УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

18.12.2023Справа № 910/19149/23
Суддя Господарського суду міста Києва Трофименко Т.Ю., розглянувши матеріали

за позовом Акціонерного товариства «ТАСКОМБАНК»

до: 1. Товариства з обмеженою відповідальністю «МАРАНТ»,

2. ОСОБА_1 ,

3. ОСОБА_2

про стягнення 236 163,97 грн,

УСТАНОВИВ:

Акціонерне товариство «ТАСКОМБАНК» звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «МАРАНТ», ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про солідарне стягнення коштів у розмірі 236 163,97 грн.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд встановив наявність підстав для залишення її без руху, з огляду на таке.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява повинна містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта (для фізичних осіб - громадян України), якщо такі відомості відомі позивачу, вказівку на статус фізичної особи - підприємця (для фізичних осіб - підприємців), відомі номери засобів зв`язку та адресу електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Суд зазначає, що позовна заява не відповідає вимогам п. 2 ч. 3 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України, оскільки не містить відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету у відповідача-1 (Товариства з обмеженою відповідальністю «МАРАНТ»).

Відповідно до положень ч. 6 ст. 176 Господарського процесуального кодексу України у разі якщо відповідачем у позовній заяві вказана фізична особа, що не є підприємцем, суд не пізніше двох днів з дня надходження позовної заяви до суду звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) такої фізичної особи.

Крім того, ч. 8 ст. 176 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суддя з метою визначення підсудності може також користуватися даними Єдиного державного демографічного реєстру.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону України «Про Єдиний державний демографічний реєстр та документи, що підтверджують громадянство України, посвідчують особу чи її спеціальний статус» єдиний державний демографічний реєстр (Реєстр) - це електронна інформаційно-комунікаційна система, призначена для зберігання, захисту, обробки, використання і поширення визначеної цим Законом інформації про особу та про документи, що оформлюються із застосуванням засобів Реєстру, із забезпеченням дотримання гарантованих Конституцією України свободи пересування і вільного вибору місця проживання, заборони втручання в особисте та сімейне життя, інших прав і свобод людини та громадянина.

Суддя при здійсненні судочинства має доступ до інформації Реєстру в обсязі, необхідному для ідентифікації учасників судового процесу (ст. 11 Закону України «Про Єдиний державний демографічний реєстр та документи, що підтверджують громадянство України, посвідчують особу чи її спеціальний статус»).

Так, судом з Єдиного державного демографічного реєстру встановлено, що адресою реєстрації відповідача-2 ( ОСОБА_1 ) є: АДРЕСА_1 .

Проте, позивачем вказано адресу ОСОБА_1 - АДРЕСА_2 . На вказану адресу, відповідно, надіслано копію позовної заяви з доданими до неї документами.

Враховуючи зазначене, суд дійшов висновку, що позивачем неналежно виконано вимоги п. 2 ч. 3 ст. 162 та п. 1 ч. 1 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України в частині зазначення правильної адреси проживання відповідача-2 та направлення копії позовної заяви з доданими матеріалами на правильну адресу.

Крім того, відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Суд звертає увагу позивача, що предмет позову, тобто певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення, повинен бути чітко визначений позивачем у прохальній частині позовної заяви, оскільки резолютивна частина рішення суду, по суті, відображає позовні вимоги, викладені у прохальній частині позовної заяви, яка повинна викладатися чітко й безумовно, з метою його належного виконання.

Суд не може вийти за межі позовних вимог та в порушення принципу диспозитивності самостійно визначати відповідну матеріально-правову вимогу.

Так, зі змісту прохальної частини позовної заяви вбачається, що позивач просить стягнути солідарно з Товариства з обмеженою відповідальністю «МАРАНТ» та ОСОБА_1 заборгованість за Кредитним договором № ID7919605 від 13.03.2020 у загальному розмірі 236 163,97 грн та окремо стягнути солідарно цю ж суму боргу за вказаним договором з Товариства з обмеженою відповідальністю «МАРАНТ» та ОСОБА_2 .

З наведеного вбачається, що позивачем заявлено дві окремі позовні вимоги про стягнення заборгованості за Кредитним договором № ID7919605 від 13.03.2020, загальний розмір яких складає 472 327,94 грн, що не узгоджується із вказаною ціною позову та обґрунтуванням позовних вимог.

Відповідно до частин 1, 2 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Враховуючи викладене вище, позовна заява залишається без руху з наданням позивачу строку для усунення виявлених недоліків.

Керуючись статтями 162, 164, 174, 233-235 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву Акціонерного товариства «ТАСКОМБАНК» залишити без руху.

2. Надати позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати семи днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, шляхом подання до суду заяви, що містить:

- відомості про наявність або відсутність електронного кабінету у відповідача-1 (Товариства з обмеженою відповідальністю «МАРАНТ»);

- правильну адресу відповідача-2 ( ОСОБА_1 );

- уточнення змісту позовних вимог (прохальної частини позову);

- докази направлення копії позовної заяви з доданими до неї документами на правильну адресу відповідача-2.

3. Попередити позивача про наслідки недотримання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху, передбачені ч. 4 ст. 174 ГПК України, за яким позовна заява буде вважатись не поданою та повернута позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Т. Ю. Трофименко