ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"18" грудня 2023 р. Справа №910/13174/22

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Сітайло Л.Г.

суддів: Шапрана В.В.

Буравльова С.І.

секретар судового засідання - Луцюк А.В.

представники учасників справи:

позивач: ОСОБА_1 (особисто)

від відповідача-1: не з`явився

від відповідача-2: не з`явився

від третьої особи: не з`явився

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Обслуговуючого кооперативу "Запорізький"

на рішення Господарського суду міста Києва від 04.07.2023 (повний текст складено 17.07.2023)

у справі №910/13174/22 (суддя - Карабань Я.А.)

за позовом ОСОБА_1

до 1) Обслуговуючого кооперативу "Запорізький"

2) Державного реєстратора Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації Недбайло Олега Андрійовича,

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача, - ОСОБА_2 ,

про визнання недійсним рішення позачергових загальних зборів та скасування державної реєстрації,

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог

ОСОБА_1 звернувся до Господарського суду міста Києва з позовною заявою до Обслуговуючого кооперативу "Запорізький" (далі - Кооператив) та Державного реєстратора Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації Недбайла Олега Андрійовича про визнання недійсним рішення позачергових загальних зборів уповноважених членів Кооперативу, оформленого протоколом від 16.10.2022 №2, а також скасування державної реєстрації змін до відомостей про відповідача-1 в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань проведену/внесену 27.10.2022 реєстраційною дією №022006962 за прийнятим кооперативом протоколом №2 позачергових загальних зборів уповноважених членів Кооперативу від 16.10.2022.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що рішення загальних зборів Кооперативу, як і самі збори, прийнято та проведено всупереч вимогам статуту та закону, чим порушено права та законні інтереси позивача.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 19.12.2022 відкрито провадження у справі №910/13174/22 та вирішено здійснювати її розгляд за правилами загального позовного провадження.

Протокольною ухвалою Господарського суду міста Києва від 22.02.2023 ОСОБА_2 залучено до участі у справі як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача.

Короткий зміст рішення місцевого господарського суду та мотиви його ухвалення

Рішенням Господарського суду міста Києва від 04.07.2023 у справі №910/13174/22 позов задоволено частково.

Визнано недійсними рішення позачергових загальних зборів уповноважених членів Кооперативу, що оформлені протоколом №2 від 16.10.2022.

Скасовано державну реєстрацію змін до відомостей про Кооператив в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань проведену/внесену 27.10.2022 реєстраційною дією №022006962 за прийнятим кооперативом протоколом №2 позачергових загальних зборів уповноважених членів Кооперативу від 16.10.2022.

Стягнуто з Кооперативу на користь ОСОБА_1 4 962,00 грн судового збору. У задоволенні іншої частини позовних вимог відмовлено.

Ухвалюючи вказане рішення, суд першої інстанції дійшов висновку, що оскаржуваними рішеннями порушено корпоративні права позивача, в тому числі, на участь в кооперативі, що є підставою для їх скасування та задоволення позову в цій частині. При цьому, враховуючи, що на підставі рішення позачергових загальних зборів уповноважених членів відповідача-1 від 16.10.2022, що оформлене протоколом №2, проведено державну реєстрацію змін до відомостей про юридичну особу, внесених до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань 27.10.2022 за №022006962, вказана державна реєстрація змін підлягає скасуванню. Крім того, місцевий господарський суд зазначив, що державний реєстратор не є належним відповідачем у спорах даної категорії, що є самостійною підставою для відмови у задоволенні позовних вимог до нього.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги та узагальнення її доводів

Не погодившись з рішенням місцевого господарського суду, Кооператив звернувся до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою на рішення Господарського суду міста Києва від 04.07.2023 у справі №910/13174/22, в якій просить скасувати рішення Господарського суду міста Києва від 04.07.2023 у справі №910/13174/22 та прийняти нове рішення, яким відмовити в задоволенні позовних вимог.

Апеляційна скарга обґрунтована тим, що при ухваленні оскаржуваного рішення, на думку скаржника, судом першої інстанції порушено норми матеріального права та норми процесуального права, а тому рішення є незаконним та підлягає скасуванню.

Так, скаржник, зокрема зазначає, що позивач не є членом кооперативу, а тому права позивача оспорюваними рішеннями кооперативу не порушено. Відтак, ОСОБА_1 є неналежним позивачем, з огляду на що місцевий господарський суд неправомірно частково задовольнив позов ОСОБА_1 .

Дії суду апеляційної інстанції щодо розгляду апеляційної скарги по суті

Згідно з витягом з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 01.08.2023, апеляційну скаргу передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючий суддя - Гончаров С.А., судді: Станік С.Р., Шаптала Є.Ю.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 09.08.2023 витребувано у Господарського суду міста Києва матеріали справи №910/13174/22.

28.08.2023 до Північного апеляційного господарського суду надійшли матеріали справи 910/13174/22.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 04.09.2023 апеляційну скаргу Кооперативу на рішення Господарського суду міста Києва від 04.07.2023 у справі №910/13174/22 залишено без руху.

19.09.2023 на адресу Північного апеляційного господарського суду надійшла заява скаржника про усунення недоліків апеляційної скарги.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 10.10.2023 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Кооперативу на рішення Господарського суду міста Києва від 04.07.2023 у справі №910/13174/22 та призначено до розгляду на 22.11.2023.

Розпорядженням керівника апарату Північного апеляційного господарського суду від 22.11.2023 призначено повторний автоматизований розподіл судової справи №910/13174/22.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 22.11.2023 прийнято справу №910/13174/22 до провадження за апеляційною скаргою Кооперативу на рішення Господарського суду міста Києва від 04.07.2023 у складі колегії суддів: головуючий суддя - Гончаров С.А., судді: Тищенко О.В., Тищенко А.І.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 22.11.2023 заяву колегії суддів Північного апеляційного господарського суду у складі: головуючого судді Гончарова С.А., суддів Тищенко О.В., Тищенко А.І., про самовідвід від розгляду справи №910/13174/22 задоволено. Матеріали справи №910/13174/22 передано для здійснення визначення складу судової колегії автоматизованою системою відповідно до положень статті 32 ГПК України.

Розпорядженням Керівника апарату Північного апеляційного господарського суду від 23.11.2023 призначено повторний автоматизований розподіл судової справи №910/13174/22.

Згідно з протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 23.11.2023 справу №910/13174/22 передано на розгляд колегії суддів Північного апеляційного господарського суду у складі: головуючий суддя - Сітайло Л.Г., судді: Буравльов С.І., Шапран В.В.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 30.11.2023 прийнято апеляційну скаргу Кооперативу у справі №910/13174/22 до провадження у складі колегії суддів Північного апеляційного господарського суду: головуючий суддя - Сітайло Л.Г., судді: Буравльов С.І., Шапран В.В. Розгляд апеляційної скарги Кооперативу на рішення Господарського суду міста Києва від 04.07.2023 у справі №910/13174/22 призначено на 18.12.2023.

18.12.2023 до Північного апеляційного господарського суду надійшло клопотання представника позивача про розгляд справи без його участі.

Узагальнені доводи відзиву на апеляційну скаргу

14.11.2023 до Північного апеляційного господарського суду надійшов відзив позивача на апеляційну скаргу, у якому останній просить залишити рішення Господарського суду міста Києва від 04.07.2023 у справі №910/13174/22 без змін, а скаргу - без задоволення.

Так, у відзиві позивач, зокрема, звертає увагу, що рішення позачергових загальних зборів уповноважених членів кооперативу, які оформлені протоколом від 16.10.2022 №2, як і самі збори, прийнято та проведено всупереч вимогам статуту Кооперативу та вимогам Закону України "Про кооперацію", а сама реєстрація такого рішення не відповідає вимогам Закону України "Про реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань".

Позиції учасників справи та явка представників сторін у судове засідання

У судове засідання 18.12.2023 з`явився позивач.

Відповідачі та третя особа своїх представників в судове засідання не направили, про причини неявки суд не повідомили, про час та місце розгляду справи повідомлені у встановленому законом порядку.

Згідно з частинами 3, 6, 8 статті 120 ГПК України виклики і повідомлення здійснюються шляхом вручення ухвали в порядку, передбаченому цим Кодексом для вручення судових рішень.

Якщо учасник судового процесу повідомляє суду номери телефонів і факсів, адресу електронної пошти або іншу аналогічну інформацію, він повинен поінформувати суд про їх зміну під час розгляду справи.

З 05.10.2021 офіційно розпочали функціонування три підсистеми (модулі) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи: "Електронний кабінет", "Електронний суд", підсистема відеоконференцзв`язку, у зв`язку з чим, відповідно до частини 6 статті 6 ГПК України адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, державні органи, органи місцевого самоврядування та суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі у добровільному порядку. На що також звертає увагу учасників процесу Верховний Суд у своїх ухвалах від 12.10.2022 у справі №910/14311/21, від 12.10.2022 у справі №910/14469/21, від 12.10.2022 у справі №922/2017/17.

Крім того, Верховий Суд в ухвалі від 22.08.2022 у справі №916/2731/21 вказав, що відповідно до рішення Ради Суддів України від 05.08.2022, з метою підвищення рівня використання інструментів електронного судочинства під час відправлення правосуддя в умовах скрутного фінансового забезпечення судів, рекомендовано судам, зокрема у випадках, коли адвокат, нотаріус, приватний виконавець, арбітражний керуючій, судовий експерт, державний орган, орган місцевого самоврядування, суб`єкт господарювання державного або комунального секторів економіки, який бере участь у справі, не має офіційної електронної адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі - вимагати зареєструвати таку офіційну електронну адресу для подальшого направлення судом процесуальних документів в електронній формі; виклики та повідомлення, обмін процесуальними документами з учасниками судових проваджень у першу чергу здійснювати за допомогою електронної пошти та/або з використанням вказаних учасниками судових проваджень мобільних телефонів (в тому числі й з використанням месенджерів, які дозволяють отримати інформацію про доставку відповідного повідомлення, процесуального документа, та отримати інформацію про їх прочитання). Закликано усіх учасників судових проваджень, зокрема - з розумним інтервалом часу цікавитися провадженням у їх справах, добросовісно користуватися належними процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки; зареєструвати електронну адресу в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі; зареєструватися в підсистемі "Електронний кабінет" Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи; використовувати функціонал "Електронного кабінету" для ознайомлення з поданими документами в електронній формі.

Таким чином, відповідачі та третя особа повідомлені судом апеляційної інстанції про дату, час та місце проведення судового засідання апеляційним господарським судом, при цьому явка обов`язковою не визнавалась, а тому справа №910/13174/22 розглядається за їх відсутності.

Позивач у судовому засіданні заперечив проти задоволення апеляційної скарги, просив суд апеляційної інстанції відмовити в її задоволенні, а рішення Господарського суду міста Києва від 04.07.2023 у справі №910/13174/22 залишити без змін.

Обставини справи, встановлені судом першої інстанції та перевірені судом апеляційної інстанції

14.05.1998 рішеннями загальних зборів членів Гаражно-будівельного кооперативу "Запорізький", що оформлені протоколом №1 створено Гаражно-будівельний кооператив "Запорізький", затверджено його статут та обрано правління і його голову.

23.06.1998 проведено державну реєстрацію Гаражно-будівельного кооперативу "Запорізький".

03.03.2008 за рішеннями загальних зборів Гаражно-будівельного кооперативу "Запорізький", що оформлені протоколом №1, зокрема, змінено статус Гаражно-будівельного кооперативу "Запорізький на Обслуговуючий кооператив "Запорізький" та затверджено нову редакцію статуту.

09.10.2022 рішеннями загальних зборів членів Кооперативу, що оформлене протоколом №09/10/22, зокрема, звільнено ОСОБА_3 з посади голови правління з 10.10.2022 на підставі його заяви, обрано ОСОБА_1 на посаду голови правління з 11.10.2022 та затверджено статут кооперативу у новій редакції.

19.10.2022 Управління (Центром) надання адміністративних послуг Голосіївської районної в місті Києві державної адміністрації, на підставі рішення загальних зборів членів Кооперативу, що оформлене протоколом від 09.10.2022 №09/10/22 проведено в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань державну реєстрацію змін до відомостей про юридичну особу щодо зміни керівника та установчих документів.

Також, на підставі рішення загальних зборів членів Кооперативу, що оформлене протоколом від 09.10.2022 та наказу від 20.10.2022 №1 позивача призначено головою правління кооперативу - з 20.10.2022.

Відповідно до протоколу №2 позачергових загальних зборів уповноважених членів Кооперативу, посвідченого 24.10.2023 Приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Лашиною Н.Г. та зареєстрованого в реєстрі за №1392, 1393 16.10.2022 за адресою: 03151, місто Київ, проспект Повітрофлотський, 80, відбулися позачергові загальні збори уповноважених Кооперативу.

Згідно з відомостями, які зазначені в протоколі №2 від 16.10.2022, у загальних зборах взяли участь 33 уповноважених Кооперативу, які з усіх питань порядку денного голосували "ЗА".

Відповідно до протоколу №2 від 16.10.2022 згідно з порядком денним прийнято наступні рішення:

1) Обрано головуючого позачергових загальних зборів уповноважених членів Кооперативу - ОСОБА_4 , секретарем - ОСОБА_5 .

2) У зв`язку з вибуттям зі складу членів Кооперативу членів правління попереднього складу, припинено повноваження попереднього складу правління Кооперативу. Обрано новий склад правління Кооперативу в кількості 7 осіб:

1. ОСОБА_6 ;

2. ОСОБА_7 ;

3. ОСОБА_8 ;

4. ОСОБА_9 ;

5. ОСОБА_10 ;

6. ОСОБА_2 ;

7. ОСОБА_11 .

3) У зв`язку з вибуттям з членів кооперативу ОСОБА_1 , згідно з умовами статуту за нанесення матеріальних збитків, припинено повноваження, звільнено з посади голови правління Кооперативу ОСОБА_1 з 16.10.2022. Обрано головою правління ОСОБА_2 з 17.10.2022.

4) Одноосібно уповноважено на представництво, одноосібно надано права вчиняти дії від імені Кооперативу без довіреності, у тому числі підписувати договори, подавати документи для державної реєстрації, тощо голові правління ОСОБА_2 . Позбавлено представництва, позбавлено вчиняти дії від імені Кооперативу без довіреності, у тому числі підписувати договори, подавати документи для державної реєстрації, тощо ОСОБА_12 , ОСОБА_1

5) Уповноважено головуючого позачергових загальних зборів уповноважених членів Кооперативу ОСОБА_4 , секретаря позачергових загальних зборів уповноважених членів Кооперативу ОСОБА_5 підписати протокол цих зборів. Уповноважено голову позачергових загальних зборів уповноважених членів Кооперативу ОСОБА_4 подати протокол та інші документи до органу реєстрації.

27.10.2022 Державним реєстратором Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації Недбайлом Олегом Андрійовичем на підставі вказаного протоколу №2 позачергових загальних зборів уповноважених членів від 16.10.2022 проведено державну реєстрацію змін до відомостей про Кооператив в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань за №022006962.

Звертаючись до суду з даним позовом, позивач вказує на порушення вимог закону і статуту під час скликання та проведення 16.10.2022 позачергових загальних зборів уповноважених членів Кооперативу.

Мотиви та джерела права, з яких виходить суд апеляційної інстанції при прийнятті постанови та оцінка аргументів учасників справи

Статтею 269 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) встановлено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Розглянувши доводи апеляційної скарги, відзиву на апеляційну скаргу, дослідивши наявні матеріали справи у повному обсязі, заслухавши пояснення представника позивача, перевіривши повноту встановлення обставин справи та їх юридичну оцінку, проаналізувавши правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, суд апеляційної інстанції встановив наступне.

За приписами статті 167 Господарського кодексу України (далі - ГК України) корпоративні відносини - це відносини, які виникають, змінюються та припиняються щодо права особи, частка якої визначається у статутному капіталі (майні) господарської організації, що включають правомочності на участь цієї особи в управлінні господарською організацією, отримання певної частки прибутку (дивідендів) даної організації та активів у разі ліквідації останньої відповідно до закону, а також інші правомочності, передбачені законом та статутними документами.

Статтею 55 ГК України визначено, що господарські організації як юридичні особи, створені відповідно до Цивільного кодексу України (далі - ЦК України), державні, комунальні та інші підприємства, створені відповідно до цього Кодексу, а також інші юридичні особи, які здійснюють господарську діяльність та зареєстровані в установленому законом порядку.

За способом утворення (заснування) та формування статутного капіталу стаття 63 ГК України відносить кооперативні підприємства до корпоративних, а за формою власності - до підприємств колективної власності.

Корпоративне підприємство характеризується тим, що утворюється, як правило, двома або більше засновниками за їх спільним рішенням (договором), діє на основі об`єднання майна та/або підприємницької чи трудової діяльності засновників (учасників), їх спільного управління справами, на основі корпоративних прав, у тому числі через органи, що ними створюються, участі засновників (учасників) у розподілі доходів та ризиків підприємства.

Підприємством колективної власності визнається корпоративне або унітарне підприємство, що діє на основі колективної власності засновника (засновників) (стаття 93 ГК України).

Кооперативи як добровільні об`єднання громадян з метою спільного вирішення ними економічних, соціально-побутових та інших питань можуть створюватися у різних галузях (виробничі, споживчі, житлові тощо). Діяльність різних видів кооперативів регулюється законом. Господарська діяльність кооперативів повинна здійснюватися відповідно до вимог цього Кодексу, інших законодавчих актів (стаття 94 ГК України).

Зазначені норми кореспондуються з нормами статей 83, 85, 86 ЦК України, згідно з положеннями яких юридичні особи можуть створюватися у формі товариств, установ та в інших формах, встановлених законом. Товариством є організація, створена шляхом об`єднання осіб (учасників), які мають право участі у цьому товаристві. Товариство може бути створено однією особою, якщо інше не встановлено законом. Непідприємницькими товариствами є товариства, які не мають на меті одержання прибутку для його наступного розподілу між учасниками. Непідприємницькі товариства (кооперативи, крім виробничих, об`єднання громадян тощо) та установи можуть поряд зі своєю основною діяльністю здійснювати підприємницьку діяльність, якщо інше не встановлено законом і якщо ця діяльність відповідає меті, для якої вони були створені, та сприяє її досягненню.

Особливості створення кооперативів та ведення господарської діяльності обслуговуючими кооперативами визначається Законом України "Про кооперацію".

За приписами статей 2, 6, 9 Закону України "Про кооперацію" кооператив є юридичною особою, державна реєстрація якого проводиться в порядку, передбаченому законом. Відповідно до завдань та характеру діяльності кооперативи поділяються на такі типи: виробничі, обслуговуючі та споживчі. За напрямами діяльності кооперативи можуть бути сільськогосподарськими, житлово-будівельними, садово-городніми, гаражними, торговельно-закупівельними, транспортними, освітніми, туристичними, медичними тощо.

За змістом наведених норм корпоративні права характеризуються тим, що особа, яка є учасником (засновником, акціонером, членом) юридичної особи має право на участь в управлінні господарською організацією та інші правомочності передбачені законом і статутними документами.

Відповідно до статті 12 Закону України "Про кооперацію" основними правами члена кооперативу є, зокрема, участь в господарській діяльності кооперативу, а також в управлінні кооперативом, право голосу на його загальних зборах, право обирати і бути обраним в органи управління; користування послугами кооперативу; право вносити пропозиції щодо поліпшення роботи кооперативу, усунення недоліків у роботі його органів управління та посадових осіб; право звертатися до органів управління та органів контролю за діяльністю кооперативу, посадових осіб кооперативу із запитами, пов`язаними з членством у кооперативі, діяльністю кооперативу та його посадових осіб, одержувати письмові відповіді на свої запити.

Відповідно, члени кооперативу незалежно від напряму його діяльності є носіями корпоративних прав, а відносини між його членами та кооперативом, які пов`язані зі створенням, діяльністю, управлінням або припиненням діяльності такої юридичної особи, є корпоративними.

Схожа за змістом правова позиція викладена в постановах Великої Палати Верховного Суду від 24.04.2019 у справі №509/577/18, від 01.10.2019 у справі №910/7554/18, від 17.12.2019 №904/4887/18.

Членами кооперативу можуть бути громадяни України, іноземці та особи без громадянства, юридичні особи України та іноземних держав, що діють через своїх представників, які внесли вступний внесок та пай у розмірах, визначених статутом кооперативу, додержуються вимог статуту і користуються правом ухвального голосу. Членом кооперативу може бути фізична особа, яка досягла 16-річного віку і виявила бажання брати участь у його діяльності. Кооператив зобов`язаний вести облік своїх членів та видати кожному з них посвідчення про членство (стаття 10 Закону України "Про кооперацію").

Згідно зі статтею 11 Закону України "Про кооперацію" вступ до кооперативу здійснюється на підставі письмової заяви. Особа, яка подала заяву про вступ до кооперативу, вносить вступний внесок і пай у порядку та розмірах, визначених його статутом. Рішення правління чи голови кооперативу про прийняття до кооперативу підлягає затвердженню загальними зборами його членів. Порядок прийняття такого рішення та його затвердження визначається статутом кооперативу.

Відповідно до пункту 3.1 статуту Кооперативу (тут та надалі в редакції від 09.10.2022, тобто чинного на дату проведення загальних зборів 16.10.2022) членами кооперативу можуть бути громадяни України, іноземці та особи без громадянства, які досягли 16-річного віку, юридичні особи України та іноземних держав, що діють через своїх представників, які внесли вступний внесок та пай у розмірах, визначених статутом кооперативу або іншими рішеннями чи положенням, додержуються вимог цього статуту і користуються правом ухвального голосу.

Пунктом 3.5 статуту передбачено, що членство у кооперативі припиняється у разі:

- добровільного виходу з нього;

- несплати внесків, у порядку, визначеному статутом кооперативу чи іншими його нормативними актами;

- несплати обов`язкових внесків протягом шести місяців;

- смерті (ліквідації) члена Кооперативу;

- припинення діяльності Кооперативу.

Згідно з пунктом 3.6 статуту член кооперативу може бути виключений з кооперативу за рішенням правління з обов`язковим затвердженням на загальних зборах членів у випадках:

- порушення вимог статуту;

- невиконання рішень загальних зборів членів кооперативу (зборів уповноважених членів);

- нанесення матеріальних збитків кооперативу;

- при заборгованості у сплаті членських внесків більше, ніж шість місяців - для членів власників боксів, та більше, ніж чотири місяці - для членів, що користуються стоянкою.

Виключення з членів кооперативу може бути оскаржено у суді.

Відповідно до пункту 3.8 статуту член кооперативу має право:

- брати участь в господарській діяльності кооперативу, а також в управлінні кооперативом, право голосу на його загальних зборах, право обирати і бути обраним в органи управління;

- користуватися послугами кооперативу;

- одержувати кооперативні виплати та виплати на паї;

- одержувати пай у разі виходу з кооперативу в порядку і в строки, визначені цим статутом чи рішенням загальних зборів членів кооперативу (зборах уповноважених членів кооперативу);

- вносити пропозиції щодо поліпшення роботи кооперативу, усунення недоліків у роботі його органів управління та посадових осіб;

- звертатися до органів управління та органів контролю за діяльністю кооперативу, посадових осіб кооперативу із запитами, пов`язаними з членством у кооперативі, діяльністю кооперативу та його посадових осіб, одержувати письмові відповіді на свої запити;

- користуватися майном кооперативу для досягнення мети, визначеної у пункті 2.1 статуту, і час всього терміну членства в кооперативі;

- добровільно, за власною заявою, вийти з членів кооперативу в будь-який час;

- передати своє право користування гаражним боксом, місцем довгострокового зберігання автотранспорту іншій особі (особам) за умови обов`язкового переоформлення всіх необхідних документів у правлінні кооперативу, пов`язаного з новим членством у кооперативі, та затвердження такого членства на загальних зборах членів кооперативу (зборах уповноважених членів кооперативу);

- обмінювати місце довгострокового зберігання автотранспорту в іншому кооперативі міста Києва, заповідати, здавати в оренду місце довгострокового зберігання автотранспорту з відома правління кооперативу та за умови обов`язкового переоформлення всіх необхідних документів у правлінні кооперативу, пов`язаного з вищезазначеними діями;

- член кооперативу має право на особисте місце довгострокового зберігання автотранспорту, яке не може бути переданим ні за яких підстав, іншим особам, окрім випадків, передбачених цим статутом та чинним законодавством України.

За змістом пункту 4.1 статуту управління кооперативом здійснюється на основі самоврядування, широкої демократії, гласності, активної участі його членів у прийняття рішень з усіх питань діяльності кооперативу.

Вищим органом управління кооперативом є загальні збори (збори уповноважених) членів кооперативу. Для керівництва та управління поточними справами кооперативу на загальних зборах (зборах уповноважених) обирається правління кооперативу (пункт 4.2 статуту).

Відповідно до пункту 4.3 статуту до компетенції загальних зборів (збори уповноважених) членів кооперативу належить:

- затвердження статуту кооперативу та внесення до нього змін, прийняття інших рішень, що стосуються діяльності кооперативу;

- утворення органів управління та органів контролю за діяльністю кооперативу, інших органів кооперативу;

- обрання складу правління і ревізійної комісії;

- заслуховування звітів правління і ревізійної комісії;

- затвердження порядку розподілу доходу кооперативу;

- визначення розмірів вступних, членських, інших внесків та паїв;

- визначення розмірів, порядку формування та використання фондів кооперативу;

- визначення оплатності роботи правління та розміру оплати праці голови правління, членів правління. Голови ревізійної комісії (ревізора), ревізійної комісії, а також кошторису на утримання апарату органів управління та органів контролю за діяльністю кооперативу;

- затвердження річного звіту і балансу кооперативу;

- затвердження рішення правління про прийняття нових членів та припинення членства;

- прийняття рішень щодо володіння, користування та розпорядження майном;

- утворення спеціальних комісій із залученням як консультантів найманих працівників;

- прийняття рішень про вступ кооперативу до кооперативних об`єднань;

- прийняття рішень про реорганізацію або ліквідацію кооперативу.

Згідно з пунктом 4.4 статуту чергові загальні збори членів кооперативу скликаються правлінням або головою правління у разі потреби, але не рідше одного разу на рік. Про дату, місце, час проведення та порядок денний загальних зборів члени кооперативу повинні бути повідомлені не пізніше ніж за 10 днів до визначеного строку їх проведення.

Відповідно до пункту 4.5 статуту позачергові загальні збори членів кооперативу скликаються на вимогу:

- не менше третини його членів;

- ревізійної комісії (ревізора);

- органу управління кооперативного об`єднання, членом якого він є.

Пунктом 4.5 статуту визначено, що позачергові загальні збори членів кооперативу повинні бути скликані протягом 20 днів з дня надходження такої вимоги. У разі незабезпечення правлінням або головою правління скликання позачергових загальних зборів вони можуть бути скликані особами, які вимагали їх скликання, протягом наступних 20 днів.

У випадку ускладнень або неможливості скликання загальних зборів, скликаються збори уповноважених членів кооперативу (пункт 4.7 статуту).

За змістом пункту 4.10 статуту загальні збори членів кооперативу правомочні вирішувати питання, якщо на них присутні більше половини його членів, а збори уповноважених - за наявності не менше двох третин уповноважених.

Згідно з пунктами 4.11, 4.12 статуту кожний член кооперативу чи уповноважений кооперативу має один голос. Кількість членів кооперативу, які мають право делегувати уповноважених - один представник на 25 осіб або менше. Перелік осіб, що делегуються бути уповноваженими представниками визначається на загальних зборах членів кооперативу.

Рішення загальних зборів (зборів уповноважених) членів кооперативу про прийняття статуту, внесення змін до нього, вступ до кооперативного об`єднання або виходу з них та про реорганізацію або ліквідацію кооперативу вважаються прийнятими, якщо за них проголосувало не менше 75% членів кооперативу, присутніх на загальних зборах (зборах уповноважених) членів кооперативу. З інших питань рішення приймаються простою більшістю голосів членів кооперативу, присутніх на цих зборах (пункт 4.13 статуту).

Відповідно до пунктів 4.15 та 4.16 статуту виконавчим органом кооперативу є правління, яке складається не менш як з п`яти осіб: голови правління та членів правління. Строк повноважень голови правління та членів правління становить п`ять років. Голова правління чи член правління можуть добровільно скласти з себе повноваження, про що вони оголошують на загальних зборах (зборах уповноважених) членів. Загальні збори приймають відставку голови правління чи члена правління шляхом заслуховування заяви про відставку та приймають рішення про обрання нового голови правління чи члена правління. Добровільна відставка не має наслідком припинення його членства в кооперативі. Правління та голова правління обираються загальними зборами (зборами уповноважених) членів кооперативу. Правління підзвітне загальним зборам і несе перед ними відповідальність за ефективність роботи кооперативу.

За приписами частини 1 статті 92 ЦК України юридична особа набуває цивільних прав та обов`язків і здійснює їх через свої органи, які діють відповідно до установчих документів та закону.

Відповідно до статті 101 ГК України управління виробничим кооперативом здійснюється на основі самоврядування, гласності, участі його членів у вирішенні питань діяльності кооперативу. Вищим органом управління виробничого кооперативу є загальні збори членів кооперативу. До органів управління кооперативу належать правління (голова) кооперативу та ревізійна комісія (ревізор) кооперативу.

Частиною 1 статті 15 Закону України "Про кооперацію" визначено, що вищим органом управління кооперативу є загальні збори членів кооперативу.

Згідно з частино 1 статті 102 ГК України загальні збори, вносять зміни до статуту кооперативу; обирають шляхом прямого таємного голосування голову кооперативу, членів правління кооперативу, членів ревізійної комісії (ревізора), членів спостережної ради кооперативу; затверджують напрями розвитку кооперативу; заслуховують звіти органів управління кооперативу про їх діяльність; визначають види і розміри фондів кооперативу, порядок їх формування та використання; затверджують правила внутрішнього розпорядку кооперативного підприємства, річний звіт і баланс кооперативу, порядок формування і розподілу доходу кооперативу, рішення правління (голови) кооперативу про прийняття нових членів; вирішують питання про входження кооперативного підприємства до об`єднань підприємств (кооперативів), участь кооперативу у заснуванні інших суб`єктів господарювання; приймають рішення про реорганізацію або ліквідацію кооперативу.

З вказаною нормою кореспондуються положення частини 2 статті 15 Закону України "Про кооперацію".

За змістом частини 3 статті 15 Закону України "Про кооперацію" рішенням загальних зборів членів кооперативу до компетенції загальних зборів можуть бути віднесені інші питання діяльності кооперативу.

Рішення загальних зборів членів (зборів уповноважених) кооперативу приймаються відповідно до його статуту відкритим або таємним голосуванням (частина 12 статті 15 Закону України "Про кооперацію").

Частиною 5 статті 15 Закону України "Про кооперацію" встановлено, що про дату, місце, час проведення та порядок денний загальних зборів члени кооперативу повинні бути повідомлені не пізніше ніж за 10 днів до визначеного строку їх проведення.

Відповідно до частини 6 статті 15 Закону України "Про кооперацію" позачергові загальні збори членів кооперативу скликаються на вимогу: не менше третини його членів; спостережної ради; органу управління кооперативного об`єднання, членом якого він є.

Позачергові загальні збори членів кооперативу повинні бути скликані на протязі 20 днів з дня надходження такої вимоги. У разі незабезпечення правлінням (головою) кооперативу скликання позачергових загальних зборів вони можуть бути скликані особами, які вимагали їх скликання, протягом наступних 20 днів (частина 7 статті 15 Закону України "Про кооперацію").

Як зазначалось вище, відповідно до пункту 4.5 статуту позачергові загальні збори членів кооперативу скликаються на вимогу:

- не менше третини його членів;

- ревізійної комісії (ревізора);

- органу управління кооперативного об`єднання, членом якого він є.

Відповідно до пункту 4.5 статуту позачергові загальні збори членів кооперативу повинні бути скликані протягом 20 днів з дня надходження такої вимоги. У разі незабезпечення правлінням або головою правління скликання позачергових загальних зборів вони можуть бути скликані особами, які вимагали їх скликання, протягом наступних 20 днів.

У випадку ускладнень або неможливості скликання загальних зборів, скликаються збори уповноважених членів кооперативу (пункт 4.7 статуту).

Верховний Суд у постанові від 23.06.2021 у справі №910/4201/20 сформував правовий висновок, що положення про загальні збори членів кооперативу і збори уповноважених містяться в статті 15 Закону України "Про кооперацію", яка має назву "Вищий орган управління кооперативу". Отже, збори уповноважених не є окремим органом управління, ці збори проводяться замість загальних зборів, коли через велику кількість членів чи інші обставини провести загальні збори неможливо, мають таку саму компетенцію як і загальні збори. Порядок обрання уповноважених має бути визначений статутом кооперативу.

09.10.2022 рішенням загальних зборів членів Кооперативу, що оформлене протоколом №09/10/22, зокрема, обрано ОСОБА_1 на посаду голови правління з 11.10.2022.

При цьому, статтею 204 ЦК України закріплено презумпцію правомірності правочину.

Ця презумпція означає, що вчинений правочин вважається правомірним, тобто, таким, що породжує, змінює або припиняє цивільні права і обов`язки, доки ця презумпція не буде спростована, зокрема, на підставі рішення суду, яке набрало законної сили.

Оскаржуваним рішенням, що оформлене протоколом №2 позачергових загальних зборів уповноважених членів відповідача-1, зокрема, припинено повноваження та звільнено з посади голови правління Кооперативу ОСОБА_1 з 16.10.2022 (пункт 3 протоколу).

Враховуючи зазначене вище, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що ініціатива про скликання позачергових зборів уповноважених членів могла виникнути лише після 09.10.2022, тобто після призначення позивача на посаду голови правління кооперативу рішенням загальних зборів від 09.10.2022.

Таким чином, враховуючи наведені вище норми Закону України "Про кооперацію" та пункт 4.5 статуту, в разі надходження вимоги від: не менше третини членів, ревізійної комісії (ревізора) чи органу управління кооперативного об`єднання, членом якого він є, правління чи його голова мали скликати позачергові загальні збори протягом 20 днів, а лише в разі їх не скликання вони можуть бути скликані особами, які вимагали їх скликання, протягом наступних 20 днів.

У той же час, з оспорюваного протоколу №2 від 16.10.2022 вбачається, що він посвідчений 24.10.2023 Приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Лашиною Н.Г. та зареєстрований в реєстрі за №1392, 1393, збори проводилися лише через 7 днів після прийняття загальними зборами рішення про призначення позивача на посаду голови правління кооперативу.

Враховуючи зазначене вище, місцевий господарський суд дійшов висновку, з яким погоджується судова колегія, що загальні збори членів кооперативу та позачергові збори уповноважених членів кооперативу були проведенні з різницею в 6 днів, що унеможливлює дотримання порядку і строків їх підготовки та повідомлення членів кооперативу відповідно до вимог пунктів 4.4, 4.5 статуту та частин 5, 7 статті 15 Закону України "Про кооперацію".

При цьому, суд першої інстанції обґрунтовано не прийняв до уваги список з підписами уповноважених членів кооперативу про їх ознайомлення щодо проведення позачергових загальних зборів уповноважених членів кооперативу 16.10.2022, що наданий відповідачем-1, як доказ повідомлення уповноважених членів кооперативу про порядок денний та скликання зборів, з наступних підстав. Наданий список не містить ані дати складання цього списку, ані дат ознайомлення членів кооперативу. Також, враховуючи дати проведення загальних зборів членів кооперативу (09.10.2023) та загальних зборів уповноважених членів кооперативу (16.10.2023), дату протоколу про обрання уповноважених членів кооперативу (09.10.2023), останні фактично не могли бути повідомлені про дату та час проведення загальних зборів, з урахуванням строків такого повідомлення, передбачених положеннями статуту та Закону України "Про кооперацію", а саме за 10 днів до визначеного строку їх проведення. Крім того, уповноважені члени кооперативу ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 та ОСОБА_19 взагалі повідомлені не були, оскільки їх підписи відсутні у вказаному вище списку.

Рішення загальних зборів учасників (акціонерів, членів) та інших органів юридичної особи не є правочинами, у розумінні статті 202 ЦК України. До цих рішень не можуть застосовуватися положення статей 203 та 215 ЦК України, які визначають підстави недійсності правочину, і, відповідно, правові наслідки недійсності правочину за статтею 216 ЦК України. Зазначені рішення є актами ненормативного характеру (індивідуальними актами), тобто офіційними письмовими документами, що породжують певні правові наслідки, які спрямовані на регулювання господарських відносин і мають обов`язковий характер для суб`єктів цих відносин.

У зв`язку з цим, підставами для визнання недійсними рішень загальних зборів учасників (акціонерів, членів) юридичної особи можуть бути: невідповідність рішень загальних зборів нормам законодавства; порушення вимог закону та/або установчих документів під час скликання та проведення загальних зборів; позбавлення учасника (акціонера, члена) юридичної особи можливості взяти участь у загальних зборах.

Підставами для визнання недійсними рішень загальних зборів акціонерів (учасників) господарського товариства можуть бути:

- порушення вимог закону та/або установчих документів під час скликання та проведення загальних зборів товариства;

- позбавлення акціонера (учасника) товариства можливості взяти участь у загальних зборах;

- порушення прав чи законних інтересів акціонера (учасника) товариства рішенням загальних зборів.

Однак, не всі порушення законодавства, допущені під час скликання та проведення загальних зборів юридичної особи, є підставами для визнання недійсними прийнятих ними рішень.

Безумовною підставою для визнання недійсними рішень загальних зборів у зв`язку з порушенням прямих вказівок закону є:

- прийняття загальними зборами рішення за відсутності кворуму для проведення загальних зборів чи прийняття рішення або у разі неможливості встановлення наявності кворуму;

- прийняття загальними зборами рішень з питань, не включених до порядку денного загальних зборів товариства;

- відсутність протоколу загальних зборів.

Рішення загальних зборів юридичної особи можуть бути визнані недійсними в судовому порядку в разі недотримання процедури їх скликання, встановленої статтею 15 Закону України "Про кооперацію".

Права учасника (акціонера, члена) юридичної особи можуть бути визнані порушеними внаслідок недотримання вимог закону про скликання і проведення загальних зборів, якщо він не зміг взяти участь у загальних зборах, належним чином підготуватися до розгляду питань порядку денного, зареєструватися для участі у загальних зборах тощо.

З урахуванням наведеного, право окремих членів кооперативу на участь в загальних зборах і голосуванні при прийнятті рішення є порушеним та підлягає захисту у випадку їхньої відсутності на зборах через недотримання органами кооперативу вимог закону і статуту про порядок скликання і проведення зборів.

Як вірно зазначив суд першої інстанції та з чим погоджується суд апеляційної інстанції, порушення при проведенні позачергових загальних зборів уповноважених Кооперативу 16.10.2022, порушили права позивача як члена кооперативу, оскільки позбавили його права на голосування при прийнятті рішень на таких зборах, права на участь в управлінні кооперативом, права обирати і бути обраним в органи управління.

Крім цього, суд зазначає, що відповідно до положень пункту 3.5 статуту членство у кооперативі припиняється у разі:

- добровільного виходу з нього;

- несплати внесків, у порядку, визначеному статутом кооперативу чи іншими його нормативними актами;

- несплати обов`язкових внесків протягом шести місяців;

- смерті (ліквідації) члена Кооперативу;

- припинення діяльності Кооперативу.

Також, відповідно до пункту 3.6 статуту член кооперативу може бути виключений з кооперативу за рішенням правління з обов`язковим затвердженням на загальних зборах членів у випадках:

- порушення вимог статуту;

- невиконання рішень загальних зборів членів кооперативу (зборів уповноважених членів);

- нанесення матеріальних збитків кооперативу;

- при заборгованості у сплаті членських внесків більше, ніж шість місяців - для членів власників боксів, та більше, ніж чотири місяці - для членів, що користуються стоянкою.

Так, в оскаржуваному рішенні, що оформлене протоколом №2 позачергових загальних зборів уповноважених членів відповідача-1, зазначено, що в зв`язку з вибуттям з членів кооперативу ОСОБА_20 , згідно з умовами пункту 3.6 статуту за нанесення матеріальних збитків, припинити його повноваження та звільнити з посади голови правління Кооперативу з 16.10.2022.

У той же час, матеріали справи не містять та відповідачем-1 суду не надано рішення правління затвердженого на загальних зборах членів про виключення ОСОБА_20 з членів Кооперативу.

З огляду на наведене, колегія суддів вважає вірними висновки суду першої інстанції, що оскаржуваними рішеннями порушено корпоративні права позивача, в тому числі, на участь в кооперативі, що є підставою для їх скасування та задоволення позову в цій частині.

Крім цього, відносини, що виникають у сфері державної реєстрації юридичних осіб, їхньої символіки (у випадках, передбачених законом), громадських формувань, що не мають статусу юридичної особи, та фізичних осіб-підприємців врегульовані Законом України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань" (тут і надалі в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Згідно з частиною 1 статті 7 вказаного вище Закону, Єдиний державний реєстр створюється з метою забезпечення державних органів та органів місцевого самоврядування, а також учасників цивільного обороту достовірною інформацією про юридичних осіб, громадські формування, що не мають статусу юридичної особи, та фізичних осіб-підприємців з Єдиного державного реєстру.

Відповідно до частини 1 статті 9 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань" відомості про юридичну особу, громадське формування, що не має статусу юридичної особи, та фізичну особу-підприємця вносяться до Єдиного державного реєстру на підставі: 1) відповідних заяв про державну реєстрацію; 2) документів, що подаються для проведення інших реєстраційних дій; 3) відомостей, отриманих у результаті інформаційної взаємодії між Єдиним державним реєстром та інформаційними системами державних органів.

Статтею 10 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань" установлено спростовану презумпцію відомостей, унесених до ЄДР. Такий висновок зроблено, зокрема, у постановах Великої Палати Верховного Суду від 20.09.2018 у справі №813/6286/15, від 06.02.2019 у справі №462/2646/17, від 19.06.2019 у справі №826/5806/17, від 17.06.2020 у справі №826/10249/18.

Згідно з частиною 1 статті 25 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань" державна реєстрація та інші реєстраційні дії проводяться на підставі:

1) документів, що подаються заявником для державної реєстрації;

2) судових рішень, що набрали законної сили та тягнуть за собою зміну відомостей в Єдиному державному реєстрі, а також що надійшли в електронній формі від суду або державної виконавчої служби відповідно до Закону України "Про виконавче провадження" щодо: визнання повністю або частково недійсними рішень засновників (учасників) юридичної особи або уповноваженого ними органу; визнання повністю або частково недійсними змін до установчих документів юридичної особи; заборони (скасування заборони) вчинення реєстраційних дій; накладення/зняття арешту корпоративних прав; зобов`язання вчинення реєстраційних дій; скасування реєстраційної дії/запису в Єдиному державному реєстрі; виділу юридичної особи; провадження у справах про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом, прийнятих відповідно до Закону України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом"; припинення юридичної особи, що не пов`язано з банкрутством юридичної особи; відміни державної реєстрації припинення юридичної особи; припинення підприємницької діяльності фізичної особи - підприємця, що не пов`язано з банкрутством юридичної особи; відміни державної реєстрації припинення підприємницької діяльності фізичної особи-підприємця; відміни в порядку апеляційного/касаційного оскарження судового рішення, на підставі якого вчинено реєстраційну дію;

3) рішень, прийнятих за результатами оскарження в адміністративному порядку відповідно до статті 34 цього Закону.

Відповідно до правової позиції Великої Палати Верховного Суду, викладеної у постанові від 04.09.2018 у справі №904/5857/17, особа, яка вважає своє право чи інтерес порушеними через подання та внесення до Єдиного державного реєстру недостовірних відомостей може вимагати їх захисту через корегування відомостей Єдиного державного реєстру та відображенні в Єдиному державному реєстрі відповідних дійсних відомостей у спосіб, що забезпечить ефективне відновлення та захист її порушених прав та інтересів, зокрема, шляхом скасування запису в Єдиному державному реєстрі (пункт 2 частини 1 статті 25 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань").

У такому випадку, якщо суд встановить, що суб`єкт державної реєстрації вчинив запис в Єдиному державному реєстрі за зверненням належного заявника, на підставі всіх необхідних для реєстрації документів, відповідно до закону та відсутності встановлених законом підстав для відмови в державній реєстрації, це не є перешкодою для скасування в судовому порядку недостовірного запису в Єдиному державному реєстрі, наявність якого порушує корпоративні права чи законні інтереси позивача.

У постанові від 15.01.2020 у справі №910/3648/19 Верховний Суд виклав правову позицію, відповідно до якої вимога щодо скасування дії з внесення в Єдиний держаний реєстр відомостей, щодо достовірності яких виник корпоративний спір, має похідний характер від корпоративного спору та залежить від наявності самого порушеного права, яке підлягає захисту у ефективний спосіб. Отже, вимога про скасування реєстраційної дії щодо внесення змін до відомостей про юридичну особу є наслідком порушення вимог законодавства у зв`язку з прийняттям спірних рішень загальними зборами учасників відповідача, тому є зверненою до відповідача похідною вимогою від вимоги про недійсність вказаних рішень загальних зборів.

Враховуючи, що на підставі рішення позачергових загальних зборів уповноважених членів відповідача-1 від 16.10.2022, що оформлене протоколом №2, проведено державну реєстрацію змін до відомостей про юридичну особу, внесених до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань 27.10.2022 за №022006962, вказана державна реєстрація змін підлягає скасуванню.

Що стосується позовних вимог до Державного реєстратора Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації Недбайла О.А. суд першої інстанції правомірно відмовив в їх задоволенні, виходячи з такого.

Відповідач є обов`язковим учасником господарського процесу - його стороною. Основною ознакою сторін господарського процесу є їхня особиста і безпосередня заінтересованість; саме сторони є суб`єктами правовідношення, з приводу якого виник спір. Крім того, відповідач є тією особою, на яку вказує позивач як на порушника свого права.

Неналежний відповідач - це особа, притягнута позивачем як відповідач, стосовно якої встановлено, що вона не повинна відповідати за пред`явленим позовом за наявності даних про те, що обов`язок виконати вимоги позивача лежить на іншій особі - належному відповідачеві.

Однак, суд звертає увагу, що державний реєстратор зобов`язаний виконати рішення суду щодо скасування рішення державного реєстратора незалежно від того, чи був цей реєстратор відповідачем у справі та чи був залучений до участі в справі третьою особою, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, чи не був залучений.

Визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 17.04.2018 у справі №523/9076/16-ц, від 30.01.2019 у справі №552/6381/17, від 13.03.2019 у справі №757/39920/15-ц, від 27.03.2019 у справі №520/17304/15-ц, від 01.04.2020 у справі №520/13067/17.

Тобто, пред`явлення позову до неналежного відповідача є самостійною підставою для відмови в задоволенні позову.

Частиною 4 статті 17 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань" визначено перелік документів, що повинні бути подані для державної реєстрації змін до відомостей про юридичну особу, що містяться в Єдиному державному реєстрі, у тому числі змін до установчих документів юридичної особи.

Державна реєстрація прав проводиться державним реєстратором не з власної ініціативи, а на підставі відповідної заяви, поданої зацікавленою особою. Відносини у сфері державної реєстрації виникають між суб`єктом звернення за такою послугою та суб`єктом, уповноваженим здійснювати відповідні реєстраційні дії.

Виключно владні управлінські рішення та дії державного реєстратора не оскаржуються.

Державний реєстратор не є належним відповідачем у спорах даної категорії, що є самостійною підставою для відмови у задоволенні позовних вимог до нього.

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду у постанові від 27.10.2021 у справі №826/5984/17 вказав, зокрема, що оскільки позивач пред`явив позовні вимоги до державного реєстратора, то він, з огляду на підстави заявленого позову та суть порушеного права позивача, є неналежним відповідачем у цій справі.

З урахуванням викладеного вище, колегія суддів погоджується з висновком місцевого господарського суду про відмову в задоволенні позову до відповідача-2, оскільки останній є неналежним відповідачем у даному спорі.

За таких обставин місцевий господарський суд дійшов вірного висновку про часткове задоволення позовних вимог.

Інші доводи апеляційної скарги, взяті судом до уваги, однак не спростовують вищенаведених висновків суду.

Згідно з частиною 4 статті 11 ГПК України суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 10.02.2010 у справі "Серявін та інші проти України" зауважив, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча, пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною, залежно від характеру рішення.

В пункті 53 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Федорченко та Лозенко проти України" від 20.09.2012 зазначено, що при оцінці доказів суд керується критерієм доведення "поза розумним сумнівом". Тобто, аргументи сторони мають бути достатньо вагомими, чіткими та узгодженими.

При винесені даної постанови судом апеляційної інстанції були надані вичерпні відповіді на доводи апелянта, з посиланням на норми права, які підлягають застосуванню до спірних правовідносин.

Висновки суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги

Статтею 13 ГПК України встановлено, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Згідно зі статтями 73, 74 ГПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Відповідно до частини 2 статті 86 ГПК України жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Таким чином, виходячи із фактичних обставин справи, суд апеляційної інстанції погоджується з висновком місцевого господарського суду про часткове задоволення позову.

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 275 ГПК України, суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.

Частиною 1 статті 276 ГПК України визначено, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Зважаючи на вищенаведене, колегія суддів Північного апеляційного господарського суду дійшла висновку, що рішення Господарського суду міста Києва від 04.07.2023 у справі №910/13174/22 ухвалено з дотриманням норм матеріального та процесуального права, у зв`язку з чим апеляційна скарга Кооперативу задоволенню не підлягає.

Розподіл судових витрат

Оскільки цією постановою суд апеляційної інстанції не змінює рішення та не ухвалює нового, розподіл судових витрат судом апеляційної інстанції не здійснюється, а витрати пов`язані з розглядом апеляційної скарги на рішення Господарського суду міста Києва від 04.07.2023 у справі №910/13174/22, відповідно до статті 129 ГПК України покладаються на скаржника.

Керуючись статтями 129, 269, 270, 275, 276, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд,

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Обслуговуючого кооперативу "Запорізький" на рішення Господарського суду міста Києва від 04.07.2023 у справі №910/13174/22 залишити без задоволення.

2. Рішення Господарського суду міста Києва від 04.07.2023 у справі №910/13174/22 залишити без змін.

3. Судові витрати за розгляд апеляційної скарги покласти на Обслуговуючий кооператив "Запорізький".

4. Матеріали справи №910/13174/22 повернути до Господарського суду міста Києва.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду у порядку та строк, передбачений статтями 287-289 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст рішення складено та підписано суддями - 20.12.2023.

Головуючий суддя Л.Г. Сітайло

Судді В.В. Шапран

С.І. Буравльов