ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

"12" грудня 2023 р. м. Київ Справа № 911/3599/23

Суддя Сокуренко Л.В., розглянувши

позовну заяву Акціонерне товариство Комерційний банк «ПриватБанк» (01001, м. Київ, вул. Грушевського, буд. 1Д)

до Фастівської міської ради (08500, Київська обл., м. Фастів, пл. Соборна, буд.1)

про звернення стягнення на предмет іпотеки

ВСТАНОВИВ:

Акціонерне товариство Комерційний банк «ПриватБанк» звернулось до Господарського суду Київської області із позовною заявою до Фастівської міської ради, у якій просить суд, в рахунок погашення заборгованості фізичної особи-підприємця Федотової Людмили Едуардівни ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) перед АКЦІОНЕРНИМ ТОВАРИСТВОМ КОМЕРЦІЙНИЙ БАНК «ПРИВАТБАНК» (адреса: 01001, м. Київ, вул. Грушевського, будинок 1 Д; ) за кредитним договором № KIF0SM059 від 14.08.2008 в розмірі 1 065 210,33 грн, яка складається з 509 373,31 грн. - заборгованість тілом кредиту, 426 914,45 грн. - заборгованість по процентам за користування кредитом, 128 888,57 грн. - пеня за несвоєчасність виконання зобов`язань за договором, 34,00 грн-додаткові витрати Банку, пов`язані з виконанням кредитного договору, звернути стягнення на нерухоме майно: вбудоване нежитлове цокольне приміщення, яке розташоване за адресою: Київська обл., м. Фастів, вул. Строкова, 2 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 140), що належить на праві власності Фастівській міській раді, шляхом його продажу на електронному аукціоні.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення її без руху, зважаючи на наступне.

Зміст заявленої вимоги про звернення стягнення на предмет іпотеки ґрунтується на наявності грошових вимог позивача до боржника на підставі окремого договору, наслідком задоволення таких вимог та виконання судового рішення є припинення грошових вимог позивача. Отже, позовні вимоги про звернення стягнення на предмет іпотеки мають вартісну оцінку, носять майновий характер і розмір ставок судового збору за їх подання визначається за вимогами статті 4 Закону України «Про судовий збір», виходячи з розміру грошових вимог позивача, на задоволення яких спрямовано позов (аналогічний висновок викладено в постановах Великої Палати Верховного Суду від 26.02.2019 у справі № 907/9/17, від 25.08.2020 у справі № 910/13737/19).

Порядок сплати та розміри ставок судового збору встановлено Законом України «Про судовий збір», у преамбулі якого зазначено, що він визначає правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору.

Відповідно до частини другої та третьої статті 4 цього Закону за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору встановлюється у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (підпункт 1 пункту 2), а позовної заяви немайнового характеру 1 прожитковий мінімум для працездатних осіб (підпункт 2 пункту 2). При поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

З прохальної частини позовної заяви вбачається, що позивач, зокрема, просить суд звернути стягнення на предмет іпотеки в рахунок погашення заборгованості у розмірі 1 065 210,33 грн.

Отже розмір судового збору, який підлягає сплаті позивачем за вимогу про звернення стягнення на нерухоме майно в рахунок погашення заборгованості у розмірі 1 065 210,33 грн, яка виникла на підставі кредитного договору, враховуючи коефіцієнт 0,8, 12 782,52 грн (1 065 210,33 грн х 1,5% х 0,8).

Одночасно, Акціонерне товариство Комерційний банк «ПриватБанк» в якості доказів сплати судового збору долучено до матеріалів позовної заяви платіжну інструкцію № IHB9N1120B41H6 від 20.11.2023 на суму 7 920,00 грн.

За таких обставин, зазначена платіжна інструкція не є належним доказом сплати судового збору в установленому розмірі.

Частинами 1, 2 статті 58 ГПК України передбачено, що представником у суді може бути адвокат або законний представник. При розгляді справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених ст. 59 цього Кодексу.

Згідно з приписами ст. 60 ГПК України повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені довіреністю фізичної або юридичної особи. Довіреність від імені юридичної особи видається за підписом (електронним цифровим підписом) посадової особи, уповноваженої на це законом, установчими документами. Повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність".

Відповідно до частини 3 статті 26 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" повноваження адвоката як представника в господарському судочинстві підтверджуються в порядку, встановленому законом.

Відповідно до частини 4 статті 60 ГПК України повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність".

Згідно з ч. 2 ст. 26 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" ордер - письмовий документ, що у випадках, встановлених цим Законом та іншими законами України, посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги. Ордер видається адвокатом, адвокатським бюро або адвокатським об`єднанням та повинен містити підпис адвоката. Рада адвокатів України затверджує типову форму ордера.

Згідно пункту 2 Положення про ордер на надання правничої (правової) допомоги (нова редакція)", затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 12.04.2019 № 41 ордер на надання правової допомоги - письмовий документ, що посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги у випадках і порядку, встановлених Законом України від 05 липня 2012 року № 5076-VI "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" та іншими законами України.

Відповідно до п. 4 Положення № 41 від 12.04.2019, ордер видається адвокатом, адвокатським бюро, адвокатським об`єднанням та повинен містити обов`язкові реквізити, передбачені цим Положенням.

Згідно з пунктом 11 Положення № 41 від 12.04.2019 про ордер, ордер встановленої цим Положенням форми є належним та достатнім підтвердженням правомочності адвоката на вчинення дій в інтересах клієнта.

Пунктом 12.10., 12.11., 12.12. Положення № 41 від 12.04.2019 визначено реквізити ордера, зокрема: ордер повинен містити підпис адвоката, який видав ордер, у разі здійснення ним індивідуальної діяльності (у графі "Адвокат"): підпис адвоката, який надає правову допомогу, якщо ордер, виданий адвокатським бюро, адвокатським об`єднанням (у графі "Адвокат"); підпис керівника адвокатського бюро/адвокатського об`єднання, відтиск печатки адвокатського бюро/адвокатського об`єднання (за наявності) у випадку, якщо ордер видається адвокатським бюро/адвокатським об`єднанням.

Абз. 2 п. 10. Положення також передбачено, що під час дії воєнного стану на території України дозволяється видача адвокатським бюро / адвокатським об`єднанням ордеру без скріплення його печаткою юридичної особи та без підпису керівника адвокатського об`єднання, адвокатського бюро. Правовідносини між адвокатом, який надає правничу (правову) допомогу на підставі цього ордера та адвокатським об`єднанням, адвокатським бюро врегульовуються внутрішніми документами цих організаційно правових форм здійснення адвокатської діяльності.

Вказаний абзац пункту 10 Положення не відміняє обов`язковості проставлення на ордері підпису адвоката, який надає правову допомогу та представляє інтереси особи.

В додатках до Положення № 41 від 12.04.2019 наведено типову форму ордера.

Судом встановлено, що позовну заяву від імені Акціонерне товариство Комерційний банк «ПриватБанк» подано/підписано адвокатом Будьонним Віталієм Сергійовичем.

До позову додано ордер серії АЕ №1219945 від 15.08.2023, виданий на підставі договору про надання правової допомоги б/н від 12.08.2022.

Між тим, вказаний ордер не містить підпису адвоката.

Відповідно до підпункту 5.2 Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого рішення Вищої ради правосуддя 17.08.2021 № 1845/0/15-21, електронна копія паперового документа - документ в електронній формі, що містить візуальне подання паперового документа, отримане шляхом сканування (фотографування) паперового документа. Відповідність оригіналу та правовий статус електронної копії паперового документа засвідчуються кваліфікованим електронним підписом особи, що створила таку копію.

Таким чином, відповідно до ч. 2 ст. 26 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" та п. 2 Положення № 41 від 12.04.2019 ордер на надання правничої допомоги є письмовим документом.

Відтак, належною електронною копією ордеру серії АЕ №1219945 від 15.08.2023 є документ в електронній формі, що містить візуальне подання паперового документа, отримане шляхом сканування (фотографування) паперового документа, який засвідчений кваліфікованим електронним підписом особи, що створила таку копію.

Отже, ордер на надання правничої (правової) допомоги серії АЕ №1219945 від 15.08.2023, який має відповідати типовій формі ордера, затвердженій Положенням про ордер на надання правничої (правової) допомоги, повинен мати реквізит підпису, а електронний формат копії має бути засвідчений кваліфікованим електронним підписом особи, що створила таку копію.

Враховуючи викладене, наданий позивачем ордер серії АЕ №1219945 від 15.08.2023 повинен мати реквізит підпису адвоката (візуальне зображення підпису).

Суд зазначає, що скріплення позовної заяви, поданої через систему «Електронний Суд», електронним цифровим підписом не свідчить про проставлення підпису адвоката на ордері, доданому до вказаної заяви на підтвердження наявності повноважень на представництво інтересів особи у суді, у відповідності до вимог положення про ордер, оскільки в такому випадку адвокатом не було дотримано форми документа, передбаченої Положенням.

Аналогічна правова позиція викладена в ухвалі Касаційного цивільного суду від 10.03.2023 у справі №2-1874/09 та ухвалі Касаційного адміністративного суду від 30.10.2023 у справі №520/10636/23.

За таких обставин, позовна заява Акціонерне товариство Комерційний банк «ПриватБанк» підлягає залишенню без руху.

Суд звертає увагу позивача на те, що відповідно до ч. 4 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Враховуючи викладене та керуючись ст. 174, ч. 2 ст. 232, ст.ст. 233, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву Акціонерне товариство Комерційний банк «ПриватБанк» залишити без руху.

2. Встановити Акціонерному товариству Комерційний банк «ПриватБанк» строк на усунення недоліків позовної заяви не пізніше 10 днів з дня вручення зазначеної ухвали.

3. Встановити Акціонерному товариству Комерційний банк «ПриватБанк» спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом надання до суду:

- доказів доплати у встановлених законом порядку і розмірі судового збору, який, з урахуванням вже сплаченого судового збору (7 920,00 грн), становитиме 4 862,52 грн;

- доказів, які підтверджують повноваження адвоката Будьоного Віталія Сергійовича представляти Акціонерне товариство Комерційний банк «ПриватБанк» в суді;

4. Відповідно до ч. 2 ст. 235 Господарського процесуального кодексу України дана ухвала набирає законної сили з моменту її підписання. Дана ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Л.В. Сокуренко