ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14.12.2023м. ДніпроСправа № 904/2868/23
За позовом Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпровські електромережі", м. Дніпро

до Товариства з обмеженою відповідальністю ВЕЙЛ-БІЛДІНГ, м. Дніпро

про стягнення заборгованості у розмірі 875 837,66 грн

за зустрічним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю ВЕЙЛ-БІЛДІНГ, м. Дніпро

до Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпровські електромережі", м. Дніпро

про стягнення грошових коштів у розмірі 289 239,57 грн

Суддя Золотарьова Я.С.

Секретар судового засідання Мазнов Д.С.

Представники:

від позивача (відповідача за зустрічним позовом) не з`явився

від відповідача (позивача за зустрічним позовом) не з`явився

ПРОЦЕДУРА

Акціонерне товариство "ДТЕК Дніпровські електромережі" звернулося до Господарського суду Дніпропетровської області з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю ВЕЙЛ-БІЛДІНГ і просить суд стягнути заборгованість у розмірі 875 837,66 грн, з яких: 149 219,37 грн - основна заборгованість, 524 779,51 грн - пеня, 201 838,27 грн - штраф та судові витрати.

Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням відповідачем умов договору підряду №93-ДнЕМ від 11.06.2021 в частині порушення строків виконання робіт.

Ухвалою господарського суду Дніпропетровської області від 12.06.2023 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи за наявними у ній матеріалами.

Товариство з обмеженою відповідальністю ВЕЙЛ-БІЛДІНГ подало до суду зустрічну позовну заяву до Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпровські електромережі" в якій просить суд стягнути з Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпровські електромережі" грошові кошти у розмірі 289 239,57 грн та відзив на позовну заяву.

Ухвалою господарського суду Дніпропетровської області від 10.07.2023 зустрічну позовну заяву залишено без руху.

Товариство з обмеженою відповідальністю ВЕЙЛ-БІЛДІНГ 17.07.2023 в межах строків, передбачених частиною 2 статті 174 Господарського процесуального кодексу України усунуло недоліки зустрічної позовної заяви.

25.07.2023 позивач подав відповідь на відзив.

Ухвалою господарського суду Дніпропетровської області від 07.08.2023 прийнято зустрічний позов для спільного розгляду з первісним позовом.

Ухвалою господарського суду Дніпропетровської області від 08.08.2023 здійснено перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження. Призначено підготовче засідання на 29.08.2023.

14.08.2023 відповідач за зустрічним позовом надав відзив на зустрічну позовну заяву.

Протокольною ухвалою від 29.08.2023 оголошено перерву до 19.09.2023.

15.09.2023 відповідач за первісним позовом надав клопотання про відкладення розгляду справи.

Ухвалою господарського суду Дніпропетровської області від 19.09.2023 закрито підготовче провадження та справу призначено до судового розгляду по суті на 18.10.2023.

18.10.2023 від відповідача (позивача за зустрічним позовом) надійшла заява про застосування строку позовної давності.

Ухвалою господарського суду Дніпропетровської області від 18.10.2023 відкладено судове засідання на 15.11.2023.

13.11.2023 позивач за первісним позовом надав додаткові пояснення у справі.

Протокольною ухвалою від 15.11.2023 оголошено перерву до 14.12.2023.

В судове засідання 15.11.2023 сторони не з`явились, про причини неявки не повідомили. Клопотання про відкладення розгляду справи не надходили.

У судовому засіданні 14.12.2023 розпочато розгляд справи по суті: встановлено обставини справи та досліджено докази, наявні у матеріалах справи.

У судовому засіданні 14.12.2023 у нарадчій кімнаті ухвалено судове рішення в порядку статті 240 Господарського процесуального кодексу України з оформленням вступної та резолютивної частини.

АРГУМЕНТИ СТОРІН

Позиція позивача (за первісним позовом), викладена у позові

Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням відповідачем умов договору підряду №93-ДнЕМ від 11.06.2021 в частині порушення строків виконання робіт.

У зв`язку із невиконанням відповідачем умов договору, позивач нарахував до стягнення з відповідача заборгованість у розмірі 875 837,66 грн, з яких: 149 219,37 грн - основна заборгованість, 524 779,51 грн - пеня, 201 838,27 грн - штраф та витрати на правничу допомогу у розмірі 30 000 грн.

Позиція відповідача (за первісним позовом), викладена у відзиві на позов

Відповідачем належним чином виконувався Договір підряду № 93-ДнЕМ від 11.06.2021, тому доводи Позивача, що роботи за Договором підряду № 93-ДнЕМ від 11.06.2021 не завершені нічим не підтверджується та є безпідставними з огляду на таке.

АТ "ДТЕК ДНІПРОВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ" було перераховано аванс на рахунок ТОВ "ВЕЙЛ-БІЛДІНГ" у сумі 1 441 701, 96 грн з ПДВ.

Роботи на об`єкті виконувалися до 31.10.2021 року, але у зв`язку зі збільшенням обсягу робіт, а також неможливістю звільнити всі приміщення співробітниками Межівського РЕМу, було ухвалене рішення щодо продовження договору до травня 2022 року.

На цьому об`єкті перебувала бригада співробітників ТОВ "ВЕЙЛ-БІЛДІНГ", було завезено інструмент та будівельні матеріали. Роботи на об`єкті виконувались до 24.02.2022 року включно.

У березні 2022 року з ТОВ «ВЕЙЛ-БІЛДІНГ» зв`язався співробітник АТ "ДТЕК ДНІПРОВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ" Гриценко О.В. та повідомив, що у зв`язку з тим, що Межівський РЕМ розташований у безпосередній близькості до лінії фронту, ТОВ "ВЕЙЛ-БІЛДІНГ" продовжувати проводити роботи поки що не потрібно.

Протягом 2022 року по травень 2023 року включно ТОВ "ВЕЙЛ-БІЛДІНГ" неодноразово зверталось з вимогами до керівника департаменту з проектного управління АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» Возняк А.Г., з проханням повернути будівельні матеріали, загальна вартість яких становить 181 390,21 грн. з ПДВ.

Відтак, відповідач за первісним позовом просить відмовити у задоволенні позову, оскільки ним повністю виконувались умови договору, зменшити розмір штрафних санкцій та застосувати строк позовної давності до нарахованих штрафних санкцій.

Позиція позивача (за первісним позовом), викладена у відповіді на відзив

Відповідач вказує на неможливість виконання робіт у зв`язку з початком військової агресії з боку РФ, однак, всупереч умовам Договору, Відповідач не повідомив Позивача протягом п`яти днів про настання форс-мажорних обставин та неможливість виконання зобов`язань за цим Договором за таких обставин.

Відповідач у своєму Відзиві на позов стверджує, що ним було придбано будівельні матеріали на суму 181 390, 21 грн. На підтвердження цього факту Відповідач надає копію Акту, в якому комісія зафіксувала факт знаходження будівельних матеріалів, придбаних та доставлених на об`єкт Межівського ОРЕМ компанією ТОВ «ВЕЙЛ-БІЛДІНГ».

Відповідно до п. 16.1. Договору, уповноваженим представником Замовника на час виконання Договору є Скиданов Олександр Володимирович, втім акт підписано іншою особою, без уповноваження цієї особи на підписання будь-яких актів.

Так, Відповідачем не наданого жодного акту приймання-передачі будівельних матеріалів Позивачеві, так само як і не надано жодної видаткової накладної про придбання таких будівельних матеріалів Відповідачем, яка б підтвердила їхню вартість та кількість.

Також Відповідач не направляв жодного акту за жовтень 2022 року Позивачеві, коли підтвердженням належного виконання Робіт за Договором є підписані з обох сторін Акти приймання виконаних будівельних робіт (Форма КБ-2) та Довідки про вартість виконаних будівельних робіт / витрати.

Щодо застосування строків позовної давності позивач (за первісним позовом) заперечив та зазначив, що воєнний стан в Україні діє з 24.02.2022 до 18.08.2022, а карантин в Україні запроваджений з 12.03.2020 до 01.07.2023..

Таким чином, якщо позовна давність, станом на 12 березня 2020 року не спливла, то її перебіг наразі зупинено до кінця карантину та воєнного стану.

Щодо зменшення штрафних санкцій позивач за первісним позовом заперечив та вказав, що до відзиву Відповідачем не долучено жодного доказу щодо об`єктивної неможливості вчасного виконання зобов`язань взятих на себе за Договором.

Позиція позивача, викладена у зустрічній позовній заяві

Товариство з обмеженою відповідальністю «ВЕЙЛ-БІЛДІНГ» подало до суду зустрічну позовну заяву до Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпровські електромережі" в якій просить суд стягнути з Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпровські електромережі" грошові кошти у розмірі 289 239,57 грн.

В обґрунтування зустрічної позовної заяви заявник зазначає, що Відповідач за зустрічним позовом не надавав можливості Позивачу за зустрічним позовом, забрати будівельні матеріали, які належать йому на праві власності на суму 181 390, 21 грн та товарно-матеріальні цінності за Актом виконаних робіт станом на жовтень 2022 року - 48 872,47 грн з ПДВ.

З огляду на викладене позивач за зустрічним позовом просить суд стягнути з відповідача за зустрічним позовом суму боргу у розмірі 289 239, 57 грн, 3% річних у розмірі 8 088 грн та інфляційні втрати у розмірі 50 888, 89 грн.

Позиція відповідача (за зустрічним позовом), викладена у відзиві на зустрічну позовну заяву

Відповідач за зустрічним позовом зазначає, що підтвердженням належного виконання Робіт за Договором є підписані з обох сторін Акти приймання виконаних будівельних робіт (Форма КБ-2) та Довідки про вартість виконаних будівельних робіт/та витрати/ (Форма МйКБ-3).

Позивач за зустрічним позовом не направляв акту за жовтень 2022 року відповідачеві за зустрічним позовом.

Співробітник Відповідача за зустрічним позовом Кіпоренко Ілля направив на електронну адресу представника Позивача за зустрічним позовом проект Акту приймання виконаних будівельних робіт, в якому було зазначено перелік робіт, які Відповідач за зустрічним позовом очікував, що вони будуть виконані Позивачем за зустрічним позовом у жовтні місяці. Роботи виконані так і не були, акт підписаний не був.

Відповідач за зустрічним позовом вказав, що позивачем за зустрічним позовом не наданого акту приймання-передачі будівельних матеріалів, як і не надано видаткових накладних про придбання таких будівельних матеріалів, які б підтвердили вартість та кількість.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ ТА ДОКАЗИ, ЩО ЇХ ПІДТВЕРДЖУЮТЬ

11.06.2021 між Акціонерним товариством "ДТЕК Дніпровські електромережі" (далі замовник, позивач) та Товариством з обмеженою відповідальністю "Вейл-Білдінг" (далі підрядник, відповідач) укладено договір підряду №93-ДнЕМ (далі договір).

Згідно з пунктом 1.1 договору замовник доручає, а підрядник зобов`язується відповідно до умов договору виконати роботи (далі роботи) (код робіт згідно державного класифікатора продукції та послуг: 41.00.40) з капітального ремонту будівлі АПК Павлоградського ОРЕМ АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі», інв.№11/0000 за адресою: Дніпропетровська область смт. Межова вул. Заводська, 41 (надалі іменований «Об`єкт»), а замовник приймає та оплачує належним чином виконані роботи.

Відповідно до п. 2.1 договору, договірна ціна (додаток №1 до договору) робіт визначається на основі кошторису і становить 2 883 403, 92 грн, в тому числі ПДВ 480 567, 32 грн.

Пунктом 2.2 договору сторони визначили, що розрахунки за цим договором будуть здійснюватися шляхом перерахування авансового платежу, сплати проміжних платежів та остаточного розрахунку.

Авансовий платіж здійснюється після підписання цього договору шляхом перерахування грошових коштів на поточний рахунок підрядника у розмірі 50% від суми договору, що складає 1 441 701, 96 грн, в тому числі ПДВ 240 283, 66 грн (п. 2.2.1 договору).

Остаточний розрахунок за виконані за цим договором роботи, замовник здійснить впродовж 10 календарних днів з дати підписання сторонами акту виконаних робіт КБ2в та довідки про вартість виконаних робіт КБ3. Якщо останній день строку для оплати, що встановлений цим договором, припадає на вихідний, святковий або інший неробочий день, днем закінчення такого строку є перший за ним робочий день (п. 2.3 договору).

Згідно з п. 3.1 договору підрядник зобов`язаний розпочати виконання робіт протягом 5 (п`яти) робочих днів з моменту надання йому будівельного майданчика (фронту робіт) за актом приймання-передачі об`єкта.

Пунктом 3.2 договору визначено, що строки виконання робіт, початок та закінчення робіт / етапів робіт визначаються календарним графіком виконання робіт, який є невід`ємною частиною договору (додаток № 3 до договору).

За п. 11.5 Договору всі Роботи по відповідному Окремому об`єкту капітального ремонту передбачені Кошторисною документацією, повинні бути завершені та передані Замовнику у строки, вказані в Календарному графіку виконання Робіт.

Відповідно до п. 11.6 Договору приймання-передача Об`єкта з капітального ремонту в цілому буде здійснюватися Сторонами відповідно до наступних етапів: повідомлення Замовника про готовність передачі Об`єкта (пп. 11.6.1 Договору); огляд та перевірка Об`єкта, складання Акту приймання-здавання з ремонту будівель, споруд (пп. 11.6.2 Договору). За пп. 11.8.7 Договору у разі встановлення проведеною перевіркою відповідності закінченого капітального ремонту Об`єкта вищезазначеним вимогам Сторони підписують підготовлений Підрядником Акт приймання-здавання з ремонту будівель, споруд.

Згідно з пп. 13.1.1 договору за порушення строків виконання робіт підрядник сплачує неустойку (пеню) в розмірі 0,1% від договірної ціни за кожний день прострочення, а за прострочення понад 30 днів підрядник додатково сплачує замовнику штраф у розмірі 7 (семи) відсотків від Договірної ціни.

Відповідно до п. 13.1.5 Договору у разі невиконання або несвоєчасного виконання Підрядником прийнятих зобов`язань за Договором у разі здійснення Замовником попередньої оплати/авансового платежу, Підрядник зобов`язується впродовж 5 (п`яти) банківських днів з дати отримання письмової вимоги від Замовника, повернути на поточний рахунок Замовника суму грошових коштів, попередньо перерахованих в рахунок оплати Робіт за цим Договором.

Відповідно до п. 15.2 договору замовник має право в односторонньому порядку розірвати договір, надіславши повідомлення підряднику, у разі:

15.2.1. прийняття рішення про припинення робіт, в тому числі шляхом консервації або ліквідації незавершеного будівництва;

15.2.2. прийняття рішення про припинення підрядника як суб`єкта підприємницької діяльності;

15.2.3. прийняття судом постанови про визнання підрядника банкрутом;

15.2.4. якщо підрядник за своєї вини не розпочав виконання робіт протягом 30 (тридцяти) календарних днів з дня, коли він повинен згідно з договором розпочати їх виконання;

15.2.5. допустив відставання темпів виконання робіт від передбачених календарним графіком виконання робіт на 30 (тридцять) календарних днів;

15.2.6. виконав роботи з недоліками і не забезпечив їх усунення у визначений замовником строк;

15.2.7. допустив недоліки (дефекти), які виключають можливість використання об`єкта для вказаної в договорі мети та не можуть бути усунені підрядником.

У разі якщо рішення про розірвання договору приймається відповідно до умов пункту 15.2 договір вважається розірваним на 15 (п`ятнадцятий) календарний день з направлення замовником повідомлення про таке рішення (п. 15.3 договору).

Відповідно до пункту 17.1 договору, цей договір може бути скріплений печатками сторін, набирає чинності з дня його підписання уповноваженими представниками обох сторін і діє до 31.12.2021, а в частині виконання зобов`язань до повного виконання сторонами своїх зобов`язань за цим договором, що виникли під час дії договору. Дострокове розірвання договору допускається тільки на підставах, передбачених цим договором, законом або за згодою обох сторін. Сторони дійшли згоди, що датою підписання договору вважається дата, зазначена у верхньому правому куті на першій сторінці договору.

Відповідно до умов договору між замовник та підрядником узгоджено, підписано та скріплено печатками календарний графік на капітальний ремонт будівлі АПК Павлоградського ОРЕМ АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі», інв.№11/0000 за адресою: Дніпропетровська область смт. Межова вул. Заводська, 41, де початок робіт з другої декади червня по третю декаду жовтня 2021.

Додатковою угодою № 1 від 31.12.2021 Сторони дійшли згоди продовжити строк дії Договору до 31.03.2022 (арк.с.21).

17.06.2021 АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» було сплачено на користь ТОВ «Вейл-Білдінг» аванс у сумі 1 441 701, 96 грн на виконання Робіт по Договору, що підтверджується платіжною інструкцією № 2079085 від 17.06.2021.

На виконання п. 3.1. Договору, 11.06.2021 між Замовником та Підрядником було підписано Акт приймання-передачі для виконання будівельно-монтажних робіт по Договору, яким також було передано необхідну проектну документацію (арк.с.23).

Підрядником не виконано Роботи по Договору в повному обсязі.

Зокрема, між Сторонами Договору було підписано наступні акти приймання виконаних будівельних робіт та акти вартості устаткування:

-акт від 29.10.2021 на суму 386 295,36 грн.;

-акт № 2 від 30.12.2021 на суму 216 693,25 грн.;

-акт № 3 від 31.12.2021 на суму 689 493,98 грн.

Загальна вартість Робіт, виконаних Підрядником за Договором, становить 1 292 482, 59 грн., а сума невикористаного авансу, попередньо сплаченого Замовником по Договору, складає 149 219, 37 грн.

22.05.2023 Позивачем було підготовлено вимогу вих. № 24026/1001 про відмову та припинення зобов`язань за Договором підряду № 93-ДнЕМ від 11.06.2021, повернення грошових коштів (авансового платежу) у загальній сумі 149 219, 37 грн., сплату штрафних санкцій.

У відповідь на вимогу відповідач за первісним позовом зазначив, що ТОВ «ВЕЙЛ-БІЛДІНГ» не змогло у повному обсязі виконати свої зобов`язання за укладеним Договором , тому що 24 лютого 2022 року розпочалось повномасштабне вторгнення російської федерації, а також просив зафіксувати фактично виконані роботи та оформити їх в Акт виконаних робіт. Цим Листом ТОВ «ВЕЙЛ-БІЛДІНГ» підтвердив готовність виконувати свої зобов`язання за цим Договором.

Однак, станом на сьогодні сплачений по Договору аванс у сумі 149 219, 37 грн. Відповідачем не повернутий Позивачу за первісним позовом.

Наведені обставини й стали причиною виникнення спору за первісним позовом.

За матеріалами зустрічної позовної заяви позивач зазначає, що відповідач не надавав можливості позивачу забрати будівельні матеріали, які належать йому на праві власності на суму 181 390, 21 грн та не оплатив виконані роботи за Актом виконаних робіт станом на жовтень 2022 року у сумі 48 872,47 грн з ПДВ.

Пунктом 5.1 договору визначено, що роботи виконуються з використанням Матеріальних ресурсів Підрядника. Матеріальні ресурси, надання яких необхідне для виконання Робіт в обсягах, зазначених в Технічному завданні Замовника, Проектній та Кошторисній документації, надаються Підрядником.

Підрядник повинен придбати Матеріальні ресурси, необхідні для виконання Робіт, у такі строки, щоб не порушилися строки виконання Робіт, передбачені Календарним графіком виконання Робіт (п.5.3 договору).

Підрядник відповідає за доброякісність наданих ним Матеріальних ресурсів, якість яких має відповідати вимогам, що передбачені Договором. Підрядник є власником Матеріальних ресурсів, що ним надаються, контролює їх якість, кількість і комплектність, на ньому лежить ризик їхньої випадкової загибелі, втрати або ушкодження до моменту підписання Замовником Акт приймання-передачі з ремонту будівель та споруд (п.5.4 договору).

Підрядник зобов`язаний забезпечити своїми силами й за свій рахунок охорону Матеріальних ресурсів на весь період виконання Робіт (п.8.10 договору).

Відповідно до акту від 20.10.2022 (арк.с.153) комісія у складі ТОВ «Вейл Білдінг» Устименко Д.С. та старшого майстра РЕМ Межевського Гончарова В.А. зафіксували факт знаходження будівельних матеріалів набутих та доставлених на об`єкт.

Поіменний опис будівельних матеріалів викладено у вказаному акті.

Акт підписано ОСОБА_1 та ОСОБА_2

29.05.2023 Позивач за зустрічним позовом виставив рахунок на оплату № 3 відповідачу за первісним позовом на суму 181 390, 21 грн, який останній не оплатив.

Позивачем за зустрічним позовом направлено відповідачу за зустрічним позовом 29.05.2023 вимогу № 1-29/05, в якій він вимагав повернути на склад підприємства свої матеріали, які передані на зберігання в Межівський РЕМ АТ «ДТЕК ДНІПРОВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ».

У разі не повернення ТМЦ на склад підприємства, Позивач за зустрічним позовом буде вважати товарно-матеріальні цінності за актом від 20.10.2022, такими що були придбані вашим підприємством і вимагаємо сплатити рахунок № 3 від 29.05.2023р на загальну суму 181 390, 21 грн.

Щомісячне приймання-передача виконаних Робіт здійснюється Замовником шляхом перевірки кількості, якості та вартості Робіт, що передаються Підрядником, вимогам Проектної та Кошторисної документації, Технічному завданню, державним будівельним нормам та іншим загальнообов`язковим державним нормам, правилам, стандартам та у разі необхідності із залученням проектної організації, яка здійснює авторський нагляд та/або особи, яка здійснює технічний нагляд (п.11.1 договору).

Підрядник готує Акти приймання виконаних будівельних робіт (Форма КБ-2в), Довідки про вартість виконаних будівельних робіт/та витрати/ (Форма №КБ-3) та опис фактично виконаних Робіт та до 25-го числа звітного місяця разом з документами, зазначеними в п.2.2.3 цього Договору, подає їх на паперових носіях у 3 (трьох) примірниках на розгляд Замовника. Підрядник зобов`язаний надавати Акти приймання виконаних будівельних робіт (Форма №КБ-2в) на паперовому носії та в електронному вигляді на електронному носії інформації у форматі інформаційного блоку даних (переважно у форматі програмного комплексу «Будівельні технології - Кошторис», розширення «STS» або «BDSU. Підрядник має право представити електронні розрахунки КБ-2в у форматі еквівалентного програмного забезпечення, гарантуючи при цьому можливість повноцінної інтеграції файлів (без втрати даних) в існуюче обчислювальне програмне забезпечення Замовника, і що така інтеграція не приведе до додаткових витрат (п. 11.1.2 Договору)

Відповідно до п. 11.1.3 Договору Замовник протягом 10 (десяти) робочих днів з дня одержання, зобов`язаний розглянути надані документи, та у разі відсутності зауважень до виконаних Робіт та/або до оформлення поданих документів, прийняти виконані належним чином Роботи, підписати Акти приймання виконаних будівельних робіт (Форма КБ-2) та Довідки про вартість виконаних будівельних робіт/та витрати/ (Форма №КБ-3) і повернути Підряднику 1 (один) примірник підписаних Актів приймання виконаних будівельних робіт (Форма КБ-2в) та Довідок про вартість виконаних будівельних робіт/ та витрати/(Форма №КБ-3).

У випадку, якщо протягом строку, визначеного п. 11.1.10. цього Договору, Замовник:

і) не підпише відповідні Акти приймання виконаних будівельних робіт (Форма КБ-2в) та/або Довідки про вартість виконаних будівельних робіт /та витрати/ (Форма №КБ-3), та

іі) не поверне Підряднику підписані екземпляри Актів приймання виконаних будівельних робіт (Форма КБ-2в) та Довідок про вартість виконаних будівельних робіт /та витрати/ (Форма №КБ-3), та

ііі) не надасть Підряднику Акт виявлених недоліків, складений відповідно до п. Ц .1.4 цього Договору, та

іу) не надасть Підряднику письмових зауважень, такі Роботи вважаються прийнятими Замовником без зауважень на 15 (п`ятнадцятий) робочий день від дати отримання Замовником актів та довідок з доданими до них документами, вказаними у цьому Договорі.

Акт приймання виконаних робіт на суму 48 872,47 грн з ПДВ між сторонами не підписаний. Доказів направлення цього акту, а також інших документів, передбачених пунктом 11.1.2 договору матеріали справи не містять.

Відомості та довідки між сторонами не підписані.

30.05.2023 Позивачем за зустрічним позовом направлено відповідачу за зустрічним позовом вимогу, де він вимагає зафіксовані об`єми матеріалів в актах, включити вказані акти до загального розрахунку на даному об`єкті будівництва.

Доказів направлення вимог позивач за зустрічним позовом не надав.

Наведені обставини й стали причиною звернення з зустрічною позовною заявою.

ОЦІНКА АРГУМЕНТІВ СТОРІН, ВИСНОВКИ СУДУ

Щодо правовідносин сторін

Згідно частини 1 статті 837 Цивільного кодексу України, за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу.

З огляду на наявний в матеріалах справи договір, між сторонами склались правовідносини підряду.

Щодо дії договору

Сторони у п. 15.2 договору закріпили право позивача, як замовника робіт на розірвання договору в односторонньому порядку шляхом надсилання повідомлення відповідачу, тобто підряднику, зокрема, у разі прийняття рішення про припинення робіт (п.п. 15.2.1 договору).

За змістом статті 849 ЦК України замовник має право у будь-який час перевірити хід і якість роботи, не втручаючись у діяльність підрядника (частина 1).

Якщо підрядник своєчасно не розпочав роботу або виконує її настільки повільно, що закінчення її у строк стає явно неможливим, замовник має право відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків (частина 2).

Якщо під час виконання роботи стане очевидним, що вона не буде виконана належним чином, замовник має право призначити підрядникові строк для усунення недоліків, а в разі невиконання підрядником цієї вимоги - відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків або доручити виправлення роботи іншій особі за рахунок підрядника (частина 3).

Замовник має право у будь-який час до закінчення роботи відмовитися від договору підряду, виплативши підрядникові плату за виконану частину роботи та відшкодувавши йому збитки, завдані розірванням договору (частина 4).

Отже, замовник має право відмовитися в односторонньому порядку від договору у будь-який час до закінчення робіт, що має наслідком припинення зобов`язань за договором (аналогічна правова позиція висвітлена у постанові Верховного Суду від 07.09.2022 у справі №910/8214/21).

Оскільки виконання зобов`язань за договором судом визнано продовженим до їх повного виконання, як закріплено у п. 17.1 договору, правомірним є висновок і про чинність договору, яким врегульовані правовідносини сторін, зокрема, у питанні його виконання.

Відповідно, право замовника відмовитись від договору, передбачене ст. 849 ЦК України, зокрема, якщо підрядник своєчасно не розпочав роботу або виконує її настільки повільно, що закінчення її у строк стає явно неможливим (ч. 2), якщо під час виконання роботи стане очевидним, що вона не буде виконана належним чином (ч. 3) або передбачене ч. 4 цієї статті безумовне право відмовитись від договору до закінчення роботи виникають лише щодо тих договорів, які на момент такої відмови були чинними.

З огляду на фактичні обставини справи, суд доходить висновку, що укладений між сторонами договір був розірваний позивачем в односторонньому порядку на підставі ч. 2 ст. 849 ЦК України.

Враховуючи наслідки розірвання договору підряду та положення п.п. 13.1.5 договору і той факт, що підстава, на якій відповідач отримав попередню оплату за договором відпала, господарський суд дійшов висновку про наявність у відповідача обов`язку повернути позивачу суму грошових коштів, сплачену позивачем за договором підряду у розмірі 149 219, 37 грн.

Щодо суми основного боргу (за первісним позовом)

Відповідно до частини 1 статті 509 Цивільного кодексу України, зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Відповідно до статті 875 Цивільного кодексу України за договором будівельного підряду підрядник зобов`язується збудувати і здати у встановлений строк об`єкт або виконати інші будівельні роботи відповідно до проектно-кошторисної документації, а замовник зобов`язується надати підрядникові будівельний майданчик (фронт робіт), передати затверджену проектно-кошторисну документацію, якщо цей обов`язок не покладається на підрядника, прийняти об`єкт або закінчені будівельні роботи та оплатити їх.

Договір будівельного підряду укладається на проведення нового будівництва, капітального ремонту, реконструкції (технічного переоснащення) підприємств, будівель (зокрема житлових будинків), споруд, виконання монтажних, пусконалагоджувальних та інших робіт, нерозривно пов`язаних з місцезнаходженням об`єкта.

До договору будівельного підряду застосовуються положення цього Кодексу, якщо інше не встановлено законом.

За приписом частини другої статті 854 цього Кодексу підрядник має право вимагати виплати йому авансу лише у випадку та в розмірі, встановлених договором.

За наданими позивачем доказами позивач-замовник відповідно до умов договору перерахував відповідачу-підряднику аванс у загальній сумі 1 441 701, 96 грн на виконання Робіт по Договору, що підтверджується платіжною інструкцією № 2079085 від 17.06.2021.

Частиною першою статті 839 Цивільного кодексу України встановлено, що підрядник зобов`язаний виконати роботу, визначену договором підряду, із свого матеріалу і своїми засобами, якщо інше не встановлено договором.

За змістом статей 843, 846 цього Кодексу у договорі підряду визначається ціна роботи або способи її визначення, строки виконання роботи або її окремих етапів.

Частиною 1 статті 612 Цивільного кодексу України зазначено, що боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

Статтями 525 та 526 Цивільного кодексу України передбачено, що одностороння відмова вiд зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Зобов`язання має виконуватися належним чином вiдповiдно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства.

Статтею 530 Цивільного кодексу України визначено, що якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Зобов`язання, строк (термін) виконання якого визначений вказівкою на подію, яка неминуче має настати, підлягає виконанню з настанням цієї події. Якщо строк (термін) виконання боржником обов`язку не встановлений або визначений моментом пред`явлення вимоги, кредитор має право вимагати його виконання у будь-який час. Боржник повинен виконати такий обов`язок у семиденний строк від дня пред`явлення вимоги, якщо обов`язок негайного виконання не випливає із договору або актів цивільного законодавства.

22.05.2023 Позивачем було підготовлено вимогу вих. № 24026/1001 про відмову та припинення зобов`язань за Договором підряду № 93-ДнЕМ від 11.06.2021, повернення грошових коштів (авансового платежу) у загальній сумі 149 219, 37 грн., сплату штрафних санкцій.

У відповідь на вимогу відповідач за первісним позовом зазначив, що ТОВ «ВЕЙЛ-БІЛДІНГ» не змогло у повному обсязі виконати свої зобов`язання за укладеним Договором , тому що 24 лютого 2022 року розпочалось повномасштабне вторгнення Російської Федерації, а також просив зафіксувати фактично виконані роботи та оформити їх в Акт виконаних робіт. Цим Листом ТОВ «ВЕЙЛ-БІЛДІНГ» підтвердив готовність виконувати свої зобов`язання за цим Договором.

З огляду на посиланням відповідача за первісним на форс мажор у зв`язку із повномасштабним вторгненням російської федерації суд зазначає таке.

Відповідно до частини 2 статті 14-1 Закону України "Про торгово-промислові палати в Україні" та пункту 3.1 Регламенту ТПП(2) форс-мажорними обставинами (обставинами непереборної сили) є надзвичайні та невідворотні обставини, що об`єктивно унеможливлюють виконання зобов`язань, передбачених умовами договору (контракту, угоди тощо), обов`язків згідно із законодавчими та іншими нормативними актами, а саме: загроза війни, збройний конфлікт або серйозна погроза такого конфлікту, включаючи але не обмежуючись ворожими атаками, блокадами, військовим ембарго, дії іноземного ворога, загальна військова мобілізація, військові дії, оголошена та неоголошена війна, дії суспільного ворога, збурення, акти тероризму, диверсії, піратства, безлади, вторгнення, блокада, революція, заколот, повстання, масові заворушення, введення комендантської години, експропріація, примусове вилучення, захоплення підприємств, реквізиція, громадська демонстрація, блокада, страйк, аварія, протиправні дії третіх осіб, пожежа, вибух, тривалі перерви в роботі транспорту, регламентовані умовами відповідних рішень та актами державних органів влади, закриття морських проток, ембарго, заборона (обмеження) експорту/імпорту тощо, а також викликані винятковими погодними умовами і стихійним лихом, а саме: епідемія, сильний шторм, циклон, ураган, торнадо, буревій, повінь, нагромадження снігу, ожеледь, град, заморозки, замерзання моря, проток, портів, перевалів, землетрус, блискавка, пожежа, посуха, просідання і зсув ґрунту, інші стихійні лиха тощо.

Щодо встановлення факту настання форс-мажору, слід зазначити, що відповідно до 14-1 Закону України "Про торгово-промислові палати в Україні", виключною компетенцією засвідчувати зазначену подію наділена Торгово-промислова палата України (далі - ТПП України) та її регіональні підрозділи.

Як випливає із наведеного, сам по собі факт існування обставини форс-мажором не є. Така обставина стане форс-мажорною лише у випадку, якщо особою буде доведено неможливість виконання через неї передбачених умовами договору зобов`язань.

Зважаючи на вищевикладене, саме сертифікат ТПП України підтверджує період дії форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили) і є належним доказом, який підтверджує неможливість належного виконання відповідачем своїх зобов`язань внаслідок форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили).

Відтак, відповідачем не надано належних доказів настання форс-мажорних обставин (сертифікат ТПП України).

Доводи відповідача не спростовують обставин, наведених позивачем в обґрунтування позовних вимог та не підтверджені належними й допустимими доказами. Доказів повернення позивачу невикористаного авансу в сумі 149 219, 37 грн відповідач суду не надав.

За таких обставин вимога позивача про стягнення з відповідача авансу в сумі 149 219, 37 грн є правомірною та такою, що підлягає задоволенню.

Щодо суми пені та штрафу за первісним позовом

Відповідно до положень статті 610 Цивільного кодексу України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Статтею 611 Цивільного кодексу України передбачено, що у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема сплата неустойки.

Відповідно до статті 549 Цивільного кодексу України, неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання.

Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.

Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання.

Згідно з пп. 13.1.1 договору за порушення строків виконання робіт підрядник сплачує неустойку (пеню) в розмірі 0,1% від договірної ціни за кожний день прострочення, а за прострочення понад 30 днів підрядник додатково сплачує замовнику штраф у розмірі 7 (семи) відсотків від Договірної ціни.

Суд зазначає, що не зважаючи на продовження строку дії договору, зміни до календарного графіку сторонами не вносились, тобто строки виконання робіт не змінювались.

Так, позивачем за порушення строків виконання робіт нараховано до стягнення з відповідача пеню у загальному розмірі 524 779, 51 грн за загальний період з 01.11.2021 по 01.05.2022.

Окрім вимоги про стягнення пені, позивач нараховує 7% штрафу у сумі 201 838, 27 грн.

Щодо клопотання відповідача за первісним позовом про зменшення розміру заявлених до стягнення пені та штрафу суд зазначає таке.

За змістом ч. 1 ст. 233 ГК України у разі якщо належні до сплати штрафні санкції надмірно великі порівняно із збитками кредитора, суд має право зменшити розмір санкцій. При цьому повинно бути взято до уваги: ступінь виконання зобов`язання боржником; майновий стан сторін, які беруть участь у зобов`язанні; не лише майнові, але й інші інтереси сторін, що заслуговують на увагу.

Верховний Суд вже неодноразово наголошував у своїх постановах, що визначення конкретного розміру, на який зменшуються належні до сплати штрафні санкції, належить до дискреційних повноважень суду. При цьому, реалізуючи свої дискреційні повноваження, які передбачені статтями 551 ЦК України та 233 ГК України щодо права зменшення розміру належних до сплати штрафних санкцій, суд, враховуючи загальні засади цивільного законодавства, передбачені статтею 3 ЦК України (справедливість, добросовісність, розумність) має забезпечити баланс інтересів сторін, та з дотриманням правил статті 86 ГПК України визначати конкретні обставини справи (як-то: ступінь вини боржника, його дії щодо намагання належним чином виконати зобов`язання, ступінь виконання зобов`язання боржником; майновий стан сторін, які беруть участь у зобов`язанні; не лише майнові, але й інші інтереси сторін, дії/бездіяльність кредитора тощо), які мають юридичне значення, і з огляду на мотиви про компенсаційний, а не каральний характер заходів відповідальності з урахуванням встановлених обставин справи не допускати фактичного звільнення від їх сплати без належних правових підстав (постанова Верховного Суду від 20.10.2021 у справі №910/8396/20).

Зменшення розміру заявленої до стягнення неустойки є правом суду, і за відсутності у законі переліку обставин, які мають істотне значення, господарський суд, оцінивши надані сторонами докази та обставини справи у їх сукупності, на власний розсуд вирішує питання про наявність або відсутність у кожному конкретному випадку обставин, за яких можливе зменшення неустойки. Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду, від 04.12.2018 у справі № 916/65/18, від 03.07.2019 у справі № 917/791/18, від 22.10.2019 у справі № 904/5830/18, від 13.01.2020 у справі №902/855/18, від 27.01.2020 у справі № 916/469/19.

Тобто з системного аналізу вищевказаних норм слідує, що зменшення розміру заявленої до стягнення неустойки є правом суду, а за відсутності переліку таких виняткових обставин, суд, оцінивши надані сторонами докази та обставини справи у їх сукупності, на власний розсуд вирішує питання про наявність або відсутність у кожному конкретному випадку обставин, за яких можливе зменшення неустойки.

Вивчивши наявні у справі докази та ознайомившись з аргументами відповідача на обґрунтування клопотання про зменшення пені та штрафу суд доходить висновку, що відповідач зобов`язання з виконання робіт за договором не виконав, докази зворотного не надав, відсутні і аргументи відповідача, якими б останній обґрунтовував необхідність та винятковість його випадку, які б могли бути підставами для зменшення розміру заявлених до стягнення пені та штрафу.

Оцінивши надані сторонами докази та обставини справи у їх сукупності, суд доходить висновку про відсутність підстав для зменшення заявленого до стягнення з відповідача розміру неустойки (пені та штрафу).

Щодо заяви відповідача за первісним позовом про застосування строків позовної давності до стягнення пені та штрафу суд зазначає таке.

Згідно зі ст. 256 ЦК України позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу.

Загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки (ч. 1 ст. 257 ЦК України).

Відповідно до ст. 258 ЦК України для окремих видів вимог законом може встановлюватися спеціальна позовна давність: скорочена або більш тривала порівняно із загальною позовною давністю (ч. 1). Позовна давність в один рік застосовується, зокрема, до вимог про стягнення неустойки (штрафу, пені).

Однак щодо доводів відповідача про пропуск позивачем строку позовної давності для звернення до суду про стягнення штрафних санкцій, то таке твердження не відповідає дійсності, оскільки, якщо господарська санкція нараховується за кожен день прострочення на відповідну суму, то позовна давність до вимог про її застосування обчислюється окремо за кожний день прострочення. Право на подання позову про стягнення такої санкції виникає щодня на відповідну суму, а позовна давність обчислюється з того дня, коли кредитор дізнався або повинен був дізнатися про порушення права.

Разом з тим суд врахував, що постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 №211 з 12.03.2020 на всій території України запроваджено карантин, строк якого неодноразово продовжувався і діяв до 30.06.2023.

Законом України від 30.03.2020 №540-IX розділ "Прикінцеві та перехідні положення" ЦК України доповнено пунктом 12, яким під час карантину строки, визначені, зокрема, статтями 257, 258 Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину, тобто до 30.06.2023. Оскільки вказаний Закон опубліковано 02.04.2020 та він набрав законної сили з дня його опублікування, тому з 03.04.2020 (під час триваючого строку як спеціальної, так і загальної позовної давності) відповідні строки є продовженими (аналогічна правова позиція підтримана у постанові Верховного Суду від 29.08.2023 у справі №902/1144/22).

Суд звернув увагу, що позивач до стягнення з відповідача нарахував пеню за період з 01.11.2021 по 01.05.2022, тобто у період дії Закону України від 30.03.2020 №540-IX, що свідчить про те, що строк позовної давності позивачем не пропущено і підстав для застосування строку позовної давності до спірних правовідносин сторін не вбачається.

Відтак, клопотання відповідача про застосування до вимог позивача про стягнення неустойки (пені та штрафу) строку позовної давності задоволенню не підлягає.

Враховуючи те, що факт порушення зобов`язання підтверджений належними та достатніми доказами, а також враховуючи, що сторони у договорі передбачили стягнення пені та штрафу, суд доходить висновку про обґрунтованість вимог позивача щодо їх стягнення.

Суд перевіривши розрахунок пені та штрафу, зазначає, що вони є правильними. Тому, вимога щодо стягнення пені у розмірі 524 779, 51 грн та штрафу у розмірі 201 838, 27 грн підлягають задоволенню.

Щодо вимог за зустрічним позовом

В обґрунтування зустрічної позовної заяви позивач зазначає, що відповідач за зустрічним позовом не надавав можливості Позивачу за зустрічним позовом забрати будівельні матеріали, які належать йому на праві власності на суму 181 390, 21 грн та не сплатив роботи, які були виконані за період грудень 2021 лютий 2022 року, виконання яких підтверджується Актом виконаних робіт станом на жовтень 2022 року на суму 48 872,47 грн з ПДВ. Також позивач за зустрічним позовом нараховує 3% річних на суму 8 088 грн та інфляційні втрати на суму 50 888, 89 грн.

Судом встановлено, що відповідно до пункту 5.1 договору, роботи виконуються з використанням Матеріальних ресурсів Підрядника. Матеріальні ресурси, надання яких необхідне для виконання Робіт в обсягах, зазначених в Технічному завданні Замовника, Проектній та Кошторисній документації, надаються Підрядником.

Підрядник зобов`язаний виконати роботу, визначену договором підряду, із свого матеріалу і своїми засобами, якщо інше не встановлено договором (частина 1 статті 839 Цивільного кодексу України).

Водночас, позивачем за зустрічним позовом не надано доказів на підтвердження того, що будівельні матеріали на суму 181 390, 21 грн придбавались ним для виконання договору підряду, а також склад та вартість таких матеріалів.

Так, суд критично ставиться до Акту від 20.10.2022, оскільки його з боку відповідача за зустрічним позовом підписано не уповноваженою особою.

Так, відповідно до пункту 16.1 договору уповноваженим представником замовника на час виконання договору є Скиданов Олександр Володимирович.

Також суд зазначає, що будь-яких доказів, які підтверджують придбання позивачем за зустрічним позовом вказаних у Акті матеріалів, та їх вартість, матеріали справи не містять.

Акт приймання-передачі відповідачу за зустрічним позовом вказаних будівельних матеріалів позивачем за зустрічним позовом до матеріалів справи також не надано.

Зважаючи на викладене, суд доходить висновку про те, що позивачем за зустрічним позовом не доведено належними та допустимими доказами той факт, що відповідачем за зустрічним позовом утримуються належні позивачу за зустрічним позовом матеріали, склад та вартість таких матеріалів. Тому в цій частині зустрічної позовної заяви слід відмовити.

Також позивач зазначив, що він виконав на об`єкті в період грудень 2021 року по 24.02.2022 року робіт на суму 48 872,47 грн. з ПДВ про що надав Акт виконаних робіт.

Пунктом 11.1.10 договору визначено, що у випадку, якщо протягом строку, визначеного п. 11.1.3. договору замовник:

і) не підпише відповідні Акти приймання виконаних будівельних робіт (Форма КБ-2в) та/або Довідки про вартість виконаних будівельних робіт /та витрати/ (Форма №КБ-3), та

іі) не поверне Підряднику підписані екземпляри Актів приймання виконаних будівельних робіт (Форма КБ-2в) та Довідок про вартість виконаних будівельних робіт /та витрати/ (Форма №КБ-3), та

ііі) не надасть Підряднику Акт виявлених недоліків, складений відповідно до п. 11.1.4 цього Договору, та

іу) не надасть Підряднику письмових зауважень, такі Роботи вважаються прийнятими Замовником без зауважень на 15 (п`ятнадцятий) робочий день від дати отримання Замовником актів та довідок з доданими до них документами, вказаними у цьому Договорі.

Замовник зобов`язаний прийняти роботу, виконану підрядником відповідно до договору підряду, оглянути її і в разі виявлення допущених у роботі відступів від умов договору або інших недоліків негайно заявити про них підрядникові.

Якщо замовник не зробить такої заяви, він втрачає право у подальшому посилатися на ці відступи від умов договору або недоліки у виконаній роботі. (частина 1 статті 853 Цивільного кодексу України)

Суд уважає, що внаслідок того, що позивачем за зустрічним позовом не направлено акт відповідачу за зустрічним позовом, замовник (відповідач за зустрічним позовом) не зміг прийняти роботу, виконану підрядником.

Всупереч вимогам договору позивачем за зустрічним позовом не надано доказів направлення такого акту на адресу відповідача за зустрічним позовом. Тому немає підстав для задоволення зустрічного позову в цій частині.

Щодо нарахування інфляційних втрат та 3 відсотків річних, суд зазначає, що в цій частині зустрічного позову також слід відмовити, оскільки вимоги в цій частині мають похідний характер.

СУДОВІ ВИТРАТИ

Згідно пункту 2 частини 1 статті 129 Господарського процесуального кодексу України у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

У зв`язку із задоволенням первісного позову, судовий збір у розмірі 13 137, 56 грн слід покласти на відповідача.

У зв`язку із відмовою в зустрічному позові, судовий збір у розмірі 4 338,60 грн залишити за позивачем за зустрічним позовом.

Керуючись статтями 2, 73, 74, 76, 77-79, 86, 91, 129, 233, 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпровські електромережі" до Товариства з обмеженою відповідальністю "Вейл-Білдінг" про стягнення заборгованості 875 837,66 - задовольнити у повному обсязі.

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Вейл-Білдінг" (49107, м. Дніпро, просп. Гагаріна, буд. 59, офіс 102, ідентифікаційний код 42716749) на користь Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпровські електромережі" (49107, м. Дніпро, шосе Запорізьке, буд. 22, ідентифікаційний код 23359034) 149 219, 37 грн - основного боргу, 524 779, 51 грн - пені, 201 838, 27 грн - штраф 7% та 13 137, 56 грн - витрати по сплаті судового збору.

Видати наказ після набрання рішенням законної сили.

У задоволенні зустрічного позову Товариства з обмеженою відповідальністю "Вейл-Білдінг" (49107, м. Дніпро, просп. Гагаріна, буд. 59, офіс 102, ідентифікаційний код 42716749) до Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпровські електромережі" (49107, м. Дніпро, шосе Запорізьке, буд. 22, ідентифікаційний код 23359034) про стягнення грошових коштів у розмірі 289 239,57 грн - відмовити повністю.

Судовий збір у розмірі 4 338,60 грн залишити за позивачем за зустрічним позовом.

Відповідно до пункту 5 частини 6 статті 238 Господарського процесуального кодексу України, призначити судове засідання для вирішення питання про розподіл витрат позивача на професійну правничу допомогу на 16.01.2024 о 11:50 год, яке відбудеться у приміщенні Господарського суду Дніпропетровської області в залі судового засідання (кабінеті) № 1-304 за адресою: 49600, м. Дніпро, вул. Володимира Винниченка, 1.

Відповідно до частини 8 статті 129 Господарського процесуального кодексу України, строк для подання доказів позивачем щодо розміру, понесених ним судових витрат - протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду.

Повідомити відповідача - Товариство з обмеженою відповідальністю "Вейл-Білдінг" про розгляд питання щодо вирішення розподілу судових витрат (правничої допомоги) та роз`яснити відповідачу, що він має право надати заперечення щодо суми правничої допомоги позивача в строк до 08.01.2023.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційну скаргу на рішення суду може бути подано протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення до Центрального апеляційного господарського суду.

Повне рішення складено 25.12.2023

Суддя Я.С. Золотарьова