ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ВІННИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
___________________________________________________________________________
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

"25" грудня 2023 р. Cправа № 902/1531/23

Господарський суд Вінницької області у складі судді Шамшуріної Марії Вікторівни, розглянувши матеріали

за позовом Фермерського господарства "Павленко Т.М.", 22830, Вінницька область, Немирівський район, село Ковалівка, вулиця Леніна, будинок 60, ідентифікаційний код юридичної особи 41089441

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Вінницяагропроектбуд", 21036, Вінницька область, місто Вінниця, вулиця Хмельницьке Шосе, будинок 82, офіс 538, ідентифікаційний код юридичної особи 35949905

про витребування із незаконного володіння майна, стягнення 14 437,50 гривень упущеної вигоди

В С Т А Н О В И В:

До Господарського суду Вінницької області 18.12.2023 року надійшла позовна заява (вх. № 1565/23 від 18.12.2023) Фермерського господарства "Павленко Т.М." до Товариства з обмеженою відповідальністю "Вінницяагропроектбуд" у якій позивач просить:

- витребувати із незаконного володіння ТОВ "Вінницяагропроектбуд" на користь ФГ "Павленко Т.М." перевантажувальний бункер накопичувач ПБН-20 (S/N 401 62);

- стягнути з відповідача на користь позивача упущену вигоду у розмірі 14 437,50 гривень.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 18.12.2023 справу розподілено судді Шамшуріній М.В.

Положеннями статей 162, 164, 172 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) визначено вимоги щодо форми та змісту позовної заяви.

Встановлюючи вимоги до змісту та форми позовної заяви, а також до документів, які мають бути до неї додані, ГПК України покладає на суд обов`язок перевірити виконання позивачем цих вимог та прийнятності позовної заяви на стадії вирішення питання про відкриття провадження по справі.

Розглянувши матеріали позовної заяви суд дійшов висновку про залишення її без руху з огляду на наступне.

Пунктом 2 частини першої статті 164 ГПК України встановлено, що до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно частини 2 статті 123 ГПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Положеннями частини 1, частини 2 статті 9 Закону України "Про судовий збір" № 3674-VI від 8 липня 2011 року встановлено, що судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.

Суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Позивачем у позовній заяві заявлено дві вимоги:

- витребувати із незаконного володіння ТОВ "Вінницяагропроектбуд" на користь ФГ "Павленко Т.М." перевантажувальний бункер накопичувач ПБН-20 (S/N 401 62);

- стягнути з відповідача на користь позивача упущену вигоду у розмірі 14 437,50 гривень.

Відповідно до правових висновків, викладених у постановах Верховного Суду від 25.08.2020 у справі № 910/13737/19, від 02.12.2020 у справі №905/105/20, майновий позов (позовна вимога майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці.

За змістом пункту 3 частини 3 статті 162, пунктів 1 - 3 частини першої статті 163 ГПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці. Ціна позову визначається: 1) у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, або сумою, оспорюваною за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку; 2) у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; 3) у позовах, які складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог.

Тобто будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього.

Отже, судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Аналогічна правова позиція міститься у постанові Верховного Суду від 12.08.2021 року у справі № 910/2675/21.

Порядок сплати та розміри ставок судового збору встановлено Законом України "Про судовий збір", який визначає правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору.

Згідно з частиною 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору встановлюється у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (підпункт 1 пункту 2), а позовної заяви немайнового характеру - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб (підпункт 2 пункту 2).

Заявлена позивачем позовна вимога про витребування із незаконного володіння відповідача на користь позивача перевантажувального бункеру накопичувача ПБН-20 (S/N 401 62) є матеріально-правовою вимогою, яка має вартісну оцінку, носить майновий характер і розмір ставок судового збору за її подання визначається на підставі статті 4 Закону України "Про судовий збір", виходячи з розміру вартості зазначеного майна.

Як зазначено позивачем у позовній заяві загальна вартість витребуваного майна складає 731 050,00 гривень.

Відповідно до частини першої статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2023 рік" станом на 01.01.2023 прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць становить - 2684,00 грн.

Таким чином мінімальний розмір судового збору за подання у 2023 році до господарського суду позовної заяви майнового характеру становить 2 684,00 гривень (не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб), а максимальний - 939 400,00 гривень (не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб).

Виходячи з розміру заявлених позовних вимог сума судового збору за подання цієї позовної заяви становить 11 182,31 гривень (731050,00 гривень + 14 437,50 гривень = 745487,50 гривень; за вимоги майнового характеру - 745487,50 х 1,5% =11 182,31 гривень).

Разом з тим, позивачем доказів сплати судового збору у сумі 11 182,31 гривень до позовної заяви не долучено, про що свідчить також відсутність зазначення доказів сплати судового збору у переліку додатків до позовної заяви.

Таким чином, позивачем не додано до позовної заяви доказів сплати судового збору у встановленому законом порядку і розмірі.

За приписами частини 2 статті 162 ГПК України позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Частиною 5 статті 164 ГПК України встановлено, що до позовної заяви, підписаною представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

З поданої позовної заяви вбачається, що її підписано представником позивача адвокатом Суваловим В.О.

Статтею 60 ГПК України визначено, що повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність".

Разом з тим довіреності або ордеру на підтвердження повноважень представника позивача до позовної заяви не долучено, про що свідчить також відсутність зазначення доказів у переліку додатків до позовної заяви.

Таким чином, позовні матеріали не містять належних доказів, що підтверджують наявність повноважень у представника, що підписав позовну заяву від імені позивача.

Згідно пункту 8 частини 3 статті 162 ГПК України позовна заява повинна містити перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви.

Частиною 2 статті 164 ГПК України передбачено, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні у нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

У позовній заяві позивач зазначив у переліку додатків: "1. Виписка з держреєстру; 3, Копія видаткової накладної № УА 00007083 від 15.07.2019року", разом з тим фактично таких додатків до позовної заяви не додано, про що свідчить акт канцелярії Господарського суду вінницької області № 439/23 від 18.12.2023 року.

З урахуванням викладеного, відповідно до ч. 1 ст. 174 ГПК України, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення позовної заяви без руху із встановленням позивачу строку для усунення виявлених недоліків шляхом надання до суду:

- доказів сплати судового збору за заявлені позовні вимоги майнового характеру у розмірі 11 182,31 грн.;

- доказів на підтвердження наявності повноважень у представника, що підписав позовну заяву від імені позивача на її підписання;

- належним чином засвідчених копій документів зазначених у переліку додатків за № 1, № 3 до позовної заяви (виписка з держреєстру; копія видаткової накладної № УА 00007083 від 15.07.2019року).

Суд звертає увагу, що залишення позовної заяви без руху не є обмеженням права позивача на доступ до правосуддя, оскільки це тимчасовий захід, який застосовується судом з метою усунення позивачем недоліків позовної заяви та дотримання порядку її подання, що сприятиме належному виконанню завдання господарського судочинства, визначеного ч. 1 ст. 2 ГПК України.

Відповідно до положень ч. ч. 3, 4 ст. 174 ГПК України якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому ст. 176 цього Кодексу. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Керуючись статтями 162, 164, 174, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

У Х В А Л И В:

1. Позовну заяву Фермерського господарства "Павленко Т.М." залишити без руху.

2. Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - протягом десяти днів з дня вручення копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

3. Встановити позивачу спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом надання суду:

- доказів сплати судового збору за заявлені позовні вимоги майнового характеру у розмірі 11 182,31 грн.;

- доказів на підтвердження наявності повноважень у представника, що підписав позовну заяву від імені позивача на її підписання;

- належним чином засвідчених копій документів зазначених у переліку додатків за № 1, №3 до позовної заяви (виписка з держреєстру; копія видаткової накладної № УА 00007083 від 15.07.2019року).

4. Позивачу надати суду належні докази направлення відповідачу заяви про усунення недоліків з доданими до неї документами.

5. Роз`яснити позивачу, що відповідно до вимог ч. 4 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України у разі не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулась із позовною заявою.

6. Примірник ухвали надіслати сторонам до електронних кабінетів у системі ЄСІТС.

7. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та відповідно до вимог ч. 1 ст. 255 ГПК України окремо від рішення суду першої інстанції оскарженню не підлягає.

Ухвала підписана 25.12.2023 року.

Суддя Шамшуріна М.В.

віддрук. прим.:

1 - до справи

2, 3 - сторонам до електронних кабінетів у системі ЄСІТС.