ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД Закарпатської області
Рішення

"14" листопада 2023 р. м. Ужгород Справа №907/40/20

За позовом Фонду державного майна України, м. Київ в інтересах Акціонерного товариства Державна акціонерна компанія Українські поліметали, м. Київ

з участю у справі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача Товариства з обмеженою відповідальністю Закарпатполіметали, с. Мужієво Берегівського району Закарпатської області

до відповідача Приватного нотаріуса Селехмана Олександра Анатолійовича, м. Ужгород Закарпатської області

з участю у справі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача Gofer Mining PLC, England, United Kingdom

про визнання незаконними дій приватного нотаріуса щодо внесення змін до відомостей про юридичну особу (дата запису 26.07.2019, номер запису 0001421); скасування запису в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань щодо ТОВ Закарпатполіметали про внесення змін до відомостей про юридичну особу,

Суддя господарського суду Пригара Л.І.

Секретар судового засідання Іваниш Д.П.

представники:

Позивача Фонду державного майна України Роман Н.В., представник

у порядку самопредставництва

Позивача АТ ДАК Українські поліметали не з`явився

Відповідача не з`явився

Третьої особи ТОВ Закарпатполіметали не з`явився

Третьої особи Gofer Mining PLC не з`явився

СУТЬ СПОРУ ТА ПРОЦЕСУАЛЬНІ ДІЇ СУДУ В МЕЖАХ СПРАВИ

Міністерством розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України, м. Київ заявлено позов в інтересах Акціонерного товариства Державна акціонерна компанія Українські поліметали, м. Київ до відповідача Приватного нотаріуса Селехмана Олександра Анатолійовича, м. Ужгород Закарпатської області про визнання незаконними дій приватного нотаріуса щодо внесення змін до відомостей про юридичну особу (дата запису 26.07.2019 року, номер запису 0001421); скасування запису в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань щодо ТОВ Закарпатполіметали про внесення змін до відомостей про юридичну особу.

Ухвалою Господарського суду Закарпатської області від 10.03.2020 відкрито провадження у справі №907/40/20 в порядку загального позовного провадження та залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача Товариство з обмеженою відповідальністю Закарпатполіметали, с. Мужієво Берегівського району Закарпатської області, а також в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача Gofer Mining PLC, England, United Kingdom; підготовче засідання призначено на 09.04.2020. Явку уповноважених представників сторін у підготовче засідання визнано обов`язковою. Встановлено відповідачу строк на подання суду відзиву на позовну заяву в порядку ст. 165 ГПК України з одночасним надісланням копії такого позивачу, а доказів надіслання суду, протягом 15-ти днів із дня одержання даної ухвали. Встановлено позивачу строк для надання суду та відповідачу відповіді на відзив у порядку ст. 166 ГПК України, протягом 5-ти днів з дня одержання копії відзиву. Встановлено третім особам строк для надання суду письмово висловленої позиції щодо заявленого позову протягом 15-ти днів із дня одержання даної ухвали.

Ухвалами суду від 09.04.2020, 04.06.2020, 29.07.2020, 21.08.2020, 16.09.2020, 21.10.2020 та 04.12.2020 підготовчі засідання у справі відкладалися з підстав, наведених в ухвалах суду.

Ухвалою суду від 20.01.2021 до участі у справі залучено співвідповідача Товариство з обмеженою відповідальністю Закарпатполіметали, с. Мужієво Берегівського району Закарпатської області, змінивши його процесуальний статус із третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача, на відповідача 2 та передано матеріали справи №907/40/20 для розгляду в межах справи Господарського суду Закарпатської області №16/89 про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю Закарпатполіметали.

Постановою Західного апеляційного господарського суду від 14.06.2021 ухвалу Господарського суду Закарпатської області від 20.01.2021 у справі №907/40/20 скасовано та направлено справу для продовження розгляду до Господарського суду Закарпатської області; здійснено перейменування Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України, м. Київ на Міністерство економіки України, м. Київ.

Ухвалою Господарського суду Закарпатської області від 27.08.2021 прийнято справу №907/40/20 для подальшого розгляду, підготовче засідання призначено на 28.09.2021.

Ухвалами суду від 28.09.2021, 03.11.2021, 09.12.2021, 09.02.2022 та 03.03.2022 підготовчі засідання у справі відкладалися з підстав, наведених в ухвалах суду.

У підготовчому засіданні 01.12.2021 судом за участю уповноважених представників учасників процесу постановлено ухвалу про оголошення перерви в підготовчому засіданні до 09.12.2021.

Ухвалою суду від 09.12.2021 відмовлено в задоволенні заяви ліквідатора Товариства з обмеженою відповідальністю Закарпатполіметали Кандаурової А.П. №02-01/419 від 20.09.2021 (вх. №02.3.1-02/6633/21 від 20.09.2021) про закриття провадження у справі №907/40/20.

Ухвалою Господарського суду Закарпатської області від 02.06.2022 відмовлено в задоволенні заяви ліквідатора Товариства з обмеженою відповідальністю Закарпатполіметали Кандаурової А.П. №02-01/34 від 03.02.2022 (вх. №02.3.1-02/983/22 від 14.02.2022) про закриття провадження у справі №907/40/20; закрито підготовче провадження у справі №907/40/20 та призначено справу до судового розгляду по суті, судове засідання призначено на 09.08.2022. Явка уповноважених представників учасників процесу судом визнана на власний розсуд.

Ухвалами суду від 09.08.2022, 07.09.2022, 13.10.2022, 17.11.2022, 21.12.2022, 14.02.2023, 21.03.2023, 10.05.2023, 31.08.2023 та 05.10.2023 судові засідання у справі відкладались із підстав, наведених в ухвалах суду.

Ухвалою суду від 21.03.2023 замінено позивача у справі Міністерство економіки України, м. Київ на його правонаступника Фонд державного майна України, м. Київ.

В судовому засіданні 21.06.2023 судом за участю уповноваженого представника позивача постановлено ухвалу про оголошення перерви в судовому засіданні.

Позивач Акціонерне товариство Державна акціонерна компанія Українські поліметали, відповідач та треті особи, будучи своєчасно і належним чином повідомленими про дату і час розгляду справи, явку уповноважених представників у судове засідання не забезпечили, причин неявки суду не повідомили.

Вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов`язком не тільки для держави, а й для осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в Рішенні від 07.07.1989 року у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Ухвалою суду від 05.10.2023 явка учасників справи в судове засідання 14.11.2023 була визнана судом на власний розсуд, відтак, виходячи із засад змагальності та диспозитивності у господарському судочинстві, передбачених статтями 13, 14 ГПК України, учасники справи на власний розсуд скористалися наданим їм частиною 1 статті 42 ГПК України процесуальним правом на участь в судовому засіданні під час розгляду даної справи по суті.

Згідно з приписами ст. 202 Господарського процесуального кодексу України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, а тому, відповідно до ст. 202 Господарського процесуального кодексу України та ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, суд вважає за можливе розглянути справу без участі представників позивача Акціонерного товариства Державна акціонерна компанія Українські поліметали, відповідача та третіх осіб за наявними у справі матеріалами, яких достатньо для встановлення обставин і вирішення спору по суті.

Відповідно до ст. 233 ГПК України, рішення в даній справі прийнято судом у нарадчій кімнаті за результатами оцінки доказів, поданих учасниками спору.

В судовому засіданні 14.11.2023 судом у присутності представника позивача Фонду державного майна України проголошено вступну та резолютивну частини рішення.

АРГУМЕНТИ СТОРІН СПОРУ

ПОЗИЦІЇ ПОЗИВАЧІВ

В обґрунтування заявлених позовних вимог позивач покликається на те, що 26.07.2019 відповідачем приватним нотаріусом Селехманом О.А. було внесено до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань запис №0001421 про внесення змін до відомостей про юридичну особу, що не пов`язані зі змінами в установчих документах, щодо Товариства з обмеженою відповідальністю Закарпатполіметали.

Позивач вказує на те, що означеним записом було змінено розмір статутного капіталу ТОВ Закарпатполіметали із 34 224 000 грн на 370 224 000 грн та додано до переліку засновників (учасників) ТОВ Закарпатполіметали Gofer Mining PLC, і наведене, у свою чергу, не узгоджується із приписами чинного законодавства та носить незаконний характер, оскільки, в силу п. 5.8. Статуту ТОВ Закарпатполіметали, а також положень Закону України Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю, рішення про збільшення статутного капіталу ТОВ Закарпатполіметали приймається виключно зборами її учасників.

Позивач зазначає, що внаслідок незаконних реєстраційних дій, здійснених відповідачем без відповідного рішення зборів учасників ТОВ Закарпатполіметали, було безпідставно збільшено розмір статутного капіталу останнього, у зв`язку з чим AT ДАК Українські поліметали втрачено 85,01% державної частки (акцій) у майні ТОВ Закарпатполіметали.

За твердженням позивача, права учасника господарського товариства, які визначені в законі як корпоративні, здійснюються на пропорційних засадах, тобто з урахуванням розміру частки учасника у статутному капіталі товариства; від розміру частки учасника господарського товариства залежить те, якою кількістю голосів він володіє на загальних зборах товариства, який розмір дивідендів або активів у разі ліквідації будуть йому виплачувати, а відтак, внесення відповідачем до ЄДРЮОФОПтаГФ оспорюваного запису порушує здатність AT ДАК Українські поліметали керувати товариством та контролювати його майно.

В обґрунтування наявності підстав для звернення до суду з позовом в інтересах AT ДАК Українські поліметали первісний позивач Міністерство розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України, що в подальшому перейменоване на Міністерство економіки України, зазначає про те, що він є органом управління вищевказаного товариства та власником державного майна (акцій), яке було незаконно відчужене внаслідок внесення відповідачем до ЄДРЮОФОПтаГФ спірного запису.

Позивач АТ ДАК Українські поліметали письмово висловленої позиції щодо заявленого позову не подало, із заявами та клопотаннями до суду не зверталося.

ПОЗИЦІЯ ВІДПОВІДАЧА

Відповідач через канцелярію суду подав відзив на позовну заяву б/н від 21.10.2020 (вх. №02.3.1-03/5178/20 від 21.10.2020), в якому стверджує про те, що 24.07.2019 до нього звернулася арбітражний керуючий Кандаурова А.П. із заявою про внесення змін до відомостей про юридичну особу ТОВ Закарпатполіметали, до якої було долучено всі необхідні документи, визначені законом, а саме, оригінал ухвали Господарського суду Закарпатської області від 14.06.2019 у справі №16/89, протокол зборів уповноваженого органу Товариства з обмеженою відповідальністю Закарпатполіметали від 24.07.2019 та докази сплати адміністративного збору за подання відповідної заяви, а відтак, у відповідача були наявними всі підстави для внесення до ЄДРЮОФОПтаГФ оспорюваного запису.

Відповідач звертає увагу на те, що ухвалою Господарського суду Закарпатської області від 16.04.2019 у справі №16/89 припинено ліквідаційну процедуру ТОВ Закарпатполіметали, відкрито процедуру санації ТОВ Закарпатполіметали, призначено керуючим санацією арбітражного керуючого Кандаурову Анну Павлівну та зобов`язано керуючого санацією подати господарському суду протягом 3 місяців із дня постановлення ухвали про санацію боржника розроблений та схвалений комітетом кредиторів план санації боржника у відповідності до ч. 1 ст. 29 Закону України Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом, а також звіт щодо вжитих заходів у процедурі санації боржника.

За твердженням відповідача, з ухвали Господарського суду Закарпатської області від 14.06.2019 вбачається, що 08.05.2019 керуючим санацією арбітражним керуючим Кандауровою Анною Павлівною подано заяву №02-10/127 від 06.05.2019 про затвердження плану санації разом зі схваленим 04.05.2019 комітетом кредиторів планом санації на затвердження господарським судом.

За твердженням відповідача, згідно із протоколом зборів комітету кредиторів від 04.05.2019, останніми прийнято одноголосно рішення (За 19 166 голосів, Проти відсутні голоси, Утрималися відсутні голоси) про схвалення плану санації ТОВ Закарпатполіметали; зобов`язано керуючого санацією подати схвалений план санації та протокол комітету кредиторів на затвердження до Господарського суду Закарпатської області, клопотати перед Господарським судом про затвердження плану санації у справі №16/89 про банкрутство ТОВ Закарпатполіметали; доручено голові комітету кредиторів підписати план санації та подати до суду відповідне клопотання про затвердження плану санації.

Як вказує відповідач, господарський суд, розглянувши зміст поданого на затвердження плану санації, встановив, що передбачені умовами останнього заходи з відновлення платоспроможності боржника, а саме, збільшення статутного фонду, отримання прибутку від здійснення основної діяльності та погашення кредиторської заборгованості, є цілком законними та правомірними, у зв`язку з чим продовжив строк процедури санації ТОВ Закарпатполіметали на 12 місяців (до 16.04.2020), продовжив строк повноважень керуючого санацією ТОВ Закарпатполіметали арбітражного керуючого Кандаурової Анни Павлівни, на дванадцять місяців, до 16.04.2020; затвердив план санації Товариства з обмеженою відповідальністю Закарпатполіметали.

У зв`язку з вищенаведеним, відповідач стверджує, що діяв у межах повноважень, визначених законом, та, більше того, виконував ухвалу Господарського суду Закарпатської області від 14.06.2019, яка набрала законної сили та є обов`язковою до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об`єднаннями на всій території України.

ДОВОДИ, ВИКЛАДЕНІ СТОРОНАМИ В ІНШИХ ЗАЯВАХ ПО СУТІ СПРАВИ

В надісланій на адресу суду відповіді на відзив №2431-05/809 від 30.10.2020 (вх. №02.3.1-03/5635/20 від 05.11.2020) позивач зазначає про те, що відповідачем не подано будь-яких належних доказів у підтвердження правомірності вчинених ним реєстраційних дій.

За твердженням позивача, постановою Західного апеляційного господарського суду від 09.01.2020, що залишена без змін постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 27.02.2020, ухвалу Господарського суду Закарпатської області від 16.04.2019 у справі №16/89 скасовано та прийнято нове рішення, яким відмовлено у задоволенні клопотання комітету кредиторів про введення процедури санації.

При цьому, позивач вказує, що суди апеляційної та касаційної інстанцій, скасовуючи ухвалу суду першої інстанції, встановили, що останнім було порушено норми матеріального права, оскільки процедура санації вводиться за наслідками завершення процедури розпорядження майном, при цьому, Закон України Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом (в редакції, чинній до 19.01.2013), на відміну від редакції, чинної з 19.01.2013, не передбачає можливості прийняття судом рішення про введення процедури санації після визнання боржника банкрутом та відкриття ліквідаційної процедури.

Відтак, позивач зазначає, що оскільки процедура санації була скасована постановами судів апеляційної та касаційної інстанцій, затверджений ухвалою суду першої інстанції від 14.06.2019 план санації не підлягає виконанню, із огляду на що в будь-якій іншій процедурі виконання та реалізація останнього є нелогічними.

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача, - ТОВ Закарпатполіметали в особі ліквідатора Кандаурової А.П. на електронну адресу суду надіслала письмові пояснення №02-01/17 від 11.01.2021 (вх. №02.3.1-02/164/21 від 14.01.2021; оригінал надійшов на адресу суду 18.01.2021), в яких зазначає про те, що редакція Статуту ТОВ Закарпатполіметали, на яку посилається позивач у позовній заяві, була затверджена Загальними зборами учасників ТОВ Закарпатполіметали у 2005 році (Протокол №17 від 15.02.2005), а державну реєстрацію змін до установчих документів проведено 24.05.2005 (номер запису: 0000053), тобто наразі вказана редакція Статуту ТОВ Закарпатполіметали від 2005 року є неактуальною.

Як зазначає ліквідатор третьої особи, із дня введення процедури санації ТОВ Закарпатполіметали у справі про банкрутство №16/89 повноваження загальних зборів учасників товариства зупиняються та передаються на виконання призначеному у передбаченому спеціальним законодавством України у сфері банкрутства керуючому санацією боржника, у тому числі повноваження щодо повідомлення учасників, реалізації плану санації тощо.

Ліквідатор третьої особи зауважує, що планом санації ТОВ Закарпатполіметали, який був затверджений ухвалою Господарського суду Закарпатської області від 14.06.2019 у справі про банкрутство №16/89, передбачався перерозподіл часток у статутному капіталі Товариства з урахуванням частки, залученої судом в якості інвестора компанії Gofer Mining PLC, у наступному співвідношенні: - частка компанії Gofer Mining PLC становить 336 000 000 грн, що дорівнює 90,76% статутного капіталу Товариства; - частка ДАК Українські поліметали становить 32 057 825 грн, що дорівнює 8,66% статутного капіталу Товариства; - частка фірми Закар Ресорсез Лімітед становить 2 166 175 грн, що дорівнює 0,58% статутного капіталу Товариства.

Як стверджує ліквідатор третьої особи, 24.07.2019 відбулися збори уповноваженого органу ТОВ Закарпатполіметали, за результатами яких було вирішено збільшити статутний капітал Товариства за рахунок інвестицій компанії Gofer Mіnіng PLC, затвердити новий розмір статутного капіталу Товариства в розмірі 370 224 000 грн, затвердити перерозподіл часток у статутному капіталі Товариства, затвердити Статут ТОВ Закарпатполіметали у новій редакції та доручено керуючому санацією боржника провести державну реєстрацію змін до останнього.

Відтак, ліквідатор третьої особи зазначає про те, що вона діяла виключно у межах повноважень, передбачених Законом України Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом №2343-ХІІ у редакції від 04.04.2018, та переслідувала мету належного виконання вимог ухвал Господарського суду Закарпатської області у справі про банкрутство №16/89, а також вживала заходи, які були передбачені затвердженим планом санації боржника та спрямовувалися на відновлення фінансово-господарської діяльності останнього з метою подальшого задоволення вимог кредиторів ТОВ Закарпатполіметали.

Як вказує ліквідатор третьої особи, в подальшому Приватним акціонерним товариством Карпатська рудна компанія та АТ ДАК Українські поліметали здійснювалося оскарження в судах вищих інстанцій ухвали Господарського суду Закарпатської області від 16.04.2019 у справі про банкрутство №16/89 щодо введення процедури санації ТОВ Закарпатполіметали та призначення керуючого санацією.

Так, постановою Західного апеляційного господарського суду від 09.01.2020, залишеною без змін постановою Верховного Суду від 27.02.2020, апеляційні скарги ПрАТ Карпатська рудна компанія та АТ ДАК Українські поліметали задоволено, ухвалу Господарського суду Закарпатської області від 16.04.2019 у справі про банкрутство №16/89 скасовано.

За твердженням ліквідатора третьої особи, ухвалою Господарського суду Закарпатської області від 18.05.2020 справу №16/89 про банкрутство ТОВ Закарпатполіметали прийнято до провадження зі стадії ліквідації, а подальший розгляд вказаної справи постановлено здійснювати відповідно до положень Кодексу України з процедур банкрутства №2597-VIII від 18.10.2018, введеного в дію з 21.10.2019. В подальшому, ухвалою Господарського суду Закарпатської області від 23.07.2020 ліквідатором ТОВ Закарпатполіметали у справі про банкрутство №16/89 призначено арбітражного керуючого Кандаурову Анну Павлівну.

Ліквідатор третьої особи наголошує, що перелік її повноважень, закріплений ст. 61 КУзПБ, не є вичерпним, однак чинним законодавством України не передбачено можливості звернення ліквідатора боржника до державного реєстратора із заявою про внесення змін до відомостей про юридичну особу, що містяться в ЄДРЮОФОПтаГФ, у тому числі змін до установчих документів юридичної особи, відносно якої сvдом порушено справу про банкрутство (стадія ліквідації).

Водночас ліквідатор третьої особи стверджує про те, що з метою належного виконання її повноважень, передбачених КУзПБ, останньою направлено на адреси Сектору у справах державної реєстрації Берегівської районної державної адміністрації та Управління державної реєстрації Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Івано-Франківськ) запит ліквідатора №02-06/450 від 18.12.2020 з вимогою надати роз`яснення щодо порядку скасування реєстраційних дій, а саме, в частині внесення змін до статутного капіталу ТОВ Закарпатполіметали, що перебуває на стадії ліквідації у справі про банкрутство. Ліквідатор третьої особи вказує на те, що 29.12.2020 на її електронну адресу надійшов лист-відповідь Управління державної реєстрації Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Івано-Франківськ) №ПІ-К-109/12-33/64 від 28.12.2020, копія якого долучена до пояснень третьої особи в даній справі.

Надісланим на електронну адресу суду клопотанням №02-01/536 від 07.12.2021 (вх. №02.3.1-02/8944/21 від 08.12.2021) ліквідатор третьої особи просить долучити до матеріалів справи витяг із ЄДРЮОФОПтаГФ щодо ТОВ Закарпатполіметали станом на 07.12.2021, яким підтверджується скасування спірної реєстраційної дії, вчинене 15.06.2021 (номер запису: 024001421, підстава: судове рішення).

Представник позивача на електронну адресу суду надіслав клопотання №2431-05/221 від 12.10.2022 (вх. №02.3.1-02/5393/23 від 12.10.2022), за змістом якого просить долучити до матеріалів справи знімок із екрану реєстраційної справи з ЄДРЮОФОПтаГФ щодо ТОВ Закарпатполіметали, з якого вбачається, що 15.06.2021 реєстратором скасовано запис від 24.06.2022 про внесення судового рішення про проведення санації боржника та призначення керуючого санацією.

ФАКТИЧНІ ОБСТАВИНИ СПРАВИ, ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ. ПРАВОВА ОЦІНКА ТА ВИСНОВКИ СУДУ. ЗАКОНОДАВСТВО, ЩО ПІДЛЯГАЄ ЗАСТОСУВАННЮ ДО СПІРНИХ ПРАВОВІДНОСИН

За матеріалами справи судом встановлено, що 26.07.2019 приватним нотаріусом Селехманом Олександром Анатолійовичем (відповідачем у справі) було здійснено державну реєстрацію змін до відомостей про Товариство з обмеженою відповідальністю Закарпатполіметали шляхом внесення запису №0001421 про зміну статутного або складеного капіталу, зміну складу або інформації про засновників юридичної особи.

Вважаючи означені дії відповідача незаконними, позивач звернувся до суду з позовом в інтересах Акціонерного товариства Державна акціонерна компанія Українські поліметали, який обґрунтовує наступними обставинами.

Згідно з підп. 1.3.1. та 1.3.2. п. 1.3. Статуту Товариства з обмеженою відповідальністю Закарпатполіметали, затвердженого Загальними зборами його учасників (протокол №17 від 15.02.2005), учасниками Товариства являються: - юридична особа за законодавством України Державна акціонерна компанія Українські поліметали, ідентифікаційний код 25639720, місцезнаходження: м. Київ, пр-кт Московський, 6; - юридична особа за законодавством Маврикію Фірма Закар Ресорсез Лімітед, місцезнаходження головного офісу: Маврикій, Порт Луї, вул. Ремі Олієні 34, Лондон центр, 5 поверх.

Статутний капітал Товариства розподілений між учасниками таким чином: - частка Державної акціонерної компанії Українські поліметали у статутному капіталі Товариства становить 32 057 825 грн, що дорівнює 93,67% статутного капіталу; - частка фірми Закар Ресорсез Лімітед у статутному капіталі Товариства становить 2 166 175 грн, що дорівнює 6,33% статутного капіталу (підп. 5.2.1., 5.2.2. Статуту).

Відповідно до п. 5.8. Статуту, учасники можуть вносити додаткові внески до статутного капіталу, якщо цього вимагають інтереси Товариства. Рішення про внесення додаткових внесків приймаються зборами учасників.

Покликаючись, серед іншого, на вищевикладені положення Статуту ТОВ Закарпатполіметали, позивач зазначає про те, що внаслідок вчиненої відповідачем реєстраційної дії, на яку не надавали згоду збори учасників Товариства шляхом прийняття відповідного рішення, було безпідставно збільшено розмір статутного капіталу останнього та включено до його складу нового учасника компанію Gofer Mining PLC, у зв`язку з чим Акціонерним товариством Державна акціонерна компанія Українські поліметали втрачено 85,01% державної частки (акцій) у майні ТОВ Закарпатполіметали, що, у свою чергу, порушує здатність позивача 2 керувати товариством та контролювати його статутний капітал.

Відповідно до ст. 15 Цивільного кодексу України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

За змістом ст. 16 Цивільного кодексу України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Згідно із ч. 2 ст. 4 Господарського процесуального кодексу України, юридичні особи та фізичні особи - підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням.

Таким чином, у розумінні закону, суб`єктивне право на захист ? це юридично закріплена можливість особи використати заходи правоохоронного характеру для поновлення порушеного права і припинення дій, які порушують це право.

Водночас під порушенням права слід розуміти такий стан суб`єктивного права, за якого воно зазнало протиправного впливу з боку правопорушника, внаслідок чого суб`єктивне право особи зменшилося або зникло як таке, порушення права пов`язано з позбавленням можливості здійснити, реалізувати своє право повністю або частково.

Позивач, тобто особа, яка подала позов, самостійно визначається з порушеним, невизнаним чи оспорюваним правом або охоронюваним законом інтересом, які потребують судового захисту. Обґрунтованість підстав звернення до суду оцінюються судом у кожній конкретній справі за результатами розгляду позову.

Як визначено ч. 1, 2 ст. 5 Господарського процесуального кодексу України, здійснюючи правосуддя, господарський суд захищає права та інтереси фізичних і юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного права чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.

Велика Палата Верховного Суду неодноразово звертала увагу на те, що застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам. Подібні висновки сформульовані у постановах Великої Палати Верховного Суду від 05.06.2018 у справі №338/180/17, від 11.09.2018 у справі №905/1926/16, від 30.01.2019 у справі №569/17272/15-ц, від 02.07.2019 у справі №48/340.

Як вбачається із матеріалів справи, позивач у поданій ним позовній заяві просить визнати незаконними дії приватного нотаріуса щодо внесення змін до відомостей про юридичну особу (дата запису 26.07.2019, номер запису 0001421), а також скасувати запис в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань щодо ТОВ Закарпатполіметали про внесення змін до відомостей про юридичну особу, в обґрунтування чого зазначає про те, що збори учасників ТОВ Закарпатполіметали не приймали рішення про збільшення статутного капіталу останнього та включення до складу Товариства нового учасника компанії Gofer Mining PLC, а також щодо перерозподілу часток учасників ТОВ Закарпатполіметали.

У даному контексті суд зауважує, що метою позову є відновлення становища, що існувало до спірної реєстраційної дії, тобто відновлення складу учасників, який існував до такої реєстраційної дії, а також розміру часток у статутному капіталі юридичної особи, котрі належали останнім.

Хоча позивач і оскаржує дії державного реєстратора (приватного нотаріуса), однак вимога про скасування реєстраційного запису зумовлена необхідністю захисту саме корпоративних прав учасників товариства, які не приймали рішення про надання згоди на вступ до останнього іншої юридичної особи, про збільшення статутного капіталу товариства та перерозподіл наявних у ньому часток.

Позивач звернувся з позовними вимогами, які фактично впливають на корпоративні права учасників, а дії, які оспорюються, випливають з таких прав безпосередньо ТОВ Закарпатполіметали.

Водночас Верховний Суд зазначив, що у правовідносинах, щодо поновлення порушених корпоративних прав позивачів у разі здійснення їх захисту в судовому порядку безпосередньо пов`язане зі здійсненням державної реєстрації змін до відомостей про склад учасників товариства, тобто пов`язане з відносинами у сфері державної реєстрації юридичних осіб, а тому ефективність обраного позивачем способу захисту його порушених корпоративних прав визначається з урахуванням можливості у разі задоволення позову поновити такі права, зокрема здійснити державну реєстрацію змін до відомостей про розміри часток у статутному капіталі та склад учасників товариства (постанова Верховного Суду від 18.08.2021 по справі №909/722/16).

У спірних правовідносинах, які склалися в даній справі, поновлення порушених корпоративних прав учасників товариства у разі здійснення їх захисту в судовому порядку безпосередньо пов`язане зі здійсненням державної реєстрації змін до відомостей про розмір статутного капіталу, розміри часток у статутному капіталі чи склад учасників товариства, тобто пов`язане з відносинами у сфері державної реєстрації юридичних осіб, а тому ефективність обраного способу захисту порушених корпоративних прав визначається з урахуванням можливості у разі задоволення позову поновити такі права, у цьому випадку здійснити державну реєстрацію змін до відомостей про розмір статутного капіталу, розміри часток у статутному капіталі чи склад учасників товариства.

Відносини, що виникають у сфері державної реєстрації юридичних осіб, громадських формувань, що не мають статусу юридичної особи, та фізичних осіб - підприємців регулюються Законом України Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

17.06.2018 набрав чинності Закон України Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю, який визначає правовий статус товариств з обмеженою відповідальністю та товариств з додатковою відповідальністю, порядок їх створення, діяльності та припинення, права та обов`язки їх учасників (ч. 1 ст. 1 Закону України Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю).

Цим Законом були внесені зміни, зокрема, до Закону України Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань (підп. 5 п. 6 глави VIII Прикінцеві та перехідні положення Закону України Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю). Зокрема ст. 17 Закону була доповнена пунктом 5, який визначає перелік документів, що подаються заявником для державної реєстрації змін до відомостей про розмір статутного капіталу, розміри часток у статутному капіталі чи склад учасників товариства з обмеженою/додатковою відповідальністю.

Відповідно до ч. 5 ст. 17 Закону України Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, для державної реєстрації змін до відомостей про розмір статутного капіталу, розміри часток у статутному капіталі чи склад учасників товариства з обмеженою відповідальністю, товариства з додатковою відповідальністю подаються такі документи: 1) заява про державну реєстрацію змін до відомостей про юридичну особу, що містяться в Єдиному державному реєстрі; 2) документ про сплату адміністративного збору; 3) один із таких відповідних документів: а) рішення загальних зборів учасників (рішення єдиного учасника) товариства з обмеженою відповідальністю, товариства з додатковою відповідальністю про визначення розміру статутного капіталу та розмірів часток учасників; б) рішення загальних зборів учасників товариства з обмеженою відповідальністю, товариства з додатковою відповідальністю про виключення учасника з товариства; в) заява про вступ до товариства з обмеженою відповідальністю, товариства з додатковою відповідальністю; г) заява про вихід з товариства з обмеженою відповідальністю, товариства з додатковою відповідальністю; ґ) акт приймання-передачі частки (частини частки) у статутному капіталі товариства з обмеженою відповідальністю, товариства з додатковою відповідальністю; д) судове рішення, що набрало законної сили, про визначення розміру статутного капіталу товариства з обмеженою відповідальністю, товариства з додатковою відповідальністю та розмірів часток учасників у такому товаристві; е) судове рішення, що набрало законної сили, про стягнення (витребування з володіння) з відповідача частки (частини частки) у статутному капіталі товариства з обмеженою відповідальністю, товариства з додатковою відповідальністю; 4) структура власності за формою та змістом, визначеними відповідно до законодавства.

Водночас в ч. 5 ст. 17 Закону України Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань міститься перелік судових рішень, на підставі яких проводиться державна реєстрація змін до відомостей про розмір статутного капіталу, розміри часток у статутному капіталі чи склад учасників товариства. Цей перелік є чітко визначеним і є вичерпним. Тобто в зазначеній нормі міститься вичерпний перелік способів захисту порушених прав учасників товариства з обмеженою відповідальністю або з додатковою відповідальністю, норми якого є спеціальними для зазначених товариств.

При цьому в розумінні пункту 8 частини 1 статті 1 Закону України Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань заявником, який може звернутися за вчиненням реєстраційних дій, є позивач або уповноважена ним особа - у разі подання судового рішення, що набрало законної сили, про визначення розміру статутного капіталу товариства з обмеженою відповідальністю, товариства з додатковою відповідальністю та розмірів часток учасників такого товариства чи судового рішення, що набрало законної сили, про стягнення з відповідача (витребування з його володіння) частки (частини частки) у статутному капіталі товариства з обмеженою відповідальністю, товариства з додатковою відповідальністю для державної реєстрації змін до відомостей про юридичну особу, що містяться в Єдиному державному реєстрі.

Державна реєстрація та інші реєстраційні дії проводяться на підставі судових рішень, що набрали законної сили та тягнуть за собою зміну відомостей в Єдиному державному реєстрі, а також що надійшли в електронній формі від суду або державної виконавчої служби відповідно до Закону України Про виконавче провадження щодо: - визнання повністю або частково недійсними рішень засновників (учасників) юридичної особи або уповноваженого ними органу; - визнання повністю або частково недійсними змін до установчих документів юридичної особи; - заборони (скасування заборони) вчинення реєстраційних дій; - накладення/зняття арешту корпоративних прав; - зобов`язання вчинення реєстраційних дій; - скасування реєстраційної дії/запису в Єдиному державному реєстрі; - виділу юридичної особи; - провадження у справах про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом, прийнятих відповідно до Закону України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом"; - припинення юридичної особи, що не пов`язано з банкрутством юридичної особи; - відміни державної реєстрації припинення юридичної особи; - припинення підприємницької діяльності фізичної особи - підприємця, що не пов`язано з банкрутством юридичної особи; - відміни державної реєстрації припинення підприємницької діяльності фізичної особи - підприємця; - відміни в порядку апеляційного/касаційного оскарження судового рішення, на підставі якого вчинено реєстраційну дію (п. 2 ч. 1 ст. 25 Закону України Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань).

Враховуючи вищенаведене, суд констатує, що в ч. 5 ст. 17 Закону України Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань міститься перелік судових рішень, на підставі яких проводиться державна реєстрація змін до відомостей про розмір статутного капіталу, розміри часток у статутному капіталі чи склад учасників товариства. Цей перелік є чітко визначеним і є вичерпним. Частиною 2 ст. 25 зазначеного Закону передбачено перелік судових рішень, на підставі яких проводиться державна реєстрація змін до відомостей, які не стосуються розміру статутного капіталу, розміру часток у статутному капіталі чи складу учасників товариства.

Станом на сьогодні існує стала та послідовна судова практика Великої Палати Верховного Суду щодо способу захисту особи, яка вважає, що її право чи законний інтерес порушені змінами у складі чи розподілі часток учасників товариства з обмеженою відповідальністю.

Так, Велика Палата Верховного Суду у постанові від 22.10.2019 у справі №923/876/16 зробила висновок, що вичерпний перелік способів захисту учасників товариств з обмеженою відповідальністю або з додатковою відповідальністю міститься у статті 17 Закону України Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, норми якого є спеціальними для зазначених товариств. Відповідачами за таким позовом є не тільки господарське товариство, але й особи - учасники товариства, які внаслідок задоволення позову можуть бути позбавлені своїх часток у статутному капіталі або їх частин у грошовому або відсотковому виразі.

У постановах від 18.03.2020 у справі №466/3221/16-а та від 01.04.2020 у справі №813/1056/18 Велика Палата Верховного Суду вказала, що вичерпний перелік способів захисту особи, яка вважає, що її право чи законний інтерес порушені змінами у складі чи розподілі часток учасників товариства з обмеженою відповідальністю або з додатковою відповідальністю, міститься у статті 17 Закону України Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, норми якого є спеціальними для зазначених товариств. У разі, якщо позивач прагне відновити склад учасників товариства, який існував до стверджуваного порушення його прав або інтересів, і таке відновлення не може бути здійснене шляхом стягнення (витребування з володіння) з відповідача частки (частини частки) у статутному капіталі товариства (підпункт е пункту 3 частини п`ятої статті 17 цього Закону), то належним способом захисту в цьому разі є позов про визначення розміру статутного капіталу товариства та розмірів часток учасників товариства (підпункт д пункту 3 частини п`ятої статті 17 цього Закону). Відповідачами за таким позовом є не тільки господарське товариство, але й особи - учасники товариства, які внаслідок задоволення позову можуть бути позбавлені своїх часток у статутному капіталі або їх частин у грошовому або відсотковому виразі.

Аналогічна позиція викладена Великою Палатою Верховного Суду у постановах від 17.12.2019 у справі №927/97/19 та від 03.11.2020 у справі №922/88/20.

Зазначені висновки Великої Палати Верховного Суду мають загальний характер та мають враховуватись при вирішенні питання щодо належності обраного позивачем способу захисту в усіх справах, що стосуються зміни розміру часток та відновлення складу учасників товариства, який існував до стверджуваного порушення прав або інтересів учасників товариства.

Необхідною умовою застосування судом певного способу захисту є наявність певного суб`єктивного права (інтересу) у позивача та порушення (невизнання або оспорювання) цього права (інтересу) з боку відповідача.

На позивача покладений обов`язок обґрунтувати свої вимоги поданими до суду доказами, тобто довести, що його права та інтереси порушуються, оспорюються чи не визнаються, а тому потребують захисту.

Тобто наслідком задоволення позовних вимог має бути відновлення порушених, невизнаних чи оспорюваних прав позивача, на користь якого приймається відповідне рішення суду.

Вирішуючи спір, суд має перевірити наявність в особи, яка звертається з позовом, порушеного права чи охоронюваного законом інтересу, на захист якого подано цей позов, з`ясувати, у чому полягає порушення цих прав та інтересів. При цьому відсутність факту порушення права особи є підставою для відмови в позові, оскільки захисту підлягають саме порушене (оспорюване) право та інтерес.

Водночас якщо особа фактично прагне відновити склад учасників товариства, відповідачами за такими позовами має бути не тільки учасник товариства, який внаслідок задоволення позову може бути позбавлений своєї частки у статутному капіталі або її частини у грошову виразі, а й саме товариство.

Тобто позивачем має виступати особа, яка є учасником товариства, яка бере участь в управлінні товариством і яка доводить відсутність аналогічного права в іншого учасника.

Аналогічних правових висновків притримується і Верховний Суд у постанові від 01.08.2022 у справі №907/166/21.

В даному ж випадку позов до суду заявлено особою, яка взагалі не є учасником (засновником, акціонером, пайовиком) ТОВ Закарпатполіметали, а виступає, натомість, органом управління АТ ДАК Українські поліметали, котре самостійно не зверталося за захистом порушеного, на його думку, права чи інтересу в судовому порядку.

Водночас суд констатує, що матеріали даної справи не містять будь-яких належних та допустимих доказів у підтвердження незаконності вчинених приватним нотаріусом Селехманом О.А. реєстраційних дій, порушення останнім порядку їх вчинення на момент внесення до ЄДРЮОФОПтаГФ оспорюваного запису та доказів, які би вказували на відсутність правових підстав для вчинення відповідачем означених реєстраційних дій, як про це стверджує позивач.

Крім того, доцільним є відзначити, що визначення відповідача (відповідачів), предмета та підстав спору є правом позивача. Суд має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження замінити первісного відповідача належним відповідачем. Однак за власною ініціативою суд не може залучити до участі в справі співвідповідача або замінити первісного відповідача належним відповідачем. Пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для закриття провадження у справі. За результатами розгляду справи суд відмовляє у позові до неналежного відповідача.

Наведене узгоджується із правовими висновками Великої Палати Верховного Суду, викладеними в постанові від 11.09.2019 у справі №910/7122/17.

Так, упродовж розгляду даної справи, позивачем неодноразово наголошувалось на тому, що спір, який виник між сторонами, належить до корпоративних.

Частиною 6 ст. 961 Цивільного кодексу України визначено, що корпоративними відносинами є відносини між учасниками (засновниками, акціонерами, пайовиками) юридичних осіб, у тому числі які виникають між ними до державної реєстрації юридичної особи, а також відносини між юридичною особою та її учасниками (засновниками, акціонерами, пайовиками) щодо виникнення, здійснення, зміни і припинення корпоративних прав.

В даному ж випадку, позов заявлено до суб`єкта реєстраційної діяльності приватного нотаріуса Селехмана О.А., в якого відсутні корпоративні відносини із позивачем та ТОВ Закарпатполіметали. Із клопотанням про залучення співвідповідача або заміну первісного відповідача належим відповідачем позивач протягом судового розгляду справи не звертався.

Враховуючи вищевикладене в сукупності, суд приходить до висновку про те, що заявлені позивачем вимоги є необґрунтованими та безпідставними, а відтак, у задоволенні таких слід відмовити.

Згідно зі ст. 73 Господарського процесуального кодексу України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до статті 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Положеннями ст. 76 ГПК України визначено, що належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 ГПК України обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

В силу ст. 79 ГПК України, наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування.

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) (ст. 86 Господарського процесуального кодексу України).

Позивач доказів на підтвердження наведених ним обставин та обґрунтувань суду не надав. Аргументи позивача не знайшли свого підтвердження у матеріалах справи та положеннях законодавства.

З урахуванням вищевикладеного в сукупності, суд приходить до висновку про відмову в задоволенні позову повністю.

РОЗПОДІЛ СУДОВИХ ВИТРАТ У СПРАВІ

Судові витрати підлягають віднесенню на позивача у відповідності до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України.

Керуючись ст. 11, 13, 14, 73 79, 86, 129, 130, 210, 220, 233, 236, 237, 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України

СУД УХВАЛИВ:

1. У задоволенні позову відмовити повністю.

2. Судові витрати покласти на позивача.

3. На підставі ст. 241 Господарського процесуального кодексу України рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. Апеляційна скарга на рішення суду згідно ст. 256 Господарського процесуального кодексу України подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Рішення може бути оскаржене до Західного апеляційного господарського суду.

4. Вебадреса сторінки на офіційному вебпорталі судової влади України в Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію по даній справі, http://court.gov.ua/fair/sud5008/ або http://www.reyestr.court.gov.ua.

У зв`язку із перебуванням судді Пригари Л.І. у відпустці з 27.11.2023 по 30.11.2023, та з 18.12.2023 по 21.12.2023, повне судове рішення складено та підписано 22.12.2023.

Суддя Пригара Л.І.