.

19.09.2023 до суду від представника ТОВ "МХП-Агрокряж" надійшла заява № б/н від 19.09.2023 (вх. № 01-34/8760/23 від 19.09.2023) про приєднання доказів надіслання зустрічної позовної заяви ТОВ "Альфа-Щит Вінниця".

27.09.2023 від представника ТОВ "Альфа-Щит Вінниця" надійшов відзив № 54 від 26.09.2023 (вх. № 01-34/9075/23 від 27.09.2023) у якому товариство висловило свою процесуальну позицію щодо заявлених у зустрічному позові вимог, у задоволенні зустрічного позову просило відмовити.

Ухвалою від 10.10.2023 судом закрито підготовче провадження у справі № 902/1061/23, призначено справу № 902/1061/23 до судового розгляду по суті у судовому засіданні 09.11.2023 року об 11:00 год.

06.11.2023 до суду від представника ТОВ "МХП-Агрокряж" надійшло клопотання № б/н від 05.11.2023 (вх. № 01-34/10418/23 від 06.11.2023) про перенесення судового засідання.

У судовому засіданні 09.11.2023 судом постановлено ухвалу про задоволення клопотання представника ТОВ "МХП-Агрокряж", відкладення судового засідання з розгляду справи № 902/1061/23 по суті на 28.11.2023 об 11:00 год., яку занесено до протоколу судового засідання.

За результатами судового засідання 28.11.2023 судом постановлено ухвалу про оголошення перерви у судовому засіданні з розгляду справи № 902/1061/23 по суті до 19.12.2023 об 11:30 год., яку занесено до протоколу судового засідання.

07.12.2023 до суду від ТОВ "Альфа-Щит Вінниця" надійшла заява № б/н від 07.12.2023 (вх. № 01-34/11711/23 від 07.12.2023) про приєднання актів виконаних робіт та актів звірки взаєморозрахунків до матеріалів справи.

08.12.2023 до суду від ТОВ "МХП-Агрокряж" надійшло клопотання № б/н від 08.12.2023 (вх. № 01-34/11798/23 від 08.12.2023) про приєднання доказів до матеріалів справи.

14.12.2023 до суду від ТОВ "МХП-Агрокряж" надійшли додаткові пояснення № б/н від 14.12.2023 (вх. № 01-34/12032/23 від 14.12.2023) з додатками на підтвердження викладених обставин.

19.12.2023 суду від ТОВ "Альфа-Щит Вінниця" надійшло клопотання № б/н від 19.12.2023 (вх. № 01-34/12154/23 від 19.12.2023) про приєднання копії платіжної інструкції про доплату судового збору до матеріалів справи.

На визначену судом дату у судове засідання з`явились представники обох сторін.

Представник ТОВ "Альфа-Щит Вінниця" у судовому засіданні первісні позовні вимоги підтримав, просив їх задовольнити, проти задоволення зустрічного позову заперечив, у задоволенні зустрічного позову просив відмовити.

Представник ТОВ "МХП-Агрокряж" у судовому засіданні проти первісних позовних вимог заперечив, у задоволенні первісного позову просив відмовити, зустрічний позов підтримав, просив зустрічний позов задовольнити.

За наслідками розгляду справи, у судовому засіданні 19.12.2023 року суд оголосив про вихід до нарадчої кімнати для ухвалення рішення у справі та орієнтовний час повернення.

Після виходу з нарадчої кімнати, судом проголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Суть спору:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Альфа-Щит Вінниця" (далі - позивач за первісним позовом, відповідач за зустрічним позовом) звернулося до Господарського суду Вінницької області з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "МХП-Агрокряж" про стягнення 494 496,00 гривень заборгованості, що виникла внаслідок невиконання відповідачем умов укладеного між сторонами договору про надання охоронних послуг № 05012021 від 05.01.2021 року, у тому числі 489 600,00 гривень основного боргу та 4 896,00 гривень штрафу.

На обгрунтування позовних вимог за первісним позовом позивач посилається на те, що між сторонами 05 січня 2021 року було укладено договір №05012021 про надання охоронних послуг, відповідно до якого позивач надавав відповідачу послуги з охорони об`єктів відповідача, які належить йому на праві власності або які знаходяться в оренді МХП та використовуються ним на законних підставах, перелік яких визначений в Додатку №2 до договору.

В період з 01 січня 2023 року по 01 липня 2023 року ТОВ "Альфа-Щит Вінниця" надало, а ТОВ "МХП - Агрокряж", прийняло послуги на загальну суму 1 605 470,98 гривень. Оплата за надані послуги станом на 09 серпня 2023 року надійшла у розмірі 1 115 870, 98 гривень.

Позивач зазначив, що заборгованість ТОВ "МХП-Агрокряж" перед ТОВ "Альфа-Щит Вінниця" станом на 09 серпня 2023 року становить 489 600,00 гривень, у тому числі за травень 2023 р.-244 800,00 грн., та червень 2023р. - 244 800,00грн., що підтверджується актом звірки взаєморозрахунків станом на 30.06.2023 року та актами здачі-прийняття робіт (надання послуг) за період 01.01.2023р. - 30.06.23р.

У зв`язку із нездійсненням відповідачем оплати за надані послуги охорони, позивач за первісним позовом звернувся до суду із позовом про стягнення основного боргу за надані послуги у розмірі 489 600,00 гривень та штрафу за несвоєчасну оплату у розмірі 4 896,00 гривень у примусовому порядку.

У свою чергу, Товариство з обмеженою відповідальністю "МХП-Агрокряж" (далі - відповідач за первісним позовом, позивач за зустрічним позовом) звернулося до Господарського суду Вінницької області із зустрічним позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Альфа-Щит Вінниця" про стягнення збитків у розмірі 2 271 723,27 гривень, (вартість викрадених товарно-матеріальних цінностей), спричинених неналежним виконанням зобов`язань за договором.

На обгрунтування позовних вимог за зустрічним позовом позивач посилається на те, що Товариство з обмеженою відповідальністю "Альфа-Щит Вінниця" взяті на себе зобов`язання не виконало належним чином щодо об`єкту - складу тимчасового зберігання засобів захисту рослин, що розташований за адресою: вул. Лесі Українки, 33, с. Згарок, Хмельницького району, Хмельницької області, виробничого підрозділу "Згарок" ТОВ "МХП-Агрокряж", який був переданий під охорону ТОВ "Альфа-Щит Вінниця" згідно договору та зазначений у пункті 3 Додатку 2 до договору, оскільки 10.06.2023 року працівниками ТОВ "Альфа-Щит Вінниця" було допущено проникнення невідомих осіб на територію складу, які здійснили крадіжку. Факт крадіжки було підтверджується відкритим кримінальним провадженням відділу поліції №3 Хмельницького РУН ГУНП в Хмельницькій області та відомостей внесених до ЄРДР за №0000179.

Позивач за зустрічним позовом зазначив, що з метою визначення кількості та вартості викраденої продукції на цьому складі була проведена інвентаризації товарно-матеріальних цінностей за результатами проведення якої складено акт № АЯ 300000327 та встановлено викрадення засобів захисту рослин на загальну суму 2 271 723,27 гривень, які на його думку є збитками завданими відповідачем за зустрічним позовом.

Внаслідок викрадення засобів захисту рослин на загальну суму 2 271 723,27 гривень ТОВ "Альфа-Щит Вінниця" було направлено претензію з вимогою про відшкодування збитків та штрафу у загальній сумі 2 281 723,27 гривень, яка була залишена без задоволення.

Позивач за зустрічним позовом зазначив, що вимоги ТОВ "Альфа-Щит Вінниця" щодо оплати за надані послуги суперечать вимогам пункту 3.1.2 договору, оскільки послуги за червень 2023 року були надані неналежної якості, що підтверджує обставина крадіжки на складі засобів захисту рослин ТОВ "МХП-Агрокряж".

З урахуванням наведеного позивач за зустрічним позовом просив стягнути з відповідача збитки у розмірі 2 271 723,27 гривень (вартість викрадених товарно-матеріальних цінностей) спричинених неналежним виконанням зобов`язань за договором.

У відзиві на зустрічний позов ТОВ "Альфа-Щит Вінниця" зазначено, що дорого-вартісні товарно-матеріальні цінності (ТМЦ) складувалися не у спеціально обладнаному для зберігання складі мінеральних добрив, а в необладнаному для цього металевому контейнері, який у свою чергу не входив до переліку об`єктів, що охороняються згідно договору №05012021 від 05.01.2021 року, а також не був переданий ТОВ "Альфа-Щит Вінниця" під охорону.

Відповідачем за зустрічним позовом також у відзиві зазначено, що після виявлення крадіжки під час проведення інвентаризації ТМЦ, що зберігалися у вищезазначеному контейнері, до складу комісії з перевірки ТМЦ представника від охорони включено не було та до її роботи він не допускався, що суперечить вимогам пункту 5.4 договору, акт інвентаризації ТМЦ від 10.06.2023 року було підписано ТОВ "МХП-Агрокряж" в односторонньому порядку та направлено ТОВ "Альфа-Щит Вінниця" із значним запізненням (вх.№ 2 від 22.06.2023 року).

Щодо сплати штрафів та компенсації збитків ТОВ "Альфа-Щит Вінниця" зазначено, що у відповідності із законодавством України, виплата зазначеної суми можлива тільки після доведення вини з боку ТОВ "Альфа-Щит Вінниця", тобто після завершення розслідування кримінального провадження, відтак у задоволенні зустрічного позову відповідач просив відмовити.

Розглянувши матеріали справи, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги за первісним та зустрічним позовом, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено таке.

05.01.2021 року між Товариством з обмеженою відповідальністю "Альфа-Щит Вінниця" (далі - контрагент) та Товариством з обмеженою відповідальністю "МХП-Агрокряж" (далі - замовник, МХП) було укладено договір про надання охоронних послуг № 05012021 (далі - договір) (т.1 а.с. т.1 а.с. 6-17, 59-80).

Згідно пункту 1.1 договору МХП замовляє, а контрагент надає охоронні послуги, код згідно Державного класифікатору продукції та послуг (ДКПП) (в подальшому «Послуги»), а саме здійснює охорону об`єктів МХП, які належать йому на праві власності або які знаходиться в оренді МХП та використовуються ним на законних підставах (надалі - «Об`єкт»). Перелік об`єктів визначений в Додатку до договору.

За умовами пункту 1.2. договору невід`ємними частинами договору, які визначають зобов`язання сторін та регулюють його окремі положення є:

1.2.1. Додаток № 1 - «Умови, застосовні до договорів, укладених між МХП та Контрагентами, в яких МХП виступає платником за виконані Контрагентом зобов`язання (далі - Умови) в редакції від 01.06.2020» і які обов`язкові до виконання Сторонами Договору. Дані Умови опубліковані у газеті «Урядовий кур`єр», розміщені на сторінці офіційного сайту МХП та діють у відповідності до вказаних у них Положень.

1.2.2. Додаток № 2 - Предмет, вартість послуг, строки та порядок оплати послуг, інше.

1.2.3. Додаток № 3 - Інструкція по наданню контрагентом охоронних послуг на об`єкті МХП

1.2.4. Додаток № 4 - Таблиця штрафів.

1.2.5. Додаток № 5 - Зразки облікових журналів для забезпечення охорони.

1.2.6. Додаток № 6 - Акт прийняття Об`єкта під охорону.

Додатки №3-7 можуть бути змінені сторонами шляхом підписання їх в новій редакції із зазначенням дати такого підписання під підписом, що за погодженням сторін автоматично припиняє дію попереднього додатку до Договору.

1.2.7. Додаток № 7 - Правила дотримання виробничих санітарних вимог, охорони праці, навколишнього природного середовища та безпеки на території МХП.

1.2.8. Додаток №8 - Технічне завдання.

Відповідно до пунктів 2.1, 2.2 договору ціна на послугу вказується в Актах приймання-передачі на кожну послугу окремо. Порядок та умови оплати послуг зазначено в Додатку № 2 до договору. Ціна послуг зазначається в Додатку № 2.

Згідно підпунктів 3.3.1., 3.3.2, 3.3.3 пункту 3.3. договору контрагент зобов`язаний надати послуги МХП належної якості, в обумовленій cторонами кількості та строки. Прийняти об`єкт під охорону (знімати з-під охорони) у відповідності до вимог даного договору. Забезпечувати охорону об`єкта МХП від розкрадання і не допускати проникнення сторонніх осіб на об`єкт.

Договір, додатки до нього підписано електронними підписами уповноважених представників сторін через електронний сервіс «Вчасно».

Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення представників сторін, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується первісний та зустрічний позов, об`єктивно оцінивши докази, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді у судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов висновку, що первісний позов підлягає задоволенню, а у задоволенні зустрічного позову слід відмовити з огляду на таке.

Предметом первісного позову у цій справі є матеріально-правова вимога позивача до відповідача про стягнення заборгованості та штрафу за надані послуги охорони.

Предметом зустрічного позову у цій справі є матеріально-правова вимога позивача до відповідача про стягнення збитків заподіяних внаслідок неналежного виконання послуг охорони, що призвело до крадіжки невстановленими особами матеріальних цінностей на об`єкті належному позивачу.

Доказуванню у цій справі підлягають обставини щодо виконанням умов договору про надання охоронних послуг, їх прийняття, оплати, наявності або відсутності підстав для стягнення завданих збитків, розмір завданих збитків.

Надаючи правову кваліфікацію спірним правовідносинам, що склалися між сторонами суд враховує таке.

Відповідно до частини 1 статті 173 Господарського кодексу України (далі - ГК України) господарським визнається зобов`язання, що виникає між суб`єктом господарювання та іншим учасником (учасниками) відносин у сфері господарювання з підстав, передбачених цим Кодексом, в силу якого один суб`єкт (зобов`язана сторона, у тому числі боржник) зобов`язаний вчинити певну дію господарського чи управлінсько-господарського характеру на користь іншого суб`єкта (виконати роботу, передати майно, сплатити гроші, надати інформацію тощо), або утриматися від певних дій, а інший суб`єкт (управнена сторона, у тому числі кредитор) має право вимагати від зобов`язаної сторони виконання її обов`язку.

За змістом частини 1 статті 174 ГК України господарські зобов`язання можуть виникати з господарського договору та інших угод, передбачених законом, а також угод, не передбачених законом, але таких, які йому не суперечать.

Згідно частини 1 статті 175 ГК України майново-господарськими визнаються цивільно-правові зобов`язання, що виникають між учасниками господарських відносин при здійсненні господарської діяльності, в силу яких зобов`язана сторона повинна вчинити певну господарську дію на користь другої сторони або утриматися від певної дії, а управнена сторона має право вимагати від зобов`язаної сторони виконання її обов`язку.

Майнові зобов`язання, які виникають між учасниками господарських відносин, регулюються Цивільним кодексом України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до статті 193 ГК України суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться. До виконання господарських договорів застосовуються відповідні положення Цивільного кодексу України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом.

Згідно положень статті 509 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу.

Відповідно до статті 11 ЦК України договір є однією з підстав виникнення цивільних прав і обов`язків (зобов`язань).

Договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків (частина 1 статті 626 ЦК України).

Відповідно до статті 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості (частина 1 статті 627 ЦК України).

Положеннями статті 629 ЦК України передбачено, що договір є обов`язковим для виконання сторонами.

За своєю правовою природою укладений між cторонами договір є договором про надання послуг охорони до регулювання правовідносин якого застосовуються положення глави 63 "Послуги. Загальні положення", параграф 3 глави 66 "Зберігання" ЦК України та Закон України «Про охоронну діяльність» від 22 березня 2012 № 4616-VI.

Відповідно до частини 1 статті 901 ЦК України за договором про надання послуг одна сторона (виконавець) зобов`язується за завданням другої сторони (замовника) надати послугу, яка споживається в процесі вчинення певної дії або здійснення певної діяльності, а замовник зобов`язується оплатити виконавцеві зазначену послугу, якщо інше не встановлено договором.

Положення цієї глави можуть застосовуватися до всіх договорів про надання послуг, якщо це не суперечить суті зобов`язання (частина 2 статті 901 ЦК України).

За приписами частини 2 статті 903 ЦК України якщо договором передбачено надання послуг за плату, замовник зобов`язаний оплатити надану йому послугу в розмірі, у строки та в порядку, що встановлені договором.

Згідно вимог статті 978 ЦК України за договором охорони охоронець, який є суб`єктом підприємницької діяльності, зобов`язується забезпечити недоторканність особи чи майна, які охороняються. Володілець такого майна або особа, яку охороняють, зобов`язані виконувати передбачені договором правила особистої та майнової безпеки і щомісячно сплачувати охоронцю встановлену плату.

Приписами частини 1, частини 2 статті 8 Закону України «Про охоронну діяльність» визначено, що суб`єкт охоронної діяльності надає послуги з охорони на підставі договору, укладеного із замовником у письмовій формі відповідно до законодавства.

У договорах про надання послуг з охорони майна та фізичних осіб відповідно до положень Цивільного кодексу України визначаються умови відшкодування суб`єктом охоронної діяльності шкоди, заподіяної через неналежне виконання ним своїх зобов`язань.

Під час розгляду справи судом встановлено, що сторони у заявах по суті справи, усних та письмових поясненнях визнали, що сторонами через електронний сервіс «Вчасно» було укладено договір про надання охоронних послуг № 05012021 від 05.01.2021 року, погоджено додатки до нього, а надалі укладалися додаткові угоди до договору якими, зокрема було внесено зміни до Додатку № 2 щодо визначення переліку об`єктів замовника, що передавалися під охорону, вартості послуг охорони, порядку їх прийняття та оплати.

У спірних правовідносинах вимога про сплату заборгованості за первісним позовом грунтується на неналежному виконанні відповідачем за первісним позовом зобов`язання з оплати наданих послуг охорони за травень, червень 2003 року.

У свою чергу, вимога за зустрічним позовом грунтується на неналежному виконанні відповідачем за зустрічним позовом послуг з охорони за переданим під охорону об`єктом тимчасовим складом засобів захисту засобів рослин у селі Згарок, Дережнянського (Хмельницького) району, Хмельницької області, внаслідок чого позивачу завдано збитки у розмірі 2 271 723,27 гривень.

Як вбачається із матеріалів справи 14.03.2023 року між Товариством з обмеженою відповідальністю "Альфа-Щит Вінниця" та Товариством з обмеженою відповідальністю "МХП-Агрокряж" укладено додаткову угоду до договору про надання охоронних послуг № 05012021 від 05.01.2021 року, згідно якої доповнено пункт 1 додатку № 2 до договору та викладено його у новій редакції, зокрема, визначено найменування об`єктів, що передаються під охорону, адреси їх розташування, тип послуг (постова цілодобова охорона об`єкту) та вартість послуг (т.1 а.с. 17).

На підтвердження надання послуг з охорони за травень та червень 2023 року позивачем за первісним позовом надано акт надання послуг № 1118 від 31.05.2023 року за травень 2023 року на суму 244 800,00 гривень підписаний електронним підписом у сервісі «Вчасно» обома сторонами, у якому зазначено, що замовник претензій по об`єму, якості та строкам виконання робіт (надання послуг) немає, акт надання послуг № 1691 від 30 червня 2023 року за червень 2023 року на суму 244 800,00 гривень підписаний з боку Товариства з обмеженою відповідальністю "Альфа-Щит Вінниця" та докази направлення та отримання цього акту через сервіс «Вчасно» Товариством з обмеженою відповідальністю "МХП-Агрокряж» (т.1 а.с. 24, 25, 148-149).

Судом встановлено, що 01.07.2023 року між сторонами підписано Акт про зняття фізичної охорони, зі змісту якого слідує, що з 09 год.00 хв. 01 липня 2023 року Товариством з обмеженою відповідальністю "Альфа-Щит Вінниця" знято з фізичної охорони об`єкти ТОВ "МХП-Агрокряж» згідно пункту 1 додатку № 2 до договору (т.1 а.с. 31).

У цьому акті зазначено, що при прийомі-передачі об`єктів охорони ТОВ "МХП-Агрокряж» зауважень та недоліків не виявлено та що даний акт є підставою для оплати охоронних послуг, що надавалися виконавцем замовнику до зазначеного часу та дати.

03.07.2023 року Товариством з обмеженою відповідальністю "Альфа-Щит Вінниця" через сервіс «Вчасно» підписано та направлено акт звірки взаєморозрахунків №80 від 03.07.2023 за перше півріччя 2023 року із відображенням боргу в сумі 489 600, 00 гривень, який Товариством з обмеженою відповідальністю "МХП-Агрокряж» підписано не було (т.1 а.с. 147, 150).

Доказів погашення заборгованості з оплати послуг охорони за травень, червень 2023 в сумі 489 600, 00 року матеріали справи не містять.

Із матеріалів справи вбачається, що Товариством з обмеженою відповідальністю "Альфа-Щит Вінниця" на адресу Товариства з обмеженою відповідальністю "МХП-Агрокряж» направлялися претензії - вимоги № 45 від 21 червня 2023 року, № 48 від 29 червня 2023 щодо сплати заборгованості за надані послуги охорони за травень 2023 року, № 51 від 21 липня 2023 року щодо сплати заборгованості за надані послуги охорони за травень та червень 2023 року (т.1 а.с. 26-30).

У відповіді на претензію - вимогу № 45 від 21 червня 2023 року Товариство з обмеженою відповідальністю "МХП-Агрокряж" повідомило про її невизнання посилаючись на те, що ТОВ "Альфа-Щит Вінниця" не виконало належним чиним свої зобов`язання щодо об`єкту, а саме приміщення складу тимчасового зберігання засобів захисту рослин, розташованого за адресою: вул. Лесі Українки, 33, с. Згарок, Хмельницького району Хмельницької області, виробничого підрозділу «Згарок» ТОВ «МХП-Агрокряж", який був переданий під охорону ТОВ «Альфа-Щит Вінниця» згідно договору, оскільки 10.06.2023 року працівниками ТОВ «Альфа-Щит Вінниця» допущено проникнення невідомих осіб на територію складу, які здійснили крадіжку товарно-матеріальних цінностей (т.1. а.с. 121).

Також Товариство з обмеженою відповідальністю "МХП-Агрокряж" звернулося до Товариства з обмеженою відповідальністю "Альфа-Щит Вінниця" з претензією № 1 від 13.06.2023 року вих.№ 207 про відшкодування збитків та сплати штрафних санкцій у розмірі 2 281 723,27 грн, у якій зазначило, що 10.06.2023 працівниками ТОВ «Альфа Щит Вінниця» допущено проникнення невідомих осіб на територію приміщення складу тимчасового зберігання ЗЗР, що знаходиться по вул. Лесі Українки, 33, с. Згарок Хмельницького району Хмельницької області, виробничого підрозділу «Згарок» ТОВ «МХП Агрокряж» який був переданий під охорону контрагенту згідно договору №05012021 від 05.01.2021 року, які здійснили крадіжку товарно-матеріальних цінностей на загальну суму 2 271 723,27 грн. Розрахунок суми та перелік викраденого ТМЦ відображено в акті інвентаризації ТМЦ від 10.06.2023 №АЯ300000327 (т.1. а.с. 118-120).

У відповідь на вказану претензію Товариство з обмеженою відповідальністю "Альфа-Щит Вінниця" листом від 09.08.2023 року № 53 повідомило про відсутність своєї вини у завданні збитків та відмову у їх відшкодуванні до завершення розслідування кримінального провадження. (т.1 а.с.124-125).

Щодо позовних вимог за зустрічним позовом про стягнення збитків у розмірі 2 271 723,27 гривень судом враховано таке.

Посилаючись на неналежне виконання Товариством з обмеженою відповідальністю "Альфа-Щит Вінниця" взятих на себе зобов`язань з охорони Товариство з обмеженою відповідальністю "МХП-Агрокряж" у зустрічному позові зазначило, що 10.06.2023 року працівниками ТОВ "Альфа-Щит Вінниця" було допущено проникнення невідомих осіб до приміщення складу тимчасового зберігання засобів захисту рослин, що розташований за адресою: вул. Лесі Українки, 33, с. Згарок, Хмельницького району, Хмельницької області, виробничого підрозділу «Згарок» ТОВ «МХП-Агрокряж», що був переданий під охорону ТОВ "Альфа-Щит Вінниця" згідно додатку № 2 до договору, які здійснили крадіжку товарно-матеріальних цінностей на загальну суму 2 271 723,27 гривень, що підтверджується витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань, актом інвентаризації товарно-матеріальних цінностей та довідкою про загальну вартість викраденого майна.

Позивач за зустрічним позовом просив стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Альфа-Щит Вінниця" збитки, що складаються із вартості викраденого майна у розмірі 2 271 723,27 гривень.

Надаючи оцінку твердженням позивача за зустрічним позовом щодо неналежного виконання відповідачем за зустрічним позовом умов договору та завдання збитків та запереченням позивача за первісним позовом щодо вказаних обставин, судом враховано таке.

Відповідно до частини 1 статті 74 ГПК України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять до предмета доказування.

Необхідність доводити обставини, на які учасник справи посилається як на підставу своїх вимог і заперечень у господарському процесі, є складовою обов`язку сприяти всебічному, повному та об`єктивному встановленню усіх обставин справи, що передбачає, зокрема, подання належних доказів, тобто таких, що підтверджують обставини, які входять у предмет доказування в справі, з відповідним посиланням на те, які обставини цей доказ підтверджує.

Аналогічна правова позиція наведена Верховним Судом у постановах від 05.02.2019 у справі № 914/1131/18, від 26.02.2019 у справі № 914/385/18, від 10.04.2019 у справі № 904/6455/17, від 05.11.2019 у справі № 915/641/18.

Згідно витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань (номер кримінального провадження 0000179) 10.06.2023, в період часу з 2 год. по 4 год., невстановлені особи, шляхом пошкодження пломби та замка дверей, проникли до складського приміщення ТОВ «МХП-Агрокряж», що знаходиться по вулиці Лесі Українки, 33, в с. Згарок Вовковинецької ТГ Хмельницького району Хмельницької області, звідки викрали належні вказаному товариству засоби захисту рослин вартістю 2 271 723,271 грн., чим спричинили товариству майнової шкоди в особливо великих розмірах (т. 1 а.с. 83).

Як вбачається із довідки № 205 від 12 червня 2023 року, виданої Товариством з обмеженою відповідальністю "МХП-Агрокряж" органам Національної поліції України, товарно-матеріальні цінності за переліком наведеним у довідці на суму 2 271 723,27 гривень викрадені із виробничого підрозділу Згарок, що рахувалися на складі «Склад Згарок ЗЗР» (т.1 а.с.84).

Також Товариством з обмеженою відповідальністю "МХП-Агрокряж" на підтвердження обставини крадіжки товарно-матеріальних цінностей та її вартості надано акт № АЯ300000327 від 10.06.2023 року інвентаризації товарно-матеріальних цінностей на складі Згарок ЗЗР (т.1 а.с.87-88).

Відомостей, що ТОВ "Альфа-Щит Вінниця" запрошувалося для проведення інвентаризації та/або відмовилося від підписання акту інвентаризації та відповідно фіксування обставин викладених у цьому акті ТОВ "МХП-Агрокряж" суду не надано.

На підтвердження обставини придбання цих цінностей Товариством з обмеженою відповідальністю "МХП-Агрокряж" надано специфікації до договорів поставки (т.1 а.с. 163-164, 165 (зворот)-175) та накладні на переміщення засобів захисту рослин зі складу Яришів ЗЗР на склад Згарок ЗЗР (т.1 а.с. 176-179).

Згідно пункту 3.3.2 договору про надання охоронних послуг контрагент зобов`язаний прийняти об`єкт під охорону (знімати з-під охорони) у відповідності до вимог даного договору.

Положеннями пункту 1 додаткової угоди від 14.03.2023 року до договору сторони погодили, що контрагент спільно з МХП протягом 10 календарних днів з дати підписання договору проводить обстеження технічного стану об`єкта, приміщень та його території, засобів охорони і безпеки, у тому числі приладів охоронної сигналізації (при її наявності). Після обстеження протягом доби складається Акт прийняття об`єкта під охорону (додаток №6 до договору). До підписання акту контрагент вносить в нього зауваження, пропозиціїта вимоги, які слід виконати чи усунути МХП у визначений термін. Цей термін не може бути більший 10 календарних днів. Після узгодження всіх зауважень, пропозицій та вимог акт прийняття об`єкта під охорону підписується сторонами. Послуги з охорони і відповідальність за них настає після підписання сторонами акту прийняття об`єкту під охорону.

Під час розгляду справи представник Товариства з обмеженою відповідальністю "МХП-Агрокряж" пояснила, що на території виробничого підрозділу Згарок було два склади: будівля складу мінеральних добрив та металевий контейнер, у якому розміщувався тимчасовий склад засобів захисту рослин.

Згідно чинного у спірний період пункту 2 (найменування об`єктів та адреси, які передаються під охорону) Додатку № 2 у редакції додаткової угоди від 14.03.2023 до договору, сторони погодили, що під охорону в селі Згарок, Дережнянський район, Хмельницька область передається: КПП, адмінбудівля, сільськогосподарська техніка, склад мінеральних добрив, АЗС (т.1 а.с.17).

Судом встановлено, що у вказаному переліку об`єктів, які передаються під охорону відсутній «склад Згарок ЗЗР» та відповідно до умов договору про надання послуг охорони акт прийняття "склад Згарок ЗЗР" / "склад ЗЗР" (засобів захисту рослин) під охорону сторонами не підписувався.

Наведене також підтверджується Актом про зняття фізичної охорони від 01.07.2023 року у якому серед переліку об`єктів ТОВ "МХП-Агрокряж» з яких знято охорону відсутній «склад Згарок ЗЗР» в селі Згарок, Дережнянський район, Хмельницька область (т.1 а.с. 31).

Із доказів наданих сторонами та досліджених у судовому засіданні вбачається, що металевий контейнер, у якому розміщувався тимчасовий склад засобів захисту рослин знаходився в іншому місці, ніж будівля складу мінеральних добрив та відповідно Товариство з обмеженою відповідальністю "Альфа-Щит Вінниця" не брало на себе зобов`язання із забезпечення постової цілодобової охорони цього об`єкту.

Відповідно до статті 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

У розумінні наведеної норми порушення зобов`язання може бути двох видів.

По-перше, це невиконання зобов`язання, яке виникає якщо його сторони взагалі не виконують дій, що складають зміст зобов`язання (не передають річ, не виконують роботи, не надають послуги, не сплачують гроші тощо), або продовжують виконувати дії, від яких вони відповідно до зобов`язання мають утримуватися.

По-друге, це неналежне виконання зобов`язання, тобто порушення умов, визначених змістом зобов`язання. У разі невідповідності виконання зобов`язання критеріям належності, можна говорити про неналежне виконання, а отже порушення зобов`язання (постанова Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 01.04.2019 у справі 910/2693/18).

Аналіз наведеного свідчить, що неналежне виконання зобов`язання - це порушення умов, визначених змістом зобов`язання (виконання зобов`язання з певними недоліками, дефектами). При неналежному виконані боржник виконує обов`язок, але з порушенням певних умов, які складають зміст договору або визначені законом.

Враховуючи відсутність у матеріалах справи доказів передачі Товариству з обмеженою відповідальністю "Альфа-Щит Вінниця" під охорону "складу Згарок ЗЗР"/ "складу ЗЗР", суд критично оцінює твердження Товариства з обмеженою відповідальністю "МХП-Агрокряж" про неналежне виконання взятих на себе Товариством з обмеженою відповідальністю "Альфа-Щит Вінниця" зобов`язань з охорони складу ЗЗР, внаслідок чого відбулося проникнення до складу та викрадення невстановленими особами товарно-матеріальних цінностей.

Відповідно до частини 1 статті 611 ЦК України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема, відшкодування збитків та моральної шкоди.

За умовами пункту 5.1. договору контрагент несе повну матеріальну відповідальність за збитки, спричиненні внаслідок: неналежного виконання ним своїх зобов`язань, зокрема: нанесені під час надання послуг шляхом крадіжки, грабежу, розбійного нападу, шахрайства, привласнення сторонніми особами, не працівниками МХП; нанесені знищенням або псуванням майна (в тому числі шляхом підпалу) сторонніми особами, які проникли на об`єкт; заподіяні пожежами, або в силу інших причин з вини працівників контрагента, які здійснюють охорону об`єкту.

Відповідно до пункту 5.3. договору в разі, якщо нанесення збитків МХП відбулося з вини контрагента, сторони підписують відповідний акт, на підставі якого здійснюється відшкодування збитків.

Згідно пункту 5.4. договору при наявності письмової заяви МХП про заподіяні збитки відповідальні представники контрагента зобов`язані брати участь у визначені розміру цих збитків та в знятті залишків товарно-матеріальних цінностей, які порівнюються з даними бухгалтерського обліку на день події. Зняття залишків товарно-матеріальних цінностей повинно бути проведене терміново по прибутті представників сторін на місце події.

В разі спільної згоди з тим, що нанесення збитків МХП відбулося з вини контрагента, сторони підписують відповідний акт, на підставі якого здійснюється відшкодування збитків.

В разі незгоди контрагента з тим, що нанесення збитків МХП відбулося з вини контрагента, факти крадіжки, грабежу, привласнення, шахрайства, знищення, пошкодження або іншого правопорушення по відношенню до майна МХП сторонніми особами, які проникли на об`єкт, що охороняється, або внаслідок пожежі, або в силу інших причин з вини працівників контрагента, встановлюється органами дізнання, попереднього слідства або судом.

Розмір збитків повинен бути підтверджений відповідними документами і розрахунками вартості вкрадених, знищених, привласнених чи пошкоджених товарно-матеріальних цінностей, складеними за участю контрагента та звіреними з бухгалтерськими даними МХП. В разі відсутності бухгалтерського обліку пошкодженого або викраденого майна, його оцінку здійснює незалежний оцінювач по ініціативі МХП. Контрагент зобов`язаний відшкодувати МХП збитки, що нанесені в результаті неналежного виконання контрагентом взятих на себе зобов`язань протягом 3-х банківських днів з моменту отримання від МХП такої вимоги з розрахунками вартості вкрадених, знищених, привласнених чи пошкоджених товарно-матеріальних цінностей. До збитків, що підлягають відшкодуванню, включається вартість викраденого, привласненого або знищеного майна, розмір зниження у ціні пошкодженого майна або понесені витрати на відновлення пошкодженого майна, а також не отриманий прибуток внаслідок таких дій. У випадку порушення умов цього договору, що призвели до нанесення МХП шкоди та збитків крадіжками або пошкодження товарно-матеріальних цінностей з вини контрагента, контрагент відшкодовує МХП прямі збитки, та за не своєчасну виплату збитків контрагент сплачує МХП штрафну пеню в розмірі 0,1% від суми невиплаченого збитку за кожен день прострочення.

Частинами 1, 2, 3 статті 22 ЦК України визначено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.

Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі.

Приписами частини 2 статті 224 ГК України визначено, що під збитками розуміються витрати, зроблені управненою стороною, втрата або пошкодження її майна, а також не одержані нею доходи, які управнена сторона одержала б у разі належного виконання зобов`язання або додержання правил здійснення господарської діяльності другою стороною.

Згідно частини 1 статті 225 ГК України до складу збитків, що підлягають відшкодуванню особою, яка допустила господарське правопорушення, включаються: вартість втраченого, пошкодженого або знищеного майна, визначена відповідно до вимог законодавства; додаткові витрати (штрафні санкції, сплачені іншим суб`єктам, вартість додаткових робіт, додатково витрачених матеріалів тощо), понесені стороною, яка зазнала збитків внаслідок порушення зобов`язання другою стороною; неодержаний прибуток (втрачена вигода), на який сторона, яка зазнала збитків, мала право розраховувати у разі належного виконання зобов`язання другою стороною; матеріальна компенсація моральної шкоди у випадках, передбачених законом.

Згідно зі статтею 623 ЦК України розмір збитків, завданих порушенням зобов`язання, доказується кредитором.

Для застосування такої міри відповідальності як відшкодування збитків необхідною є наявність усіх чотирьох загальних умов відповідальності, а саме: протиправна поведінка; збитки; причинний зв`язок між протиправною поведінкою та завданими збитками; вина.

За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає. Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 12.08.2020 у справі № 910/3501/18.

Цивільно-правова відповідальність - це покладення на правопорушника основаних на законі невигідних правових наслідків, які полягають у позбавленні його певних прав або в заміні невиконання обов`язку новим, або у приєднанні до невиконаного обов`язку нового додаткового.

Протиправна поведінка особи може виявлятися у прийнятті нею неправомірного рішення або у неправомірній поведінці (діях або бездіяльності). Протиправною у цивільному праві вважається поведінка, яка порушує імперативні норми права або санкціоновані законом умови договору, внаслідок чого порушуються права іншої особи.

Під шкодою розуміється матеріальна шкода, що виражається у зменшенні майна потерпілого в результаті порушення належного йому майнового права, та (або) применшенні немайнового блага (життя, здоров`я тощо).

Причинний зв`язок між протиправною поведінкою особи та завданою шкодою є обов`язковою умовою відповідальності, яка передбачає, що шкода стала об`єктивним наслідком поведінки заподіювача шкоди.

Важливим елементом доказування наявності збитків є встановлення причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками потерпілої особи. Слід довести, що протиправна поведінка, дія чи бездіяльність заподіювача є причиною, а збитки, які виникли у потерпілої особи - наслідком такої протиправної поведінки.

Правова природа вимоги про відшкодування збитків (майнової шкоди) передбачає доведення позивачем наявності шкоди, протиправної поведінки заподіювача шкоди та причинного зв`язку між такою поведінкою та заподіяною шкодою. У свою чергу відповідач повинен довести, що в його діях відсутня вина у заподіянні шкоди.

Врахувавши встановлені судом обставини справи, надавши оцінку доказам, які містяться у матеріалах справи, суд дійшов висновку, що Товариством з обмеженою відповідальністю "МХП-Агрокряж" не доведено належними та допустимими доказами обставин завдання йому Товариством з обмеженою відповідальністю "Альфа-Щит Вінниця" збитків у розмірі 2 271 723,27 гривень внаслідок викрадення невстановленими особами товарно-матеріальних цінностей та відповідно не доведено наявності складу правопорушення, що є підставою для стягнення збитків у заявленому розмірі.

З урахуванням викладеного, суд дійшов висновку, що позовні вимоги за зустрічним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "МХП-Агрокряж" до Товариства з обмеженою відповідальністю "Альфа-Щит Вінниця" про стягнення збитків у розмірі 2 271 723,27 гривень (вартість викрадених товарно-матеріальних цінностей) спричинених неналежним виконанням зобов`язань за договором є необгрунтованими та задоволенню не підлягають.

Щодо позовних вимог за первісним позовом про стягнення 489 600,00 гривень основного боргу та 4 896,00 гривень штрафу суд враховує таке.

За умовами пунктів 3.4., 3.4.1, 3.4.3. договору МХП зобов`язано: приймати та оплачувати контрагенту надані послуги в термін встановлений в цьому договорі та/або додаткових угодах до цього договору; підписувати та передавати контрагенту акти приймання - передачі послуг, при умові відсутності зауважень щодо обсягу та якості виконаних послуг.

Згідно пункту 4.1. договору протягом визначеного сторонами строку в додатку № 2 по завершенню надання передбачених цим договором послуг, контрагент передає МХП на затвердження та підписання: два екземпляри підписаного уповноваженою особою контрагента акту приймання-передачі послуг (далі - «акт»).

Відповідно до пункту 4.2. договору акт повинен містити дані, згідно Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні».

Пунктом 4.3. договору сторони погодили, що МХП після отримання акту та документів, підтверджуючих надання послуг (за наявності вказується у додатках до договору), зобов`язаний протягом п`яти днів підписати обидва примірники акту та один примірник повернути контрагенту або в разі наявності зауважень щодо обсягу та/або якості послуг, вартості та/або суми накладних (адміністративних) витрат, направити контрагенту письмову мотивовану відмову від підписання акту з зазначенням зауважень та підстав для відмови. У випадку обґрунтованої відмови МХП від підписання акту через недоліки в ньому контрагент здійснює необхідні доопрацювання (виправлення) в акті та повторно направляє його МХП для підписання. У випадку обґрунтованої відмови МХП від приймання послуг, вказаних в акті, оформляється двосторонній акт із переліком необхідного доопрацювання (виправлень) контрагентом та термінів їх виконання за рахунок контрагента. Якщо контрагент не з`явиться без поважних причин протягом трьох робочих днів з моменту отримання повідомлення МХП, то акт, складений без участі контрагента, має юридичну силу (вважається таким, що узгоджений сторонами) і надсилається йому для виконання після складання. У разі ухилення контрагентом від усунення виявлених недоліків чи порушення контрагентом строків їх усунення, МХП має право відсторонити контрагента від надання послуг за договором та розірвати договір в односторонньому порядку без здійснення оплати за роботи/послуги, в яких виявлені такі недоліки або прийняти рішення, про усунення недоліків (дефектів) власними силами або із залученням третіх осіб із відшкодуванням витрат та понесених збитків за рахунок контрагента.

Судом встановлено, що на підтвердження обставини надання послуг з охорони за травень та червень 2023 року позивачем за первісним позовом надано акт надання послуг № 1118 від 31.05.2023 року за травень 2023 року на суму 244 800,00 гривень підписаний електронним підписом у сервісі «Вчасно» обома сторонами, у якому зазначено, що замовник претензій по об`єму, якості та строкам виконання робіт (надання послуг) немає, та акт надання послуг № 1691 від 30 червня 2023 року за червень 2023 року на суму 244 800,00 гривень підписаний з боку Товариства з обмеженою відповідальністю "Альфа-Щит Вінниця", який отримано Товариством з обмеженою відповідальністю "МХП-Агрокряж» через сервіс «Вчасно» та не підписано у порядку визначеному договором.

Положеннями пункту 3 Додатку № 2 до договору сторони погодили, що відповідно до умов договору визначено наступні умови оплати з пріоритетним врахуванням положень Додатку №1 до договору: шляхом перерахування грошової суми на поточний банківський рахунок контрагента не пізніше першого платіжного дня по закінченню строку 15 (п`ятнадцять) банківських днів з моменту підписання сторонами акту приймання-передачі послуг. Платіжним днем МХП є вівторок, п`ятниця.

Відповідно до статті 530 ЦК України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Відповідно до вимог статті 525 ЦК України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

Доказів сплати заборгованості за надані послуги охорони за травень, червень 2023 матеріали справи не містять.

Відповідач заперечував щодо стягнення заборгованості за договором посилаючись на неналежне виконання Товариством з обмеженою відповідальністю "Альфа-Щит Вінниця" своїх зобов`язань за договором, що призвело до викрадення переданого відповідачем під охорону майна.

Суд вважає безпідставними наведені твердження відповідача, оскільки акт надання послуг № 1118 від 31.05.2023 року за травень 2023 року на суму 244 800,00 гривень підписаний відповідачем без зауважень із застереженнями, що замовник претензій по об`єму, якості та строкам виконання робіт (надання послуг) немає.

У свою чергу акт надання послуг № 1691 від 30 червня 2023 року за червень 2023 року на суму 244 800,00 гривень складений позивачем на підтвердження надання послуг охорони по всім об`єктам замовника, що були передані під охорону.

Окрім того, 01.07.2023 року між сторонами підписано Акт про зняття фізичної охорони, зі змісту якого слідує, що при прийомі-передачі об`єктів охорони ТОВ "МХП-Агрокряж" зауважень та недоліків не виявлено та що даний акт є підставою для оплати охоронних послуг, що надавалися виконавцем замовнику до зазначеного часу та дати.

Надалі в якості підстави для відмови відповідача від підписання акту наданих послуг за червень 2023 року та оплати наданих послуг слугувало твердження про неналежне надання позивачем послуг за договором, що призвело до втрати переданого під охорону майна та завданню збитків відповідачеві у розмірі вартості викраденого майна. Водночас обставину надання позивачем послуг за спірний період відповідачем не спростовано.

Відповідно до статті 611 ЦК України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: 1) припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом або розірвання договору; 2) зміна умов зобов`язання; 3) сплата неустойки; 4) відшкодування збитків.

Правовий аналіз статті 611 ЦК України свідчить, що останньою не передбачено таких правових наслідків порушення зобов`язання як звільнення від оплати виконаного неналежним чином (з дефектами, недоліками, неякісно) зобов`язання.

Відповідних умов, які звільняли б замовника послуг (відповідача) від оплати неналежним чином виконаного виконавцем (охоронцем, відповідачем) послуг або зменшення їх розміру з охорони майна також не містить укладений між сторонами договір.

Системний аналіз наведених вище норм дозволяє зробити висновок про те, що у випадку встановлення обставин, які свідчать про фактичне надання виконавцем (охоронцем) послуг за договором та відсутності у зазначеному договорі умов щодо звільнення замовника послуг від оплати неналежним чином наданих договірних послуг, підстави для звільнення замовника від оплати зазначених послуг відсутні. У такому разі у випадку неналежного виконання зобов`язання зі сторони виконавця (охоронця) послуг за договором замовник вправі заявити про відшкодування збитків та сплату неустойки. (Аналогічної правової позиції дотримується Верховний Суд у своїй постанові у справі № 911/1867/18 від 27.08.19 р.).

Отже, наявність у замовника претензій щодо неналежного виконання позивачем послуг за об`єктом охорони у селі Згарок, Дережнянського району, Хмельницької області не спростовує належного виконання позивачем зобов`язань за іншими об`єктами охорони та не звільняє відповідача від оплати наданих послуг охорони в цілому за договором.

Окрім того, як уже було зазначено, твердження відповідача про неналежне виконання позивачем за первісним позовом послуг за об`єктом «склад ЗЗР» у селі Згарок, Дережнянського району, Хмельницької області суд визнав необгрунтованим.

Враховуючи, що відповідач не виконав належним чином взяті на себе зобов`язання за договором щодо сплати заборгованості за надані охоронні послуги, розмір вказаної заборгованості відповідає фактичним обставинам справи та підтверджується доказами, що містяться у матеріалах справи, суд дійшов висновку, що відповідачем порушено умови договору в частині повної та своєчасної оплати наданих послуг охорони.

З урахуванням викладеного, суд дійшов висновку, що позовні вимоги в частині стягнення з відповідача заборгованості за надані послуги охорони у розмірі 489 600,00 гривень є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Позивачем за первісним позовом заявлено також позовні вимоги про стягнення з відповідача штрафу у розмірі 4 896,00 гривень.

Щодо позовних вимог про стягнення штрафу суд враховує таке.

Згідно з частиною 1 статті 612 ЦК України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не виконав його у строк, встановлений договором.

Відповідно до положень статей 546, 548 ЦК України, виконання зобов`язання може забезпечуватися у відповідності до закону або умов договору, зокрема, неустойкою, яку боржник повинен сплатити у разі порушення зобов`язання.

Відповідно до статті 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання.

Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання.

Згідно з частинами 1, 2 статті 551 ЦК України предметом неустойки може бути грошова сума, рухоме і нерухоме майно. Якщо предметом неустойки є грошова сума, її розмір встановлюється договором або актом цивільного законодавства.

Відповідно до вимог частини 1 статті 550 ЦК України право на неустойку виникає незалежно від наявності у кредитора збитків, завданих невиконанням або неналежним виконанням зобов`язання.

У свою чергу, статтею 230 ГК України передбачено обов`язок учасника господарських відносин сплатити неустойку, штраф, пеню у разі порушення ним правил здійснення господарської діяльності, невиконання або неналежного виконання господарського зобов`язання.

При цьому штрафними санкціями визнаються господарські санкції у вигляді грошової суми (неустойка, штраф, пеня), яку учасник господарських відносин зобов`язаний сплатити у разі порушення ним правил здійснення господарської діяльності, невиконання або неналежного виконання господарського зобов`язання.

Згідно частини 4 статті 231 ГК України якщо розмір штрафних санкцій законом не визначено, санкції застосовуються в розмірі, передбаченому договором. При цьому розмір санкцій може бути встановлено договором у відсотковому відношенні до суми невиконаної частини зобов`язання або у певній, визначеній грошовій сумі, або у відсотковому відношенні до суми зобов`язання незалежно від ступеня його виконання, або у кратному розмірі до вартості товарів (робіт, послуг).

За умовами пункту 5.6. договору у разі несвоєчасного здійснення МХП своїх зобов`язань щодо оплати виконаного зобов`язання, МХП сплачує контрагенту штраф у розмірі 0,1% від несвоєчасно сплаченої суми. У разі прострочення належного виконання зобов`язання більше ніж на 10 календарних днів, МХП сплачує штраф у розмірі 1% від несвоєчасно сплаченої суми.

Зважаючи на встановлене судом прострочення виконання відповідачем за первісним позовом грошового зобов`язання понад 10 календарних днів від дати платежу, вимога про стягнення штрафу у розмірі 1 % від несвоєчасно сплаченої суми відповідає чинному законодавству, положенням договору та заявлена правомірно.

Перевіривши здійснений позивачем за первісним позовом розрахунок штрафу у розмірі 1% від несвоєчасно сплаченої суми, суд дійшов висновку, що визначена позивачем сума штрафу у розмірі 4 896,00 гривень є арифметично вірною.

Таким чином, вимоги позивача за первісним позовом про стягнення з відповідача штрафу є обгрунтованими та підлягають задоволенню в сумі 4 896,00 гривень.

Згідно вимог 1 статті 14 ГПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Положеннями частин 1-4 статті 13 ГПК України визначено, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Частиною 1 статті 74 ГПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Обов`язок із доказування необхідно розуміти як закріплену в процесуальному та матеріальному законодавстві міру належної поведінки особи, що бере участь у судовому процесі, із збирання та надання доказів для підтвердження свого суб`єктивного права, що має за мету усунення невизначеності, яка виникає в правовідносинах у разі неможливості достовірно з`ясувати обставини, які мають значення для справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до вимог статті 76 ГПК України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (стаття 77 ГПК України).

Згідно статті 78 ГПК України достовірними є докази, створені (отримані) за відсутності впливу, спрямованого на формування хибного уявлення про обставини справи, які мають значення для справи.

Відповідно до статті 79 ГПК України наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності (частини 1-2 статті 86 ГПК України).

Європейський суд з прав людини у рішенні від 10.02.2010 у справі "Серявін та інші проти України" зауважив, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.

У справі "Трофимчук проти України" (№ 4241/03, §54, ЄСПЛ, 28 жовтня 2010 року) Європейський суд з прав людини також зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довід.

З`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги за первісним та зустрічним позовом, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов висновку, що позовні вимоги за первісним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Альфа-Щит Вінниця" до Товариства з обмеженою відповідальністю "МХП-Агрокряж" про стягнення 494 496,00 гривень підлягають задоволенню, а у задоволенні позовних вимог за зустрічним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "МХП-Агрокряж" до Товариства з обмеженою відповідальністю "Альфа-Щит Вінниця" про стягнення 2 271 723,27 збитків слід відмовити.

Вирішуючи питання розподілу судових витрат суд враховує таке.

Відповідно до пункту 12 частини третьої статті 2 ГПК України однією із основних засад (принципів) господарського судочинства є відшкодування судових витрат сторони, на користь якої ухвалене судове рішення.

Згідно вимог статті 123 ГПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

При зверненні до суду із первісним позовом позивачем згідно платіжної інструкції № 1022 від 09.08.2023 року та № 1093 від 19.12.2023 сплачено судовий збір у розмірі 7417,44 гривень.

При зверненні до суду із зустрічним позовом позивачем за зустрічним позовом згідно платіжної інструкції № від 25.08.2023 року сплачено судовий збір у розмірі 34 075,85 гривень.

Відповідно до вимог пункту 2 частини 1 статті 129 ГПК України судовий збір у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Приймаючи до уваги, що позовні вимоги за первісним позовом задоволені у повному обсязі, судові витрати по сплаті судового збору у сумі 7417,44 гривень покладаються на відповідача за первісним позовом.

Враховуючи, що у задоволенні зустрічних позовних вимог відмовлено у повному обсязі, судові витрати по сплаті судового збору у сумі 34 075,85 гривень покладаються на позивача за зустрічним позовом.

На підставі викладеного, керуючись статтями 13, 86, 123, 129, 232, 233, 236, 237, 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, суд

У Х В А Л И В:

1. Первісний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Альфа-Щит Вінниця" до Товариства з обмеженою відповідальністю "МХП-Агрокряж" задовольнити.

2. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "МХП-Агрокряж" (24024, Вінницька обл., Могилів-Подільський р-н, село Яришів, вулиця Головна, будинок 161, ідентифікаційний код юридичної особи 36187994) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Альфа-Щит Вінниця" (21036, Вінницька область, місто Вінниця, вулиця Максимовича, будинок 4, офіс 105, ідентифікаційний код юридичної особи 38135199) 494 496,00 гривень (чотириста дев`яносто чотири тисячі чотириста дев`яносто шість гривень) заборгованості, у тому числі: 489 600,00 гривень основного боргу, 4 896,00 гривень штрафу та 7 417,44 гривень (сім тисяч чотириста сімнадцять гривень 44 копійки) cудових витрат на сплату судового збору.

3. Видати наказ після набрання судовим рішенням законної сили.

4. У задоволенні зустрічного позову Товариства з обмеженою відповідальністю "МХП-Агрокряж" до Товариства з обмеженою відповідальністю "Альфа-Щит Вінниця" про стягнення 2 271 723,27 гривень збитків відмовити.

5. Судові витрати по сплаті судового збору за подання зустрічного позову залишити за Товариством з обмеженою відповідальністю "МХП-Агрокряж".

6. Згідно з приписами статті 241 ГПК України рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

7. Відповідно до положень частини 1 статті 256 ГПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення до Північно-західного апеляційного господарського суду. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

8. Примірник судового рішення направити учасникам справи до електронного кабінету у системі ЄСІТС.

Повний текст рішення складено 29 грудня 2023 р.

Суддя Шамшуріна М.В.

віддрук. прим.:

1 - до справи

2, 3 - сторонам, до електронних кабінетів у системі ЄСІТС.