ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

19 грудня 2023 року

м. Черкаси Справа №925/1240/21

Господарський суд Черкаської області в складі головуючого - судді Костянтина ДОВГАНЯ, розглянувши заяву КОРЯКІНА Дмитра про відвід судді у справі про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю "Седна-Агро",

ВСТАНОВИВ:

18 грудня 2023 року від Фізичної особи - підприємця (далі - ФОП) Корякіна Дмитра Вадимовича (РНОКПП НОМЕР_1 ) до суду через систему «Електронний суд» надійшла скарга на дії (бездіяльність) ліквідатора.

Ухвалою суду від 19 грудня 2023 року скарга на дії (бездіяльність) ліквідатора арбітражного керуючого Василя Левченка призначена до розгляду в судовому засіданні на 11:00 год. 17 січня 2024 року.

18 грудня 2023 року до суду через систему «Електронний суд» від КОРЯКІНА Дмитра надійшла заява про відвід судді.

Заявник посилався на те, що предметом розгляду скарги є обставини, які вже досліджувалися суддею Довганем К.І., в результаті чого було викладено відповідні висновки в мотивувальній частині ухвали господарського суду Черкаської області від 20.10.2023 у справі №925/1240/21, що була змінена постановою Північного апеляційного господарського суду від 13 грудня 2023, оскільки суд першої інстанції, надаючи оцінку вказаним діям, вийшов як за межі доводів поданої скарги, так і взагалі за межі повноважень господарського суду при розгляді скарги на дії (бездіяльність) ліквідатора.

А тому, вважає заявник, під час нового розгляду скарги, суддя не зможе зробити інших висновків щодо обставин справи, а отже прямо заінтересований у результаті її розгляду. Тому така обставина викликає сумнів у заявника в неупередженості та об`єктивності судді, під час розгляду скарги.

Відповідно до ч. 3 ст. 39 ГПК України, якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 32 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Розглянувши заяву КОРЯКІНА Дмитра про відвід судді Костянтину ДОВГАНЮ, суд зазначає, що підстави відводу (самовідводу) судді визначені у статях 35-36 Господарського процесуального кодексу України відсутні.

Так, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 36 цього Кодексу. До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя.

Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішенням або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

У статті 36 Господарського процесуального кодексу України визначено недопустимість повторної участі судді у розгляді справи.

Згідно з частиною 3 статті 38 Господарського процесуального кодексу України відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Після спливу вказаного строку заявляти відвід (самовідвід) дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів з дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Відповідно до частини 1 статті 39 Господарського процесуального кодексу України питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі.

Згідно з частиною 2 статті 39 Господарського процесуального кодексу України питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Як вбачається з поданої заяви про відвід, заявником не наведено та не обґрунтовано наявності підстав, визначених частинами першою, другою та третьою статті 35, статтею 36 Господарського процесуального кодексу України.

Право на подання заяви про відвід судді є однією з гарантій законності здійснення правосуддя і об`єктивності та неупередженості розгляду справи, оскільки статтею 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини закріплено основні процесуальні гарантії, якими може скористатися особа при розгляді її позову у національному суді і до яких належить розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Практика Європейського суду з прав людини свідчить про те, що при об`єктивному підході до встановлення наявності упередженості суду (суддів) повинно бути визначено окремо від поведінки судді, чи існують очевидні факти, що можуть поставити під сумнів його безсторонність. У рішенні в справі "Білуха проти України" Європейський суд з прав людини з посиланням на його усталену практику вказав, що наявність безсторонності відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (пункт 49).

Викладені у заяві про відвід обставини за своєю суттю є незгодою заявника з процесуальними рішеннями судді Костянтина ДОВГАНЯ, а саме: ухвали від 20.10.2023 про відмову у задоволенні скарги Фізичної особи - підприємця Корякіна Дмитра Вадимовича на дії ліквідатора у справі 925/1240/21, резолютивна частина якої, постановою Північного апеляційного господарського суду від 13.12.2023 залишена без змін, що в силу частини 4 статті 35 ГПК України не може бути підставою для відводу.

Окрім того, у порушення приписів статті 74 ГПК України заявником не надано доказів упередженості судді Костянтина ДОВГАНЯ, а відсутність таких доказів унеможливлює висновок про те, що такі побоювання є об`єктивно обґрунтованими, а не власними суб`єктивними припущеннями заявника.

З огляду на наведені судом правові норми та доводи заявника, суд дійшов висновку про необґрунтованість заявленого КОРЯКІНИМ Дмитром відводу.

Виходячи із вище викладеного, оскільки суд дійшов висновку про необґрунтованість заявленого відводу, вирішення питання про відвід судді Костянтину ДОВГАНЮ має бути здійснено суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 32 цього Кодексу.

Керуючись ст. 32, 35-39, 234 ГПК України, суд

УХВАЛИВ:

Питання про відвід судді Костянтина ДОВГАНЯ у справі № 925/1240/21 передати на розгляд іншому судді, який не входить до складу суду, що розглядає справу, якого буде визначено у порядку, встановленому частиною першою статті 32 Господарського процесуального кодексу України.

Ухвала набирає чинності з моменту підписання та не може бути оскаржена окремо від рішення.

Суддя Костянтин ДОВГАНЬ