ЗАХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
_________________________________________________________________________________________________________
УХВАЛА

"15" грудня 2023 р. Справа № 914/2618/22

Головуючий (суддя-доповідач) Західного апеляційного господарського суду Якімець Г.Г.

розглянувши матеріали апеляційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "Стронг Пак" від 06 грудня 2023 року

на рішення Господарського суду Львівської області від 27 вересня 2023 року (підписане 16.10.2023), суддя Король М.Р.

у справі №914/2618/22

за позовом Акціонерного товариства Акціонерно-комерційний банк «Львів»

до відповідача-1 Товариства з обмеженою відповідальністю «Собторг»

до відповідача-2 Товариства з обмеженою відповідальністю «Стронг Пак»

до відповідача-3 ОСОБА_1

до відповідача-4 Приватного підприємства «Владокс»

про стягнення 2 357 854,80 грн.

В С Т А Н О В И В :

07 листопада 2023 року до Західного апеляційного господарського суду надійшла апеляційна скарга відповідача-4 Приватного підприємства «Владокс» на рішення Господарського суду Львівської області від 27 вересня 2023 року у справі №914/2618/22.

Ухвалою суду від 04 грудня 2023 року апеляційну скаргу повернуто скаржнику.

11 грудня 2023 року до Західного апеляційного господарського суду надійшла апеляційна скарга відповідача-2 Товариства з обмеженою відповідальністю «Стронг Пак» на рішення Господарського суду Львівської області від 27 вересня 2023 року у справі №914/2618/22.

Поряд з тим, в апеляційній скарзі апелянт просить суд поновити пропущений строк на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції, посилаючись на те, що про прийняте рішення він дізнався лише 05 грудня 2023 року від відповідача-5 (ПП «Нелі груп»).

З метою повного, всебічного та об`єктивного розгляду клопотання скаржника про поновлення строку на апеляційне оскарження, суд 13 грудня 2023 року витребував матеріали справи з місцевого господарського суду, які надійшли до апеляційного суду 15 грудня 2023 року.

Розглянувши матеріали апеляційної скарги, суд дійшов висновку про залишення апеляційної скарги без руху, зокрема з огляду на неповажність зазначених скаржником причин пропуску строку на подання апеляційної скарги, з огляду на наступне:

Відповідно до ч.1 ст.256 ГПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів, а на ухвалу суду протягом десяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення Господарського суду Львівської області у справі №914/2618/22 ухвалене судом 27 вересня 2023 року, повний текст рішення підписано 16 жовтня 2023 року, а апеляційна скарга, як вбачається з поштового конверту, надіслана до суду лише 09 грудня 2023 року, в той час як останнім днем строку на подання апеляційної скарги було 06 листопада 2023 року.

Згідно з ч.2 ст.256 ГПК України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: 1) рішення суду якщо апеляційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; 2) ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом десяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 261 цього Кодексу (ч.3 ст.256 ГПК України).

В апеляційній скарзі апелянт просить суд поновити строк на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції, посилаючись на те, що ТОВ «Стронг Пак» не брало участі у судовому засіданні 27 вересня 2023 року (дата прийняття оскаржуваного рішення), а про результат такого засідання дізналося лише 05 грудня 2023 року від відповідача-5 (ПП «Нелі груп»).

Так, судом встановлено, що місцевий господарський суд 16 жовтня 2023 року надсилав на адресу відповідача-2 (ТОВ «Стронг Пак») а саме: 81110, Львівська область, Львівський район, с. Зимна Вода, вул. Роксолани, 10, копію повного тексту рішення Господарського суду Львівської області від 27 вересня 2023 року у справі №914/2618/22, що підтверджується доказами, які містяться у матеріалах справи (арк. арк. справи 31 (зворот), 32 том ІV).

Слід зазначити, що вказана адреса, на яку судом направлено повний текст рішення, також зазначена і самим скаржником на першому аркуші апеляційної скарги та на поштовому конверті, у якому надійшла апеляційна скарга.

Враховуючи наведене вище, твердження скаржника про те, що він дізнався про результат розгляду справи лише 05 грудня 2023 року від відповідача-5 (ПП «Нелі груп») не можуть бути самі по собі достатнім обґрунтуванням для поновлення пропущеного строку на оскарження рішення суду першої інстанції. Поряд з тим, суд звертає увагу, що ПП «Нелі груп» взагалі не є учасником у цій справі.

Разом з тим, відповідно до ст.2 ЗУ «Про доступ до судових рішень» кожен має право на доступ до судових рішень у порядку, визначеному цим Законом. Усі судові рішення є відкритими та підлягають оприлюдненню в електронній формі.

Рішення Господарського суду Львівської області від 27 вересня 2023 року у справі №914/2618/22 оприлюднено в Єдиному державному реєстрі судових рішень 18 жовтня 2023 року (https://reyestr.court.gov.ua/Review/114185656), відтак, скаржник міг ознайомитися з повним текстом цього рішення, починаючи з вказаної дати.

Саме лише посилання скаржника на те, що про результат вирішення справи йому повідомив відповідач-5 лише 05 грудня 2023 року, за встановлених судом вище обставин щодо надіслання судом першої інстанції оскаржуваного рішення ще 16 жовтня 2023 року на юридичну адресу відповідача-2, суд не може визнати поважною причиною пропуску строку на апеляційне оскарження рішення місцевого господарського суду. Слід також зазначити, що скаржником не подано доказів, які б підтверджували об`єктивні обставини щодо неотримання поштової кореспонденції суду за юридичною адресою відповідача-2.

Враховуючи наведене вище, суд визнає неповажними підстави для поновлення пропущеного процесуального строку, зазначені скаржником в апеляційній скарзі.

Згідно з ч.4 ст.11 ГПК України суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини, як джерело права.

Статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" передбачено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за свою природою потребує регулювання державою. Отже, кожна держава встановлює правила судової процедури, зокрема й процесуальні заборони та обмеження, зміст яких не допустити безладного перебігу судового процесу (рішення Європейського суду з прав людини від 20.05.2010 року у справі «Пелевін проти України»).

У рішенні від 03.04.2008 у справі "Пономарьов проти України" Європейський суд з прав людини зробив висновок про те, що правова система багатьох країн-членів передбачає можливість продовження строків, якщо для цього є обґрунтовані підстави. Разом з тим, якщо строк на ординарне апеляційне оскарження поновлений зі спливом значного періоду часу та за підстав, які не видаються переконливими, таке рішення може порушити принцип юридичної визначеності. Суд визнає, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак, такі повноваження не є необмеженими, тому від судів вимагається вказувати підстави для поновлення строку. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata (принцип юридичної визначеності).

Верховний Суд у постанові від 09.10.2019 року у справі №7/74 зазначає, що суд може відновити пропущений процесуальний строк лише у виняткових випадках, тобто причини відновлення таких строків повинні бути не просто поважними, але й мати такий характер, не зважати на який було би несправедливим і таким, що суперечить загальним засадам законодавства.

Для поновлення процесуального строку суд має встановити відповідні обставини, задля чого заявник має довести суду їх наявність та непереборність, у зв`язку з тим, що фактично норма про можливість поновлення процесуальних строків є, по суті, пільгою, яка може застосовуватись як виняток із загального правила, оскільки в іншому випадку нівелюється значення чіткого визначення законодавцем кожного з процесуальних строків.

Сам лише факт подання стороною клопотання про відновлення строку не зобов`язує суд автоматично відновити цей строк, оскільки клопотання про відновлення строку подання апеляційної скарги, з огляду на положення статті 256 Господарського процесуального кодексу України, повинно містити обґрунтування поважності пропуску цього строку.

Поважними визнаються такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення сторони та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для вчинення процесуальних дій. При цьому, Господарський процесуальний кодекс України не пов`язує право суду відновити пропущений процесуальний строк лише з певним колом обставин, що спричинили пропуск строку, тобто у кожному випадку суд з урахуванням конкретних обставин пропуску строку оцінює доводи, наведені на обґрунтування клопотання про його відновлення, та робить мотивований висновок щодо поважності чи неповажності причин пропуску строку.

Клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження повинно містити обґрунтування поважності причин пропуску такого строку (за необхідності - з посиланням на відповідні докази, які подаються апеляційному господарському суду на загальних підставах).

Відновлення пропущеного процесуального строку є правом господарського суду, яким суд користується виходячи із поважності причин пропуску строку скаржником і лише сам факт подання скаржником клопотання про поновлення строку не кореспондується з автоматичним обов`язком суду відновити цей строк.

Крім цього, відповідно до п.2 ч.2 ст.258 ГПК України в апеляційній скарзі мають бути зазначені, зокрема, повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає апеляційну скаргу, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта (для фізичних осіб - громадян України), номери засобів зв`язку та електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

В апеляційній скарзі відсутня інформація про наявність або відсутність у скаржника електронного кабінету.

Разом з тим, згідно з відповіді №354338 від 15 грудня 2023 року Товариство з обмеженою відповідальністю «Стронг Пак» () не має зареєстрованого кабінету в підсистемі Електронний суд ЄСІТС.

Частиною 6 ст.6 ГПК України передбачено, що адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Якщо реєстрація електронного кабінету в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суперечить релігійним переконанням особи, яка зобов`язана його зареєструвати відповідно до цієї частини, передбачені цим Кодексом процесуальні наслідки звернення до суду такою особою без реєстрації електронного кабінету у вигляді залишення її документа без руху, його повернення або залишення без розгляду не застосовуються за умови, що особа заявила про такі обставини одночасно із поданням відповідного документа шляхом подання окремої обґрунтованої письмової заяви.

Разом з тим, відповідно до ч.3 ст.258 ГПК України до апеляційної скарги додаються, зокрема, докази сплати судового збору.

Всупереч наведеному скаржником до апеляційної скарги не додано доказів сплати судового збору, поряд з тим, такі докази не зазначені і в переліку додатків до апеляційної скарги.

Згідно з ч.1 ст.4 ЗУ «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Ставка судового збору за подання до господарського суду апеляційної скарги на рішення суду становить 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви (пп.4 п.2 ч.2 ст.4 ЗУ «Про судовий збір»).

Разом з тим, частиною 4 ст.6 ЗУ «Про судовий збір» передбачено: якщо скаргу (заяву) подано про перегляд судового рішення в частині позовних вимог (сум, що підлягають стягненню за судовим рішенням), судовий збір за подання скарги (заяви) вираховується та сплачується лише щодо перегляду судового рішення в частині таких позовних вимог (оспорюваних сум).

Відтак, за подання апеляційної скарги на рішення Господарського суду Львівської області від 27 вересня 2023 року у справі №914/2618/22 апелянт повинен сплатити судовий збір в сумі 51 002,64 грн. (150% від 34 001,76 грн.).

Частиною 2 ст.260 ГПК України встановлено, що до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 258 цього Кодексу, а також подана особою, яка відповідно до частини шостої статті 6 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу.

У відповідності до ч.1 ст.174 ГПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху також у разі, якщо позовну заяву подано особою, яка відповідно до частини шостої статті 6 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його.

Згідно з ч.2 ст.174 ГПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави, визначеної абзацом другим частини першої цієї статті, суд у такій ухвалі зазначає про обов`язок такої особи зареєструвати електронний кабінет відповідно до статті 6 цього Кодексу.

Суд зазначає, що у відповідності до ст.6 ГПК України, Товариство з обмеженою відповідальністю «Стронг Пак» зобов`язане зареєструвати електронний кабінет.

Відповідно до ч.3 ст.260 ГПК України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 256 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому, протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції із заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Враховуючи все наведене вище, суд дійшов висновку про залишення апеляційної скарги без руху та роз`яснення апелянту, що протягом 10 днів з дня вручення цієї ухвали, останній має право усунути недоліки апеляційної скарги та подати суду: письмові пояснення із зазначенням інших підстав для поновлення строку із долученням на їх підтвердження відповідних доказів; докази реєстрації електронного кабінету скаржника в підсистемі Електронний суд ЄСІТС та докази сплати судового збору в сумі 51 002,64 грн.

У випадку неусунення недоліків апеляційної скарги у строк, встановлений судом, настають правові наслідки, передбачені ч.4 ст.260 ГПК України (відмова у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 261 цього Кодексу).

Враховуючи наведене вище, керуючись ст.ст.6, 119, 174, 234, 256, 258, 260 Господарського процесуального кодексу України, Західний апеляційний господарський суд,

У Х В А Л И В :

1.Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Стронг Пак» на рішення Господарського суду Львівської області від 27 вересня 2023 року у справі №914/2618/22 залишити без руху.

2.Роз`яснити апелянту, що протягом 10-ти днів з дня вручення цієї ухвали він має право усунути недоліки апеляційної скарги та подати суду: письмові пояснення із зазначенням інших підстав для поновлення строку із долученням на їх підтвердження відповідних доказів; докази реєстрації електронного кабінету скаржника в підсистемі Електронний суд ЄСІТС та докази сплати судового збору в сумі 51 002,64 грн.

3.Копію ухвали суду надіслати скаржнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Головуючий (суддя-доповідач) Якімець Г.Г.