УХВАЛА

м. Київ

14.12.2023Справа № 910/15381/23

Господарський суд міста Києва у складі судді Пукшин Л.Г., розглянувши позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Таста-Ліскі Трубодеталь" (02081, м. Київ, вул. Здолбунівська, буд. 9-Б, кв. 136, ідентифікаційний код: 31724621)

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Альтернатива-В" (03148, м. Київ, вул. Жмеринська, 22А, ідентифікаційний код: 34760641)

ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер: НОМЕР_1 )

про визнання недійсним рішення та повернення коштів

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Таста-Ліскі Трубодеталь" звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Альтернатива-В" та до фізичної особи ОСОБА_1 , в якому просило суд визнати недійсними рішення Товариства з обмеженою відповідальністю "Альтернатива-В" про виплату дивідендів за 2017, 2018, 2019, 2020 роки та зобов`язати фізичну особу ОСОБА_1 повернути отримані від Товариства з обмеженою відповідальністю "Альтернатива-В" дивіденди за вказані роки у загальній сумі 2 253 350, 00 грн.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 02.10.2023 відмовлено у відкритті провадження у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Таста-Ліскі Трубодеталь" до Товариства з обмеженою відповідальністю "Альтернатива-В" та фізичної особи ОСОБА_1 про визнання недійсними рішень та повернення коштів.

Не погодившись з прийнятою ухвалою суду, Товариство з обмеженою відповідальністю «Таста-Ліскі Трубодеталь» звернулося до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просило скасувати ухвалу Господарського суду міста Києва від 02.10.2023 року у справі №910/15381/23.

Постановою Північного апеляційного господарського суду від 16.10.2023 апеляційну скаргу Товариству з обмеженою відповідальністю «Таста-Ліскі Трубодеталь» задоволено, ухвалу Господарського суду міста Києва від 02.10.2023 у справі № 910/15381/23 скасовано.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення її без руху, зважаючи на наступне.

Пунктом 2 частини 3 статті 162 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що позовна заява повинна містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта (для фізичних осіб - громадян України), якщо такі відомості відомі позивачу, вказівку на статус фізичної особи - підприємця (для фізичних осіб - підприємців), відомі номери засобів зв`язку та адресу електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Проте, в порушення вищевикладеного, позивачем не зазначено відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету у позивача, представника позивача (адвоката), відповідачів -1 та -2.

Так, 18.10.2023 набув чинності Закон України №3200-IX, яким з метою запровадження обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів у Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі представниками правничих професій, юридичними особами та фізичними особами-підприємцями було внесено зміни в тому числі в Господарський процесуальний кодекс України.

Частиною 6 статті 6 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Якщо реєстрація електронного кабінету в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суперечить релігійним переконанням особи, яка зобов`язана його зареєструвати відповідно до цієї частини, передбачені цим Кодексом процесуальні наслідки звернення до суду такою особою без реєстрації електронного кабінету у вигляді залишення її документа без руху, його повернення або залишення без розгляду не застосовуються за умови, що особа заявила про такі обставини одночасно із поданням відповідного документа шляхом подання окремої обґрунтованої письмової заяви.

Згідно пункту 2 частини 3 статті 162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява повинна містити відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Частиною 10 статті 165 Господарського процесуального кодексу України визначено, що суд має право вирішити справу за наявними матеріалами також у разі, якщо відзив подано особою, яка відповідно до частини шостої статті 6 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його і не навела поважних причин невиконання такого обов`язку.

Отже, чинна редакція Господарського процесуального кодексу України зобов`язує юридичних осіб та адвокатів зареєструвати свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку та встановлює наслідки невиконання таких вимог-фактичне повернення/не врахування поданих учасниками (що не зареєстрували електронний кабінет в ЄСІТС) заяв по суті спору.

Пунктом 1 частини 1 статті 164 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що до позовної заяви додаються документи, які підтверджують відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору встановлюються Законом України "Про судовий збір".

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2023 рік" встановлено, що з 1 січня 2023 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 2684, 00 грн.

Згідно ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; а за подання позовної заяви немайнового характеру - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Частиною 3 статті 6 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

При цьому, майновий позов (позовна вимога майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці.

Тобто будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього.

Судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову.

Натомість до позовних заяв немайнового характеру відносяться вимоги, які не підлягають вартісній оцінці. Під немайновим позовом слід розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що не піддається грошовій оцінці (аналогічна правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.08.2020 по справі № 910/13737/19).

Як вбачається з прохальної частини позовної заяви, Товариством з обмеженою заявлено чотири вимоги немайнового характеру а саме:

- визнати недійсним Рішення TOB «Альтернатива-В» () №1 від 21.01.2022 року про виплату дивідендів за 2020 рік;

- визнати недійсним Рішення ТОВ «Альтернатива-В» () №2 від 04.02.2022 року про виплату дивідендів за 2019 рік;

- визнати недійсним Рішення ТОВ «Альтернатива-В» () №3 від 14.02.2022 року про виплату дивідендів за 2018 рік.;

- визнати недійсним Рішення ТОВ «Альтернатива-В» () №4 від 17.02.2022 року про виплату дивідендів за 2017 рік;

та чотири вимоги майнового характеру:

- зобов`язати ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 ) повернути ТОВ «Альтернатива-В» () дивіденди за 2020 рік в сумі 104 720 грн 00 коп.;

- зобов`язати ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 ) повернути ТОВ «Альтернатива-В» () дивіденди за 2019 рік в сумі 467 500 грн 00 коп.;

- зобов`язати ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 ) повернути ТОВ «Альтернатива-В» () дивіденди за 2018 рік в сумі 467 500 грн 00 коп.;

- зобов`язати ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 ) повернути ТОВ «Альтернатива-В» () дивіденди за 2017 рік в сумі 1 213 630 грн 00 коп.

При цьому, зміст заявлених вимог про зобов`язання повернути дивіденди ґрунтується на наявності грошових вимог позивача до відповідача, наслідком задоволення таких вимог та виконання судового рішення є припинення грошових вимог позивача. Отже, позовні вимоги про зобов`язання повернути дивіденди носять майновий характер і розмір ставок судового збору за їх подання визначається за вимогами статті 4 Закону України «Про судовий збір», виходячи з розміру грошових вимог позивача, на задоволення яких спрямовано позов.

З огляду на це сума судового збору за подання позовної заяви має становити 44 536, 25 грн (33 800, 25 грн - 1,5 відсотка ціни позову, виходячи з суми дивідендів) та 10 736, 00 грн за чотири вимоги немайнового характеру).

Однак, на підтвердження виконання приписів господарського процесуального закону заявником додано платіжної інструкції №866 від 07.07.2023 на суму 10 736, 00 грн, що на 33 800, 25 грн менше від встановленої суми.

Частиною 1 статті 174 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. Суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху також у разі, якщо позовну заяву подано особою, яка відповідно до частини шостої статті 6 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його.

При цьому, залишення позовної заяви без руху - це тимчасовий захід, який застосовується судом з метою усунення позивачем недоліків позовної заяви та дотримання порядку її подання, визначеного Господарським процесуальним кодексом України.

За таких обставин суд вважає за необхідне залишити позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Таста-Ліскі Трубодеталь" без руху та надати позивачу строк для усунення допущених недоліків позовної заяви.

Керуючись ст. 174, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Залишити позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Таста-Ліскі Трубодеталь" без руху.

2. Встановити позивачу шестиденний строк з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення недоліків позовної заяви шляхом подання відповідних документів.

Ухвала набирає законної сили 14.12.2023 та оскарженню не підлягає.

Суддя Л. Г. Пукшин