ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"13" грудня 2023 р. Справа№ 910/16047/21

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Корсака В.А.

суддів: Майданевича А.Г.

Алданової С.О.

за участю секретаря судового засідання: Заборовської А.О.,

за участю представників учасників справи:

від позивача: Зубрич Д.О.

від відповідача: Оніщук В.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали апеляційної скарги Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Харківміськгаз"

на рішення Господарського суду міста Києва від 26.05.2023, повний текст складено 26.05.2023

у справі № 910/16047/21 (суддя Мельник В.І.)

за позовом Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Харківміськгаз"

до Акціонерного товариства "Укртрансгаз"

про визнання недійсним правочину,

В С Т А Н О В И В :

Короткий зміст позовних вимог

У жовтні 2021 року Акціонерне товариство "Оператор газорозподільної системи "Харківміськгаз" звернулось до Господарського суду м. Києва з позовом до Акціонерного товариства "Укртрансгаз" про визнання недійсним одностороннього правочину Акціонерного товариства "Укртрансгаз", оформленого заявою про зарахування зустрічних однорідних вимог від 12.08.2021 р. № 1001ВИХ-21-6036.

Вимоги позивача обґрунтовані тим, що односторонній правочин Акціонерного товариства "Укртрансгаз", оформлений заявою про зарахування зустрічних однорідних вимог від 12.08.2021 р. № 1001ВИХ-21-6036, не відповідає вимогам безспірності та відсутності спору між сторонами щодо змісту, умов виконання та розміру зобов`язань, з огляду на що підлягає визнанню недійсним.

Доводи та заперечення відповідача

Відповідач позов не визнав посилаючись на те, що односторонній правочин про зарахування зустрічних однорідних вимог відповідає вимогам чинного законодавства. Взаємна заборгованість позивача визнавалась сторонами, про ще укладався акт звірки взаєморозрахунків.

Короткий зміст судових рішення та мотиви їх прийняття

Рішенням Господарського суду міста Києва від 21.02.2022, залишеним без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 22.11.2022 у справі №910/16047/21, у задоволенні позову відмолено повністю.

Постановою Верховного Суду від 09.03.2023 касаційну скаргу акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Харківміськгаз" задоволено частково. Рішення Господарського суду міста Києва від 21.02.2022 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 22.11.2022 у справі №910/16047/21 скасовано. Справу №910/16047/21 передано на новий розгляд до Господарського суду міста Києва.

Підставою для скасування судових рішень у цій справі стало те, що суди попередніх інстанцій, зазначаючи, що сам факт наявності небалансу є правовою підставою для застосування до оператора газорозподільної системи, яким є позивач, плати за добовий небаланс, залишили поза увагою те, що:

- остаточно плата за добовий небаланс розраховується на підставі маржинальної ціни природного газу, яка визначається на підставі вартості природного газу, придбаного / проданого оператором газотранспортної системи для балансуючих дій, з урахуванням величини коригування (пункти 3, 9, 13 глави 6 розділу ХІV Кодексу ГТС);

- заявлена оператором газотранспортної системи попередня вартість газу в обсязі добового небалансу корегується для визначення остаточної плати за добовий небаланс, яку сплачує оператор замовнику або навпаки, оскільки така плата остаточно встановлюється за наслідками визначення витрат оператора газотранспортної системи на купівлю природного газу для надання послуг балансування.

Рішенням Господарського суду міста Києва від 26.05.2023 у задоволенні позову відмовлено.

Рішення мотивоване тим, що односторонній правочин - заява про зарахування зустрічних однорідних вимог від 12.08.2021 № 1001ВИХ-21-6036 є вчиненим у повній відповідності до норм чинного законодавства України, підстав для визнання його недійсним немає.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги та узагальнення її доводів

Не погоджуючись з цим рішенням, позивач звернувся з апеляційною скаргою, в якій просить оскаржуване рішення суду скасувати та ухвалити нове рішення, яким позов задовольнити. Крім того, просить поновити пропущений процесуальний строк на апеляційне оскарження.

А саме апелянт посилається на те, що:

- підставою для проведення взаємозаліку, який позивач не визнає, є зобов`язання відповідача по сплаті саме заборгованості, що була предметом розгляду у справі № 910/9568/21;

- Верховним Судом у справі № 910/9568/21 не враховані доводи АТ «Укртрансгаз» про наявність взаємозаліку, оформленого спірним одностороннім правочином про зарахування однорідних вимог;

- судом першої інстанції зроблено хибний висновок про безспірність заборгованості позивача перед відповідачем;

- здійснення позивачем всього обліку протранспортованого природного газу протягом спірного періоду у даній справі було здійснено з порушенням умов договору;

- відповідачем було порушено порядок оформлення вартості послуг балансування та не доведено обґрунтованість витрат та обсягів балансування.

Доводи та заперечення інших учасників справи

У своєму відзиві на апеляційну скаргу відповідач з апеляційною скаргою не погодився, просить залишити оскаржене рішення без змін, посилаючись на те, що:

- саме лише заперечення іншої сторони щодо зарахування без наведення достатньо обґрунтованих аргументів не може бути перешкодою для зарахування зустрічних однорідних вимог;

- односторонній правочин про зарахування зустрічних однорідних вимог є таким, що вчинений у повній відповідності до норм чинного законодавства;

- в підтвердження наявності заборгованості позивача до матеріалів справи було, зокрема, надано акти врегулювання щодобових небалансів, що складені за результатами співставлення остаточних алокацій подач/відбору позивачем природного газу до/з газотранспортної системи за спірний період за липень-листопад 2019; Також підтверджується актами приймання-передачі природного газу, оформленими між позивачем та відповідачем за цей же період, реєстрами файлів завантаження до Інформаційної платформи, алокаціями позивача (скріншоти з Інформаційної платформи - містяться у справі);

- факт наявності небалансу є правовою підставою для застосування до Оператора газорозподільної системи плати за добовий небаланс;

- дії відповідача щодо визначення маржинальної ціни природнього газу із урахуванням його вартості, придбаного для забезпечення балансуючих дій за договорами купівлі-продажу, відповідають умовам Договору та положенням чинного законодавства;

- позивачем в поданій до НКРЕКП звітності фактично підтверджує суми та обсяги щодобових небалансів, що наведені в актах врегулювання щодобових небалансів за період з липня по листопад 2019.

Дії суду апеляційної інстанції щодо розгляду апеляційної скарги по суті

Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 07.07.2023 апеляційну скаргу передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючий суддя - Корсак В.А., судді: Євсіков О.О., Станік С.Р.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 10.07.2023 постановлено витребувати у Господарського суду міста Києва матеріали справи №910/16047/21 та невідкладно надіслати їх до Північного апеляційного господарського суду. Відкладено вирішення питань, пов`язаних з рухом апеляційної скарги, які визначені главою 1 розділу IV ГПК України, до надходження матеріалів справи №910/16047/21. Копію ухвали надіслано до Господарського суду першої інстанції.

Після надходження матеріалів справи, ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 24.07.2023 поновлено Акціонерному товариству "Оператор газорозподільної системи "Харківміськгаз" пропущений строк на подання апеляційної скарги на рішення Господарського суду міста Києва від 26.06.2023 у справі № 910/16047/21. Відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Харківміськгаз" на рішення Господарського суду міста Києва від 26.06.2023 у справі № 910/16047/21. Закінчено проведення підготовчих дій. Повідомлено учасників справи про призначення апеляційної скарги до розгляду на 06.09.2023. Роз`яснено учасникам справи право подати до суду апеляційної інстанції відзив на апеляційну скаргу в письмовій формі до 30.08.2023. Встановлено учасникам справи строк для подачі всіх заяв та клопотань в письмовій формі до 30.08.2023. Явка учасників справи не визнана обов`язковою.

06.09.2023 в судовому засіданні оголошено перерву до 18.10.2023.

На підставі службової записки головуючого судді та розпорядження Північного апеляційного господарського суду від 17.10.2023, у зв`язку з перебуванням судді Станіка С.Р., який входить до складу колегії суддів, у відпустці, призначено повторний автоматизований розподіл справи №910/16047/21.

Згідно витягу з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями та протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 17.10.2023, апеляційну скаргу передано на розгляд колегії суддів у складі: Корсак В.А. - головуючий суддя, судді - Євсіков О.О., Алданова С.О.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 17.10.2023 апеляційну скаргу Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Харківміськгаз" на рішення Господарського суду міста Києва від 26.05.2023 у справі № 910/16047/21 прийнято до провадження у визначеному складі колегії суддів: Корсак В.А. - головуючий суддя, судді - Євсіков О.О., Алданова С.О. Розгляд справи постановлено здійснити в раніше призначеному судовому засіданні 18.10.2023.

18.10.2023 суддя Євсіков О.О., з метою недопущення сумнів у його неупередженості, що можуть виникнути у зв`язку з тим, що близька йому особа працює в Товаристві, яке відповідно до статутних документів входить до Групи Нафтогаз у значенні цього терміну, наданому у п. 1.6.1 статуту Товариства. Інтереси Товариства співпадають з інтересами Акціонерного товариства «Національне акціонерне товариство «Нафтогаз України» як корпоративного центру Групи Нафтогаз, що діє в інтересах всієї Групи Нафтогаз, заявив самовідвід у справі №910/16047/21.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 18.10.2023 заяву судді Євсікова О.О. про самовідвід від розгляду справи №910/16047/21 задоволено. Матеріали справи №910/16047/21 передано на повторний автоматизований розподіл відповідно до ст. 32 Господарського процесуального кодексу України.

Згідно витягу з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 19.10.2023, апеляційну скаргу передано на розгляд колегії суддів у складі: Корсак В.А. - головуючий суддя, судді - Алданова С.О., Майданевич А.Г.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 19.10.2023 апеляційну скаргу прийнято до провадження у визначеному складі колегії судді та повідомлено учасників справи про призначення апеляційної скарги до розгляду на 08.11.2023.

08.11.2023, через повітряну тривогу у місті Києві з 14 год 25 хв до 15 год 04 хв, розгляд справи №910/16047/21 не відбувся, у зв`язку з чим ухвалою суду судове засідання перенесено на 22.11.2023.

22.11.2023 в судовому засіданні оголошено перерву до 13.12.2023.

Явка представників учасників справи

Представник позивача в судовому засіданні 13.12.2023 підтримав вимоги апеляційної скарги та просив її задовольнити, оскаржуване рішення скасувати та прийняти нове про задоволення позовних вимог.

Представник відповідача в судовому засіданні 13.12.2023 заперечив проти доводів апелянта з підстав, викладених у відзиві та просив відмовити в задоволенні апеляційної скарги.

Межі перегляду справи судом апеляційної інстанції

Згідно зі ст. 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права. У суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.

Статтею 129 Конституції України та ч. 1 ст. 74 ГПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Суд, беручи до уваги межі перегляду справи в апеляційній інстанції, заслухавши пояснення присутніх учасників справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, проаналізувавши на підставі фактичних обставин справи застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права при прийнятті оскаржуваного судового рішення, дійшов висновку апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а оскаржене рішення змінити шляхом доповнення мотивувальної частини.

Обставини справи, встановлені судом першої інстанції та перевірені судом апеляційної інстанції

17.12.2015 між Акціонерним товариством "Укртрансгаз" (далі - замовник) та Акціонерним товариством "Оператор газорозподільної системи "Харківміськгаз" (далі - оператор) було укладено договір транспортування природного газу № (далі - договір).

Відповідно до п. 2.1 договору оператор надає замовнику послуги транспортування природного газу на умовах, визначених у цьому договорі, а замовник сплачує оператору встановлену в цьому договорі вартість таких послуг.

Згідно з п. 2.2 договору послуги надаються на умовах, визначених у кодексі, з урахуванням особливостей, передбачених цим договором.

У відповідності до п. 2.5 договору приймання-передача газу, документальне оформлення та подання звітності оператору здійснюються відповідно до вимог Кодексу ГТС.

Замовник має виконувати вимоги, визначені в Кодексі ГТС, подавати газ в точках входу та/або приймати газ у точках виходу в обсягах, встановлених цим договором, протягом погоджених термінів, а також оплачувати послуги на умовах, зазначених у договорі (п 2.6. договору).

Як передбачено п. 4.1 договору, замовник, зокрема, зобов`язаний: своєчасно та в повному обсязі оплачувати вартість наданих йому послуг; дотримуватися обмежень, встановлених цим договором та кодексом; не перевищувати замовлені потужності, визначені в цьому договорі; здійснити додаткову оплату позивачу у разі перевищення потужності, в порядку, визначеному кодексом та цим договором.

12.08.2021 Акціонерне товариство "Укртрансгаз" направило на адресу Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Харківміськгаз" заяву про зарахування зустрічних однорідних вимог від № 1001ВИХ-21-6036.

У п. 1 вказаної заяви Акціонерне товариство "Укртрансгаз" вказало, що має перед Акціонерним товариством "Оператор газорозподільної системи "Харківміськгаз" непогашене грошове зобов`язання, що виникло на підставі договору транспортування природного газу № від 17.12.2015 р. у сумі 35495934,59 грн, строк виконання якого настав 15.02.2019 р., а саме:

- за актом від 31.01.2019 р. № 04-18/662/ТРВОЛ на суму 62620,93 грн;

- за актом від 31.01.2019 р. № 04-18/664/ТРВОЛ на суму 73213,40 грн;

- за актом від 31.01.2019 р. № 04-18/666/ТРВОЛ на суму 5832,34 грн;

- за актом від 31.01.2019 р. № 04-18/668/ТРВОЛ на суму 208014,04 грн;

- за актом від 31.01.2019 р. № 04-18/670/ТРВОЛ на суму 101130,65 грн;

- за актом від 31.01.2019 р. № 05-18/662/ТРВОЛ на суму 110584,37 грн;

- за актом від 31.01.2019 р. № 05-18/668/ТРВОЛ на суму 52764,02 грн;

- за актом від 31.01.2019 р. № 05-18/670/ТРВОЛ на суму 742045,86 грн;

- за актом від 31.01.2019 р. № 05-18/662/ТРВУГ на суму 7053,76 грн;

- за актом від 31.01.2019 р. № 05-18/668/ТРВУГ на суму 2469,76 грн;

- за актом від 31.01.2019 р. № 05-18/670/ТРВУГ на суму 141566,04 грн;

- за актом від 31.01.2019 р. № 06-18/662/ТРВОЛ на ну суму 110183,99 грн;

- за актом від 31.01.2019 р. № 06-18/670/ТРВОЛ на суму 351159,49 грн;

- за актом від 31.01.2019 р. № 06-18/662/ТРВУГ на суму 12406,82 грн;

- за актом від 31.01.2019 р. № 06-18/670/ТРВУГ на суму 97962,00 грн.

У п. 2 вказаної вище заяви про зарахування зустрічних однорідних вимог зазначено, що Акціонерне товариство "Оператор газорозподільної системи "Харківміськгаз" має перед Акціонерним товариством "Укртрансгаз" також непогашене грошове зобов`язання в сумі 45455872,71 грн, що виникло на підставі того ж договору № від 17.12.2015 р., а саме:

- за актом врегулювання щодобових небалансів за газовий місяць липень від 31.07.2019 р. № 07-2019- на суму 5632186,69 грн, строк виконання якого настав 21.08.2019 р.;

- за актом врегулювання щодобових небалансів за газовий місяць серпень від 31.08.2019 р. № 08-2019- на суму 6449688,81 грн, строк виконання якого настав 20.09.2019 р.;

- за актом врегулювання щодобових небалансів за газовий місяць вересень від 30.09.2019 р. № 09-2019- на загальну суму 4894648,45 грн, строк виконання якого настав 18.10.2019 р.;

- за актом врегулювання щодобових небалансів за газовий місяць за жовтень від 31.10.2019 р. № 10-2019- на загальну суму 9040274,43 грн, строк виконання якого настав 21.11.2019 р.;

- за актом врегулювання щодобових небалансів за газовий місяць за листопад від 30.11.2019 р. № 11-2019- на суму 19439074,33 грн, строк виконання якого настав 20.12.2019 р.

Таким чином, відповідач вчинив односторонній правочин із зарахування зустрічних однорідних вимог, а саме заявив про припинення зобов`язання щодо заборгованості Акціонерного товариства "Укртрансгаз" перед Акціонерним товариством "Оператор газорозподільної системи "Харківміськгаз" на загальну суму 35495934,59 грн за договором транспортування природного газу № від 17.12.2015 р. за період з січня 2019 року по січень 2020 року шляхом часткового зарахування зустрічних зобов`язань Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Харківміськгаз" перед Акціонерним товариством "Укртрансгаз" у частині суми основної заборгованості за договором за актами за лютий - грудень 2019 року на суму 35495934,59 грн.

Однак, Акціонерне товариство "Оператор газорозподільної системи "Харківміськгаз" не визнає вчинення Акціонерним товариством "Укртрансгаз" одностороннього правочину про зарахування зустрічних однорідних вимог.

Спір у справі виник у зв`язку з тим, що відповідачем, на думку позивача, при вчиненні одностороннього правочину про зарахування зустрічних однорідних вимог шляхом надсилання на адресу Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Харківміськгаз" заяви про зарахування зустрічних однорідних вимог від 12.08.2021 р. № 1001ВИХ-21-6036 не дотримано вимог ч. 3 ст. 203 ГК України та ст. 601 ЦК України в частині зарахування вимоги відповідача, яка є спірною, що виключає зарахування таких вимог, та є підставою для визнання такого правочину недійсним відповідно до ст. 215 ЦК України.

Мотиви і джерела права, з яких виходить апеляційний суд при ухваленні судового рішення

Відповідно до частин 1-3 статті 202 ЦК України правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Правочини можуть бути односторонніми та дво- чи багатосторонніми (договори). Одностороннім правочином є дія однієї сторони, яка може бути представлена однією або кількома особами. Односторонній правочин може створювати обов`язки лише для особи, яка його вчинила. Односторонній правочин може створювати обов`язки для інших осіб лише у випадках, встановлених законом, або за домовленістю з цими особами.

Згідно з частиною 3 статті 203 ГК України господарське зобов`язання припиняється зарахуванням зустрічної однорідної вимоги, строк якої настав або строк якої не зазначений чи визначений моментом витребування. Для зарахування достатньо заяви однієї сторони.

Аналогічні положення закріплені також у статті 601 ЦК України, відповідно до якої зобов`язання припиняється зарахуванням зустрічних однорідних вимог, строк виконання яких настав, а також вимог, строк виконання яких не встановлений або визначений моментом пред`явлення вимоги. Зарахування зустрічних вимог може здійснюватися за заявою однієї із сторін.

Відповідно до частини 5статті 202 ЦК України до правовідносин, які виникли з односторонніх правочинів, застосовуються загальні положення про зобов`язання та про договори, якщо це не суперечить актам цивільного законодавства або суті одностороннього правочину.

Спірна заява відповідача про зарахування зустрічних однорідних вимог, надіслана товариством позивачу, за своєю правовою природою є одностороннім правочином, направленим на припинення взаємних грошових зобов`язань сторін у справі.

Слід зазначити, що зарахування зустрічних однорідних вимог є способом припинення одночасно двох зобов`язань: в одному - одна сторона є кредитором, а інша - боржником, а в другому - навпаки (боржник у першому зобов`язанні - є кредитором у другому). Також можливе часткове зарахування, коли одне зобов`язання (менше за розміром) зараховується повністю, а інше (більше за розміром) - лише в частині, що дорівнює розміру першого зобов`язання. У такому випадку зобов`язання в частині, що залишилася, може припинятися будь-якими іншими способами.

Вимоги, які підлягають зарахуванню, мають відповідати таким умовам (стаття 601 ЦК України):

- бути зустрічними (кредитор за одним зобов`язанням є боржником за іншим, а боржник за першим зобов`язанням є кредитором за другим);

- бути однорідними (зараховуватися можуть вимоги про передачу речей одного роду, наприклад, грошей). При цьому правило про однорідність вимог поширюється на їх правову природу, але не стосується підстави виникнення таких вимог. Отже допускається зарахування однорідних вимог, які випливають з різних підстав (різних договорів тощо);

- строк виконання таких вимог має бути таким, що настав, не встановлений або визначений моментом пред`явлення вимоги.

За змістом частини 2 статті 601 ЦК України та частини 3 статті 203 ГК України, зарахування зустрічних вимог може здійснюватися за заявою однієї із сторін, що означає, що заяви однієї сторони достатньо для проведення зарахування. Тобто, це одностороння угода, яка оформляється заявою однієї з сторін, і, якщо інша сторона не погоджується з проведенням такого зарахування, вона вправі на підставі статті 16 ЦК України та статті 20 ГК України звернутися за захистом своїх охоронюваних законом прав до господарського суду.

У постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду Верховного Суду від 22.01.2021 у справі №910/11116/19 зазначено, зокрема, таке:

- безспірність вимог, які зараховуються, а саме: відсутність між сторонами спору щодо змісту, умов виконання та розміру зобов`язань, є важливою умовою для зарахування вимог. Умова безспірності стосується саме вимог, які зараховуються, а не заяви про зарахування, яка є одностороннім правочином і не потребує згоди іншої сторони, якщо інше не встановлено законом або договором (пункт 47);

- за дотримання умов, передбачених статтею 601 ЦК України, та відсутності заборон, передбачених статтею 602 ЦК України, незгода однієї сторони із зарахуванням зустрічних однорідних вимог, проведеним за заявою іншої сторони зобов`язання, не є достатньою підставою для визнання одностороннього правочину із зарахування недійсним (пункт 48);

- заява сторони щодо спірності вимог, які були погашені (припинені) зарахуванням, або щодо незгоди з проведеним зарахуванням з інших підстав, має бути аргументована, підтверджена доказами і перевіряється судом, який вирішує спір про визнання недійсним одностороннього правочину із зарахування зустрічних однорідних вимог (пункт49);

- наявність на момент зарахування іншого спору (спорів) в суді за позовом кредитора до боржника про стягнення суми заборгованості за зобов`язанням не спростовує висновок про безспірність заборгованості цього боржника (пункт 50);

- наявність заперечень однієї сторони щодо зарахування не є перешкодою для зарахування зустрічних однорідних вимог за заявою іншої сторони, відмова цієї сторони від прийняття заяви про зарахування зустрічних однорідних вимог і проведення такого зарахування не має юридичного значення (пункт 51).

Отже, об`єднана палата Касаційного господарського суду Верховного Суду означила, що суд, який вирішує спір про визнання недійсним одностороннього правочину із зарахування зустрічних однорідних вимог, перевіряє заяву сторони щодо спірності вимог, які були погашені (припинені) зарахуванням, або щодо незгоди з проведеним зарахуванням з інших підстав, яка (заява), у свою чергу, має бути аргументована та підтверджена доказами.

Матеріалами справи підтверджується, що звертаючись з позовними вимогами у цій справі позивач вказував на те, що умовами, за наявності яких можливе припинення зобов`язання зарахуванням, є прозорість за безспірність вимог, які зараховуються, тобто коли між сторонами немає спору відносно характеру зобов`язання, його змісту, умов виконання та розміру зобов`язань. Наявність заперечень іншої сторони на заяву про зарахування чи відсутність будь-якої із наведених в статті 601 ЦК України умов, а також наявність обставин, що передбачені статтею 602 ЦК України, виключає проведення зарахування у добровільному порядку.

В контексті наведеного, судом апеляційної інстанції встановлено, що відповідач за результатами співставлення остаточних алокацій подач/відборів позивачем природного газу до/з газотранспортної системи, у тому числі за період з липня по листопад 2019 року, виявив наявність у позивача небалансів як різниці між вказаними алокаціями подач/відборів природного газу, на підставі чого здійснив розрахунок остаточних обсягів добового небалансу позивача за кожну газову добу звітного місяця та визначив його остаточну плату за такі добові небаланси за кожну газову добу і сумарно за звітний місяць.

Так, за липень 2019 року було виявлено остаточні обсяги добових небалансів в розмірі 905,67053 тис.куб.м. на загальну вартість 5632186,69 грн; за серпень 2019 року виявлено остаточні обсяги добових небалансів в розмірі 877,41413 тис.куб.м. на загальну вартість 6449688,81 грн; за вересень 2019 року виявлено остаточні обсяги добових небалансів в розмірі 889,52528 тис.куб.м. на загальну вартість 4894648,45 грн; за жовтень 2019 року виявлено остаточні обсяги добових небалансів в розмірі 1700,32163 тис.куб.м. на загальну вартість 9040274,43 грн; за листопад 2019 року виявлено остаточні обсяги добових небалансів в розмірі 2911,38440 тис.куб.м. на загальну вартість 19439074,33 грн.

Обсяги добових небалансів за період з липня по листопад 2019 року підтверджуються актом врегулювання щодобових небалансів та рахунками відповідача від 31.07.2019 р. № 07-2019- , від 31.08.2019 р. № 08-2019-, від 30.09.2019 р. № 09-2019-, від 31.10.2019 р. № 10-2019-, від 30.11.2019 р. № 11-2019-, актами приймання-передачі природного газу, оформленими між позивачем та відповідачем за період з серпня по грудень 2019 року, реєстрами файлів завантаження до Інформаційної платформи та алокаціями Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Харківміськгаз".

Відповідно до п. 5 глави 4 розділу IV Кодексу ГТС оператори газорозподільних систем відповідно до вимог цього Кодексу та за формами електронного документообігу оператора газотранспортної системи, погодженими з регулятором на виконання постанови НКРЕКП від 28.09.2018 р. №1134, вносять (шляхом завантаження файлів з накладанням ЕЦП) інформацію:

- форма № 1 - інформація про споживачів, підключених до газорозподільної системи;

- форма № 2 - інформація про попередні та остаточні прогнози відборів/споживання природного газу споживачами, що не вимірюються щодобово, і відбори/споживання природного газу споживачами, що вимірюються щодобово (протягом доби);

- форма № 3 - інформація про фактичний місячний відбір/споживання природного газу окремо по кожному споживачу, відбір/споживання якого не вимірюється щодобово, та/або щодо яких було змінено режим нарахування відбору/споживання природного газу;

- форма № 4 - інформація про операторів газорозподільних систем (за їх наявності), яким природний газ передається з його газорозподільної системи, з визначенням місць підключення таких операторів та про об`єм/обсяг приймання-передачі природного газу з однієї газорозподільної зони в іншу;

- форма № 5 інформація про газовидобувні підприємства (за їх наявності), промислові газопроводи яких безпосередньо підключені до газорозподільної системи.

Аналогічний обов`язок передбачений п. 2 глави 3 розділу XII Кодексу ГТС, відповідно до якого оператор газорозподільної системи, суміжне газовидобувне підприємство, газовидобувне підприємство, підключене безпосередньо до газорозподільної системи, оператор газосховищ, оператор установки LNG та прямий споживач надають оператору газотранспортної системи інформацію про подачі та відбори/споживання, що вимірюються протягом доби, не пізніше ніж за одну годину до закінчення строку надання такої інформації оператором газотранспортної системи замовникам послуг транспортування природного газу згідно з пунктом 1 цієї глави. При цьому інформація про добові обсяги подач та відборів/споживання, що вимірюються протягом доби, надається оператору газотранспортної системи не пізніше ніж о 08:00 UTC (10:00 за київським часом) годині для зимового періоду або о 07:00 UTC (10:00 за київським часом) годині для літнього періоду після закінчення газової доби (D). Така інформація повинна надаватись в електронному вигляді через інформаційну платформу за встановленою оператором газотранспортної системи формою, погодженою регулятором.

Згідно з п. 4 глави 1 розділу XII Кодексу ГТС така інформація надається саме оператором газорозподільної системи, на виконання покладеного на нього обов`язку, як наслідок у такому випадку він є відповідальним за своєчасність, достовірність, повноту, об`єктивність та обсяг таких фактичних даних.

Оператор ГТС на підставі даних, що завантажуються до інформаційної платформи користувачами (суб`єктами ринку), та даних з власних ВОГ про обсяги фактично відібрані в точках виходу з ГТС, здійснює комерційне балансування, що відповідно до Кодексу ГТС полягає у визначенні та врегулюванні небалансу, який виникає з різниці між обсягами природного газу, що надійшли через точки входу, і обсягів природного газу, відібраного через точку виходу, у розрізі замовників послуг транспортування, що здійснюється на основі алокації. Оператор газорозподільної системи, будучи обізнаним про обсяги фактично відібрані ним на точці виходу з газотранспортної системи, та завантаживши до інформаційної платформи інформацію (форма №2, №3) про розподілені споживачам обсяги (по кодах типу «Х» та за наявності в розрізі точок комерційного обліку - кодів типу «Z») через уповноважених осіб - вчиняє правочин, яким по суті підтверджує розраховану різницю між обсягом природного газу, поданим через точку входу до його мережі (що підтверджується підписаними Актами приймання-передачі природного газу на ГРС), та відібраним споживачами в його мережі (що підтверджується завантаженими з накладеним ЕЦП формами № 2, № 3), чим і є небаланс оператора ГРМ.

Розроблені алгоритми, закладені до інформаційної платформи для здійснення алокації та розрахунку небалансу, перевірені та підтверджені регулятором, що підтверджується актом перевірки від 19.04.2019 р. № 161, який розміщений на сайті НКРЕКП, що свідчить про коректність та достовірність розрахунків на інформаційній платформі, на підставі яких оператор ГТС складає односторонній акт врегулювання щодобових небалансів.

Односторонній акт врегулювання щодобових небалансів, в свою чергу, з урахуванням вимог Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні», Положення про документальне забезпечення записів у бухгалтерському обліку, затвердженого наказом Міністерства фінансів України № 88 від 24.05.1995 р. постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 30.09.2015 р. «Про затвердження типового договору транспортування природного газу», засвідчує факт здійснення господарської операції з врегулювання щодобових небалансів, що також підтверджується Податковою консультацією Державної фіскальної служби України № 2637-6/99-99-15-03-02-15/ІПК від 10.06.2019 р.

Таким чином, сам факт наявності небалансу є правовою підставою для застосування до оператора газорозподільної системи, яким є позивач, плати за добовий небаланс. Вказані добові небаланси позивача виникли внаслідок безпідставного відбору позивачем з газотранспортної системи у відповідні періоди природного газу для покриття його власних виробничо-технологічних витрат без подання таких обсягів природного газу до газотранспортної системи. Тож у позивача виникли зобов`язання, передбачені п. 19 глави 6 розділу XIV Кодексу ГТС, а саме він має оплатити рахунки відповідача за добові небаланси (близька за змістом правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 27.07.2023 у справі № 904/5361/19).

Крім того, позивач не спростував достатньо обґрунтованими доводами та належними доказами, що сума заборгованості за укладеним договором на дату вчинення одностороннього правочину із зарахування зустрічних однорідних вимог була іншою, ніж зазначена в заяві про зарахування зустрічних однорідних вимог від 12.08.2021 р. № 1001ВИХ-21-6036, не надав доказів часткового чи повного погашення цієї заборгованості та відсутності зобов`язань з оплати відповідної суми.

Доводи апеляційної скарги про недоведеність відповідачем обгрунтованості витрат та обсягів балансування спростовуються матеріалам справи, а відтак підлягають відхиленню за їх необгрунтованості.

Посилання апелянта на судові рішення у справі № 910/9568/21 не заслуговують на увагу, оскільки в ній вирішувався спір щодо наявної заборгованості відповідача, а висновки суду про неврахування одностороннього правочину, що є предметом розгляду у цій справі, не може спростовувати висновок про безспірність заборгованості боржника-позивача.

Скасовуючи судові рішення судів попередніх інстанцій Верховний Суд у своїй постанові від 09.03.2023 вказував, зокрема, таке.

«Оскаржувані судові рішення не містять врахування висновків Великої Палати Верховного Суду, які викладені у постанові від 02.11.2022 у справі №910/11273/20 (опублікована у Єдиному державному реєстрі судових рішень 30.11.2022), стосовно небалансів, а саме такого змісту:

- Велика Палата Верховного Суду зауважує, що системний аналіз статті 35 Закону України «Про ринок природного газу», пунктів 3, 6, 8, 10, 11, 17 глави 6 розділу ХІV Кодексу ГТС, дає підстави для таких висновків;

- оператор газотранспортної системи доводить до відома замовника інформацію про його попередній добовий небаланс та вартість природного газу в обсязі добового небалансу (пункт 3 глави 6 розділу ХІV Кодексу ГТС);

- добовий небаланс замовника може бути позитивним (замовник надав оператору більше газу, ніж отримав) або негативним (навпаки). У випадку позитивного небалансу вважається, що замовник продав оператору газотранспортної системи природний газ в обсязі добового небалансу і має право на отримання грошових коштів від оператора. У випадку негативного небалансу вважається, що замовник придбав природний газ в оператора газотранспортної системи в обсязі добового небалансу та повинен сплатити оператору газотранспортної системи плату за добовий небаланс (пункти 6, 11 глави 6 розділу ХІV Кодексу ГТС);

- вартість добового небалансу, попередньо доведена оператором газотранспортної системи замовнику, підлягає уточненню. Остаточно плата за добовий небаланс розраховується на підставі маржинальної ціни природного газу, яка визначається на підставі вартості природного газу, придбаного / проданого оператором газотранспортної системи для балансуючих дій, з урахуванням величини коригування (пункти 3, 9, 13 глави 6 розділу ХІV Кодексу ГТС);

- отже, заявлена оператором газотранспортної системи попередня вартість газу в обсязі добового небалансу корегується для визначення остаточної плати за добовий небаланс, яку сплачує оператор замовнику або навпаки, оскільки така плата остаточно встановлюється за наслідками визначення витрат оператора газотранспортної системи на купівлю природного газу для надання послуг балансування.

8.31. Отже, вирішуючи питання щодо здійснення оплати за добовий небаланс, у тому числі, здійснюючи перевірку остаточної плати, необхідним є врахування вказаної вище позиції Великої Палати Верховного Суду».

На виконання обов`язкових вказівок суду касаційної інстанції судовою колегією встановлено наступне.

Відповідно до п. 7 глави 6 розділу XIV Кодексу ГТС для розрахунку плати за добовий небаланс для кожного замовника послуг транспортування природного газу оператор газотранспортної системи множить остаточний обсяг добового небалансу на ціну, що застосовується відповідно до пунктів 8-12 цієї глави.

Для цілей розрахунку плати за добовий небаланс ціна, що застосовується (крім випадку обсягів небалансу, який виник у рамках виконання спеціальних обов`язків, в установленому порядку покладених Кабінетом Міністрів України на суб`єктів ринку природного газу ні підставі статті 11 Закону України «Про ринок природного газу»), визначається як:

маржинальна ціна продажу природного газу, якщо обсяг добового небалансу замовника послуг транспортування природного газу за газову добу є позитивним (тобто коли подачі замовника послуг транспортування природного газу протягом газової доби перевищують його відбори);

маржинальна ціна придбання природного газу, якщо обсяг добового небалансу замовника послуг транспортування природного газу за газову добу є негативним (тобто коли відбори замовника послуг транспортування протягом газової доби перевищують його подачі) (п. 8 глави 6 розділу XIV Кодексу ГТС).

Відповідно до п.11 глави 6 розділу XIV Кодексу ГТС, у випадку непогодження Регулятором відповідно до пункту 10 цієї глави торгової платформи маржинальна ціна продажу та маржинальна ціна придбання розраховуються для кожної газової доби таким чином:

- маржинальна ціна продажу визначається шляхом зменшення вартості природного газу, придбаного оператором газотранспортної системи внаслідок отримання послуг балансування за цю газову добу, на величину коригування;

- маржинальна ціна придбання визначається шляхом збільшення вартості природного газу, придбаного оператором газотранспортної системи внаслідок отримання послуг балансування за цю газову добу, на величину коригування.

Згідно з п.12 глави 6 розділу XIV Кодексу ГТС, у випадку якщо відповідно до пунктів 9 - 11 цієї глави визначення маржинальної ціни продажу та маржинальної ціни придбання природного газу є неможливим, формування ціни здійснюється наступним чином:

- маржинальна ціна продажу визначається відповідно до ціни закупівлі природного газу оператором газотранспортної системи, яка сформувалася протягом газового місяця (М-1), зменшеної на величину коригування;

- маржинальна ціна придбання визначається відповідно до ціни закупівлі природного газу оператором газотранспортної системи, яка сформувалася протягом газового місяця (М-1), збільшеної на величину коригування;

- ціна закупівлі природного газу оператором газотранспортної системи, яка сформувалася протягом газового місяця (М-1), публікується оператором газотранспортної системи на інформаційній платформі та/або на його веб-сайті.

Відповідно до п. 13 глави 6 розділу XIV Кодексу ГТС, оператор газотранспортної системи разом з наданням замовникам послуг транспортування інформації про їх добовий небаланс зобов`язаний повідомляти про застосований метод розрахунку маржинальної ціни придбання/продажу.

Пунктом 14 глави 6 розділу XIV Кодексу ГТС вказано, що величина коригування, визначена в пунктах 9,11 та 12 цієї глави, становить 10 %.

Визначення маржинальної ціни придбання у період липня - вересня 2019 року здійснювалося відповідно до ціни закупівлі природного газу оператором газотранспортної системи, яка сформувалася протягом газового місяця (М-1), збільшеної на величину коригування, що становить 10%, тобто відповідно до п.12 та п.15 глави 6 розділу XIV Кодексу ГТС (про що Позивача повідомлялося в актах врегулювання щодобових небалансів за газові місяці липень-грудень 2019 року).

Для цілей розрахунку плати за добовий небаланс протягом жовтня - грудня 2019 року Оператор ГТС застосовував метод розрахунку маржинальної ціни придбання/продажу відповідно до п.7, п.11, п.14, п.15 глави 6 розділу XIV Кодексу газотранспортної системи (про що позивача було повідомлено в актах врегулювання щодобових небалансів за газові місяці жовтень-листопад 2019 року), тобто для розрахунку плати за добовий небаланс за газові місяці жовтень-листопад 2019 року), тобто для розрахунку плати за добовий небаланс для кожного замовника послуг транспортування природного газу оператор газотраспорної системи множив остаточний обсяг добового небалансу на ціну, що визначалася як маржинальна ціна придбання природного газу щодобово, оскільки обсяг добового небалансу замовника послуг транспортування природного газу був негативним (тобто коли відбори замовника послуг транспортування протягом газової доби перевищували його подачі). Щодобово маржинальна ціна придбання також публікувалася на веб-сайті оператора газотранспортної систем: міститься в актах врегулювання щодобових небалансів за газові місяці).

На підтвердження понесених витрат та ціни придбання природного газу відповідачем за новим розглядом справи надано суду копії укладених з AT HAK «Нафтогаз України», ТзОВ «ДТЕК Трейдінг», ТзОВ «Євроенерготрейд», ТОВ «Акспо Україна», ТОВ «ЕРУ ТРЕЙДІНГ» договорів купівлі-продажу природного газу, додаткових угод до цих договорів, актів приймання-передачі природного газу, реєстрів надходження та використання природного газу, в тому числі на балансування за червень-листопад 2019 року. Зі змісту яких вбачається, що визначена відповідачем в актах ціна газу співпадала з ціною, за якою придбавався газ для балансування у спірний період.

Таким чином, дії AT «Укртрансгаз» щодо визначення маржинальної ціни природного газу із урахуванням вартості природного газу, придбаного для забезпечення балансуючих дій за договорами, укладеними з AT «HAK «Нафтогаз України», ТзОВ «ДТЕК Трейдінг», ТзОВ «Євроенерготрейд», ТОВ «Акспо Україна», ТОВ «ЕРУ ТРЕЙДІНГ» відповідають умовам Договору та положенням чинного законодавства та узгоджуються з висновкам Великої Палати Верховного Суду, які викладені у постанові від 02.11.2022 у справі №910/11273/20.

Підсумовуючи вищевикладене в сукупності, колегія суддів визнає вірним висновок суду першої інстанції про відсутність правових підстав для задоволення позову з мотивів того, що односторонній правочин - заява про зарахування зустрічних однорідних вимог від 12.08.2021 №1001ВИХ-21-6036 вчинена у повній відповідності до норм чинного законодавства України, а апелянтом зворотного не доведено.

Висновки суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги

Згідно частин 1, 4 статті 277 ГПК України, підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є: неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Зміна судового рішення може полягати в доповненні або зміні його мотивувальної та (або) резолютивної частини.

За результатом апеляційного перегляду справи, колегія суддів встановила, що при прийнятті оскарженого рішення місцевий господарський суд хоч і дійшов вірних висновків про відсутність правових підстав для задоволення позову, однак в його мотивувальній частині не навів жодних мотивів з перевіркою їх доказами в контексті обов`язкових вказівок суду касаційної інстанції. Відтак, оскаржуване рішення підлягає зміні шляхом доповнення його мотивувальної частини та залишенню без змін резолютивної частини. Апеляційна скарга залишається без задоволення, оскільки викладені в ній доводи не спростовують вірних висновків суду першої інстанції.

Судові витрати

Згідно вимог статті 129 ГПК України, у зв`язку із відмовою у задоволенні апеляційної скарги судові витрати покладаються на апелянта.

Керуючись Главою 1 Розділу IV Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу залишити без задоволення.

Рішення Господарського суду міста Києва від 26.05.2023 у справі № 910/16047/21 змінити, виклавши його мотивувальну частину в редакції цієї постанови.

Резолютивну частину рішення Господарського суду міста Києва від 26.05.2023 у справі № 910/16047/21 залишити без змін.

Матеріали справи повернути до господарського суду першої інстанції.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена до Верховного суду у порядку та строк, передбачений ст.ст.287-289 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст постанови складено та підписано, - 21.12.2023.

Головуючий суддя В.А. Корсак

Судді А.Г. Майданевич

С.О. Алданова