РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

02.10.2023Справа № 910/7625/23

Господарський суд міста Києва у складі судді Ковтуна С.А., секретар судового засідання Мамонтова О.О., розглянувши матеріали справи

за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Український імідж»

до Регіонального відділення Фонду державного майна України по місту Києву

про визнання недійсним акту про не підписання договору та стягнення коштів,

Представники:

від позивача Гейвах О.В.

від відповідача Василюк Д.В.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

До суду звернулося з позовом товариство з обмеженою відповідальністю (далі - ТОВ) «Український імідж» до Регіонального відділення Фонду державного майна України по місту Києву (далі - РВ ФДМУ по місту Києву) про визнання недійсним акту про непідписання договору купівлі-продажу, складеного та підписаного Регіональним відділенням Фонду державного майна України по місту Києву від 17.02.2023 в рамках електронного аукціону № UA-PS-2021-12-31-000025-1 (далі - Акт).

Суд своєю ухвалою від 16.05.2023 відкрив провадження у справі № 910/7625/23, постановив розглядати справу в порядку загального позовного провадження.

Позивач вважає, що Акт складений з порушенням статті 15 Закону України «Про приватизацію державного і комунального майна» та пунктів 64, 67 Порядку проведення електронних аукціонів для продажу об`єктів малої приватизації та визначення додаткових умов продажу, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 10.05.2018 № 432, що є підставою для його недійсності. Обґрунтовуючи свої доводи позивач посилається на те, що Акт не фіксує відомості про відмову чи ухилення позивача від укладення договору. Натомість позивач має намір укласти та підписати договір після завершення форс-мажорних обставин (запровадження воєнного стану), які виникли з 24.02.2022 та наразі тривають. Непідписання договору, строк якого спливав 26.02.2022, мало місце саме у зв`язку з настанням цих обставин.

Відповідач відхилив позовні вимоги у повному обсязі. Відповідач зазначає, що після 24.02.2022 неодноразово звертався до позивача з пропозицією визначитись з підписанням договору, водночас останній однозначної згоди не надав та договір не підписав. Про це свідчить лист відповідача від 07.11.2022, адресований позивачу, про надання документів, що підтверджують наявність правових підстав для нездійснення дій щодо підписання договору, та лист відповідача від 30.01.2023, яким запрошено позивача на 06.02.2023 на нараду, що не відбулась у зв`язку з неявкою позивача. Оскільки на підставі наказу Мінрегінтеграції від 13.01.2023 № 14 місто Київ виключено з Переліку територій, на яких ведуться бойові дії або тимчасово окупованих російською федерацією, і станом на 17.02.2023 договір позивачем не був підписаний та строк для такого підписання сплив, РВ ФДМУ по місту Києву складено відповідний Акт.

Також відповідач заявив про застосування позовної давності. Обґрунтовуючи пропуск позовної давності відповідач посилається на ст. 30 Закону України «Про приватизацію державного і комунального майна», згідно з якою строк позовної давності для звернення з позовом про оскарження рішення органу приватизації про неукладення договору купівлі-продажу з переможцем аукціону складає один місяць з дня оприлюднення результатів аукціону.

До закінчення підготовчого провадження позивач подав заяву про зміну предмета позову:

- визнати недійсним акт про непідписання договору купівлі-продажу, складений та підписаний Регіональним відділенням Фонду державного майна України по місту Києву від 17.02.2023 в рамках електронного аукціону № UA-PS-2021-12-31-000025-1;

- стягнути з Регіонального відділення Фонду державного майна України по місту Києву на користь товариства з обмеженою відповідальністю «Український імідж» 6562506,45 грн гарантійного внеску, сплаченого для участі в електронному аукціоні № UA-PS-2021-12-31-000025-1.

Оскільки вимога про стягнення гарантовано внеску є похідною від вимоги про визнання недійсним Акту, вона також ґрунтується на підставах щодо правомірності цього Акту. Тому спільний їх розгляд не суперечить праву позивача, передбаченого ч. 3 ст. 46 Господарського процесуального кодексу (далі - ГПК) України, змінити предмет позову, не змінюючи його підстав. З огляду на це заява прийнята судом до розгляду.

Розглянувши надані документи і матеріали, заслухавши пояснення представників позивача та відповідача, всебічно та повно з`ясувавши обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги та заперечення проти позову, об`єктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив:

27 січня 2022 року в електронній торговій системі ProZorro.Продажі відбувся електронний аукціон з продажу єдиного майнового комплексу державного підприємства «Електронмаш». Організатором аукціону було Регіональне відділення Фонду державного майна України по місту Києву, яке здійснювало продаж єдиного майнового комплексу державного підприємства «Електронмаш» як об`єкта малої приватизації. В аукціоні прийняли участь п`ять учасників, серед яких було товариство з обмеженою відповідальністю «Український імідж». Для участі в аукціоні товариство з обмеженою відповідальністю «Український імідж» 26 січня 2022 року подало оператору електронного майданчика (ТОВ «Аукціоніст») та РВ ФДМУ по м. Києву заяву на участь у приватизації об`єкта малої приватизації та сплатило 1300,00 грн реєстраційного внеску (платіжне доручення № 1) та 6562506,45 грн гарантійного забезпечення (платіжне доручення № 2). Отримувачем коштів за цими платіжним документами є ТОВ «Аукціоніст».

За результатами аукціону товариство з обмеженою відповідальністю «Український імідж» стало переможцем за ціною продажу лота з урахуванням податку на додатну вартість 516000000 грн. Протокол про результати електронного аукціону № UA-PS-2021-12-31-000025-1 сформовано 27.01.2022 о 15.02, 31.01.2022 підписано товариством з обмеженою відповідальністю «Український імідж» та товариством з обмеженою відповідальністю «Аукціоніст», а 01.02.2022 Регіональним відділення Фонду державного майна України по місту Києву. Підписання Регіональним відділення Фонду державного майна України по місту Києву протоколу мало місце у зв`язку з прийняттям ним 01.02.2022 наказу № 268 про затвердженням цього протоколу.

У протоколі № UA-PS-2021-12-31-000025-1 зазначено, що переможець електронного аукціону зобов`язується укласти договір купівлі-продажу об`єкта приватизації з органом приватизації протягом 30 календарних днів з дня, наступного за днем формування протоколу про результати електронного аукціону.

У лютому 2022 року, до запровадження воєнного стану в Україні, між товариством з обмеженою відповідальністю «Український імідж» та Регіональним відділення Фонду державного майна України по місту Києву тривала процедура узгодження умов договору купівлі-продажу об`єкта малої приватизації - єдиного майнового комплексу державного підприємства «Електронмаш».

Зокрема, товариство з обмеженою відповідальністю «Український імідж», отримавши від Регіонального відділення Фонду державного майна України по місту Києву проект договору, попросило останнє (лист від 14.02.2022) роз`яснити частину його умов. Відповідне роз`яснення відповідачем надано 07.02.2022 (лист № 30-03/1282).

23.02.2022 позивач надіслав відповідачу протокол розбіжностей до одержаного проекту договору. Також 23.02.2022 РВ ФДМУ по м. Києву, у відповідь на попереднє звернення ТОВ «Український імідж», надало свою пропозицію щодо однієї із спірних положень проекту договору.

У зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України Президент України своїм Указом від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» ввів воєнний стан в Україні з 24.02.2022.

З квітня 2022 року товариство з обмеженою відповідальністю «Український імідж» та Регіональне відділення Фонду державного майна України по місту Києву продовжили процедуру укладення договору купівлі-продажу об`єкта малої приватизації - єдиного майнового комплексу державного підприємства «Електронмаш». Її ініціатором виступило Регіональне відділення Фонду державного майна України по місту Києву, яке 29.04.2022 (лист № 30-03/1458), у зв`язку з закінченням 26.02.2022 строку укладення договору, воно звернулося до товариства з обмеженою відповідальністю «Український імідж» з пропозицією в термін 7 днів з дати отримання цього листа визначитись та повідомити про дату укладення договору або про відмову від його підписання.

Відповідь ТОВ «Український імідж» (лист від 18.05.2022 № 18-05-22/1) містила пропозицію повернення до питання укладення (підписання) договору купівлі-продажу об`єкта малої приватизації - єдиного майнового комплексу державного підприємства «Електронмаш» після завершення обставин, які виникли 24.02.2022, тобто після офіційного завершення воєнного стану та припинення існування форс-мажорних обставин, що виникли внаслідок його запровадження.

31.05.2022 Регіональне відділення Фонду державного майна України по місту Києву розглянуло протокол розбіжностей позивача від 23.02.2022, надіславши свої пропозиції останньому (лист № 30-03/1735). Про їх прийняття чи відхилення товариство з обмеженою відповідальністю «Український імідж» не повідомило Регіональне відділення Фонду державного майна України по місту Києву.

Чергове прохання повідомити про намір укласти договір Регіональним відділення Фонду державного майна України по місту Києву висловлено товариству з обмеженою відповідальністю «Український імідж» у листі від 18.08.2022, яке також залишилось зі сторони позивача без відповіді.

Тільки 03.10.2022 товариство з обмеженою відповідальністю «Український імідж» попросило Регіональне відділення Фонду державного майна України по місту Києву (лист № 03/10-01) надати останній проект договору купівлі-продажу, який було надано відповідачем 26.10.2022 (лист № 30-03/4361).

Оскільки позивача не проінформував відповідача про наміри щодо отриманого проекту договору купівлі-продажу, 30.01.2023 Регіональне відділення Фонду державного майна України по місту Києву запросило позивача (лист 30-03/672) на нараду 06.02.2022 для вирішення питання підписання договору. Лист вручено позивачу 08.02.2023.

17 лютого 2023 року Регіональне відділення Фонду державного майна України по місту Києву склало акт про непідписання договору купівлі-продажу. У Акті зазначено, що він засвідчує факт непідписання договору купівлі-продажу об`єкта приватизації - єдиного майнового комплексу державного підприємства «Електронмаш». Мотиви складання цього Акту є відсутність станом на 17 лютого 2023 року від переможця електронного аукціону - товариства з обмеженою відповідальністю «Український імідж», не дивлячись на вжиття відповідачем вичерпних заходів, офіційних листів щодо укладення договору купівлі-продажу об`єкта приватизації.

Акт опубліковано в електронній торговій системі ProZorro.Продажі на сторінці електронного аукціону № UA-PS-2021-12-31-000025-1 з приватизації єдиного майнового комплексу державного підприємства «Електронмаш» (https://prozorro.sale/auction/UA-PS-2021-12-31-000025-1).

Про прийняття Акту відповідач повідомив позивача листом від 20.02.2023 № 30-03/1286 (отриманий позивачем 07.03.2023).

Повторний електронний аукціон з продажу єдиного майнового комплексу державного підприємства «Електронмаш» відбувся 29.05.2023, і 30.06.2023 Регіональне відділення Фонду державного майна України по місту Києву уклало з переможцем аукціону (ТОВ «Інком Рент») договір № 1368 купівлі-продажу об`єкта малої приватизації єдиного майнового комплексу державного підприємства «Електронмаш».

Вирішуючи спір суд виходить з такого.

Приватизація державного майна - це платне відчуження майна, що перебуває у державній власності, на користь фізичних та юридичних осіб. Правові, економічні та організаційні основи приватизації державного і комунального майна та майна, що належить Автономній Республіці Крим регулює Закон України «Про приватизацію державного і комунального майна» від18 січня 2018року № 2269-VIII (далі - Закон).

Єдині майнові комплекси державних підприємств Законом (тут і далі суд застосовує редакцію Закону станом на січень-лютий 2022 року) віднесені до об`єктів малої приватизації (ст. 5), які продаються виключно на електронних аукціонах (ч. 1 ст. 15 Закону).

У розумінні Закону (п. 2 ч. 1 ст. 1) аукціон - це спосіб продажу об`єкта приватизації, за яким власником об`єкта приватизації стає покупець, що в ході торгів запропонував за нього найвищу ціну. Визначати Порядок проведення електронних аукціонів для продажу об`єктів малої приватизації ч. 1 ст. 15 Закону делеговано Кабінету Міністрів України.

Юридичним фактом, який засвідчує продаж об`єкта державної власності на аукціоні, є договір купівлі-продажу, який укладається відповідно до вимог законодавства (ч. 1 ст. 26 Закону).

Порядок проведення електронних аукціонів для продажу об`єктів малої приватизації та визначення додаткових умов продажу затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 10.05.2018 № 432 (далі - Порядок). У п. 1 Порядку (тут і далі суд застосовує редакцію Порядку, чинну на дату проведення електронного аукціону № UA-PS-2021-12-31-000025-1) зазначено, що він визначає механізм проведення електронних аукціонів для продажу об`єктів малої приватизації з використанням електронної торгової системи, визначення переможця за результатами електронного аукціону, розміру та порядку внесення плати за участь в електронному аукціоні, а також визначення додаткових умов продажу відповідно до положень Закону України «Про приватизацію державного і комунального майна».

За умовами Порядку (п. 64) переможець електронного аукціону повинен укласти з органом приватизації договір купівлі-продажу об`єкта приватизації протягом 30 календарних днів з дня, наступного за днем формування протоколу про результати електронного аукціону.

Відповідно до ст. 638 ЦК України договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Договір укладається шляхом пропозиції однієї сторони укласти договір (оферти) і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною.

Згідно зі ст. 640 ЦК України договір є укладеним з моменту одержання особою, яка направила пропозицію укласти договір, відповіді про прийняття цієї пропозиції. Якщо відповідно до акта цивільного законодавства для укладення договору необхідні також передання майна або вчинення іншої дії, договір є укладеним з моменту передання відповідного майна або вчинення певної дії.

Отже, договору як юридичному факту властиві такі ознаки:

- в договорі виявляється воля не однієї особи, а двох чи кількох, причому волевиявлення учасників за своїм змістом мають збігатися і відповідати одне одному;

- договір - це така спільна дія осіб, яка спрямована на досягнення певних цивільно-правових наслідків: встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Основною особливістю цивільних правовідносин є те, що вони засновані на рівності, автономії волі, майновій і організаційній відокремленості її суб`єктів. У зв`язку з цим однією із засад цивільного законодавства є свобода договору (ст. 3 ЦК України), суть якої розкрита у ст. 627 ЦК України і полягає у тому, що сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог Цивільного кодексу України, інших актів законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Отже, свобода договору є багатоаспектним поняттям, яке включає в себе різні прояви: прийняття власного рішення про вступ у договірні відносини, самостійний вибір того, з ким буде вступати у правовідносини, визначення умов договору тощо. Укладання договору є наслідком збігу волі та волевиявлення сторін, що забезпечує свободу договору.

Метою приватизації є продаж об`єктів ефективному приватному власнику, досягнення якої, у тому числі, забезпечується конкурентними засадами, тобто змаганням між покупцями.

Аукціон є способом продажу об`єкта приватизації і участь у аукціоні є власним рішенням переможця, який встановлює ціну такого продажу, оскільки саме його оферта у вигляді цінової пропозиції акцептується органом приватизації шляхом прийняття рішення про переможця аукціону. З огляду на це, на відміну від органу приватизації, для якого укладення договору з переможцем є обов`язком (абзац 2 пункту 70 Порядку), для переможця укладення договору є правом, яке, в силу п. 64 Порядку, може бути реалізовано протягом 30 календарних днів з дня, наступного за днем формування протоколу про результати електронного аукціону.

Такий висновок суду про наявність у переможця аукціону права, а не обов`язку, укласти договір, слідує з передбачених Положенням наслідків, які зобов`язували орган приватизації визначити іншого переможця (абзац 2 пункту 67 Порядку).

У такому разі, якщо переможець електронного аукціону відмовився від підписання договору купівлі-продажу чи не підписав такий договір у встановлені строки, орган приватизації складає та завантажує відповідний акт в електронну торгову систему (абзац 1 пункту 67 Порядку). За змістом цієї норми обставини, які формують об`єктивний склад поведінки переможця аукціону, що є підставою для складання акту, можуть виражатися як в активних діях (відмова), так і носити пасивний характер (непідписання наданого договору). Як ті, так і інші є свідченням відсутності у переможця волі для реалізації права на укладення договору, що може бути реалізовано тільки у встановлений строк.

З огляду на це правомірність акту визначається відсутністю обставини, які формують об`єктивний склад поведінки переможця аукціону, що є підставою для складання акту, та часовими межами його складання (після 30 календарних днів з дня, наступного за днем формування протоколу про результати електронного аукціону).

Оцінюючи наведені вище обставини на предмет відповідності цим критеріям суд не знаходить підстав, які би свідчили про неправомірність Акту.

Зокрема, оскільки протокол про результати електронного аукціону № UA-PS-2021-12-31-000025-1 сформовано 27.01.2022, 30-ти денний строк укладення договору купівлі-продажу об`єкта приватизації сплив 26.02.2022. Регіональне відділення Фонду державного майна України по місту Києву акт про непідписання договору купівлі-продажу склало тільки 17 лютого 2023 року і наслідком складання такого акту є непідписання договору позивачем. Мотиви, з яких договір не підписано, не є наслідком поведінки відповідача, а тому останній не може вважатись таким, що не виконав свій обов`язок з укладення договору.

Позивач помилково посилається на приписи статті 617 Цивільного кодексу (далі - ЦК) України як на норму, що відстрочує період підписання договору. За її змістом особа, яка порушила зобов`язання, звільняється від відповідальності за порушення зобов`язання, якщо вона доведе, що це порушення сталося внаслідок випадку або непереборної сили. Не вважається випадком, зокрема, недодержання своїх обов`язків контрагентом боржника, відсутність на ринку товарів, потрібних для виконання зобов`язання, відсутність у боржника необхідних коштів.

Поняття зобов`язання та підстави його виникнення наведені у ст. 509 ЦК України, за якою зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язаний вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених ст. 11 ЦК України.

Суб`єктами зобов`язання, які є елементами зобов`язання, є його сторони: управомочена сторона - кредитор, та зобов`язана сторона - боржник.

Право переможця аукціону на вступ у договірні відносини не формує зобов`язальні відносини, і наслідком не реалізації цього права не є настання відповідальності за порушення зобов`язання, звільнення від якої може мати місце в силу ст. 617 ЦК України. А тому запровадження воєнного стану в Україні не має наслідком зміни строку укладення договору, встановленого Порядком.

З огляду на це позов про визнання недійсним Акту є не обґрунтованим та не підлягає задоволенню. Оскільки вимога про стягнення з відповідача коштів є похідною від вимоги про визнання недійсним Акту, вона також не підлягає задоволенню.

Суд не розглядає заяву про застосування строку позовної давності, оскільки підставою для відмови у позові є його необґрунтованість.

Відповідно до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України судові витрати покладаються на позивача.

На підставі викладеного, керуючись статтями 129, 232, 233, 236, 237, 238, 240, 248 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

Відмовити товариству з обмеженою відповідальністю «Український імідж» у позові до Регіонального відділення Фонду державного майна України по місту Києву.

Покласти судові витрати на товариство з обмеженою відповідальністю «Український імідж».

Відповідно до ст. 241 Господарського процесуального кодексу України, рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Згідно з ч. 1 ст. 256 Господарського процесуального кодексу України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга може бути подана до Північного апеляційного господарського суду.

Повний текст рішення складено 18.01.2024.

Суддя С. А. Ковтун