УХВАЛА

м. Київ

28.12.2023Справа № 910/19711/23

Суддя Господарського суду міста Києва Удалова О.Г., розглянувши матеріали

позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «ПРАЙМ-СТАР»

до Державного підприємства «УКРЛІКТРАВИ»

про стягнення 10 559 916,10 грн,

ВСТАНОВИВ:

До Господарського суду міста Києва звернулось Товариство з обмеженою відповідальністю «ПРАЙМ-СТАР» з позовом до Державного підприємства «УКРЛІКТРАВИ» про стягнення 10 559 916,10 грн.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на неналежне виконання відповідачем зобов`язань за договором № 1 від 01.05.2023 в частині оплати поставленого товару.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення її без руху, зважаючи на наступне.

Згідно з ч. 1 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч. 2 ст. 174 ГПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Законом України Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами від 29.06.2023, який набрав чинності 21.07.2023 та введений в дію 18.10.2023, внесено зміни до ряду статей ГПК України.

Зокрема, відповідно до пункту 2 частини 2 статті 162 ГПК України позовна заява повинна містити, зокрема, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету у сторін та інших учасників справи.

Відповідно до частини 6 статті 6 ГПК України адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

При цьому, згідно з абз. 2 вказаної частини процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

З огляду на викладене, суд зазначає, що позивачем у поданому позові не зазначено інформації щодо наявності у нього та у відповідача зареєстрованого електронного кабінету в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі (підсистема Електронний суд), а при дослідженні судом позовної заяви на відповідність вимогам статтях 162 ГПК України судом також встановлено, що позивач не має зареєстрованого електронного кабінету у вказаній підсистемі ЄСІТС.

При цьому суд зазначає, що позовна заява подана позивачем після 18.10.2023, тобто в час, коли Господарський процесуальний кодекс України зі змінами щодо необхідності реєстрації та зазначення про таку реєстрацію для юридичних осіб в ЄСІТС вже був введений в дію.

Крім того, відповідно до ч. 1 ст. 164 ГПК України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують: направлення іншим учасникам справи копій позовної заяви і доданих до неї документів з урахуванням положень статті 42 цього Кодексу; сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Як визначено ч. 2 ст. 123 ГПК України, розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 164 ГПК України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

За приписами статті 4 Закону України "Про судовий збір", судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. За подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору встановлюється у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (2 684,00 грн) та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (939 400,00 грн).

З позовних заяв немайнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1 прожиткового мінімуму для працездатних осіб (2 684,00 грн).

Таким чином, враховуючи, що позивачем заявлено вимогу майнового характеру про стягнення з відповідача грошових коштів в розмірі 10 559 916,10 грн, позивач мав сплатити судовий збір в розмірі 158 398,74 грн.

Проте, до позовної заяви позивачем не додано доказів сплати судового збору в розмірі 158 398,74 грн.

Крім того, на підтвердження направлення відповідачу копії позовної заяви та доданих до неї документів позивачем надано опис вкладення від 26.12.2023.

Як визначено ч. 7 ст. 42 ГПК України, якщо цим Кодексом передбачено обов`язок учасника справи щодо надсилання копій документів іншим учасникам справи, такі документи в електронній формі можуть направлятися з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а в разі відсутності в іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність в іншого учасника справи електронного кабінету - у паперовій формі листом з описом вкладення.

Водночас, в описі вкладення від 26.12.2023 позивачем вказано про надіслання позовної заяви з додатками, проте не конкретизовано, які саме додатки направлені на адресу відповідача, у зв`язку з чим у суду відсутня можливість перевірити факт надіслання позивачем всіх доданих до позовної заяви документів на адресу відповідача.

З наведених підстав позовна заява підлягає залишенню її без руху.

Окрім того, суд звертає уваги позивача, що додані до позовної заяви документи не засвідчені відповідно до вимог процесуального законодавства (ст. 91 ГПК України).

Суд звертає увагу позивача на те, що відповідно до ч. 3 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України позовна заява вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 162, 164, 174, 232, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Залишити позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «ПРАЙМ-СТАР» без руху.

2. Встановити позивачу строк на усунення недоліків позовної заяви п`ять днів з дня вручення цієї ухвали шляхом надання:

- відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету у позивача та відповідача;

- доказів реєстрації позивача (створення електронного кабінету) в підсистемі Електронний суд ЄСІТС;

- доказів сплати судового збору у встановленому порядку та розмірі;

- доказів надіслання відповідачу доданих до позовної заяви документів;

- засвідчення документів, доданих до позовної заяви, відповідно до вимог ст. 91 ГПК України.

Ухвала набирає законної сили 28.12.2023 та оскарженню не підлягає.

Суддя О.Г. Удалова