УХВАЛА

м. Київ

20.12.2023Справа № 910/17554/23

Господарський суд міста Києва у складі судді Бондарчук В.В., розглянувши

зустрічну позовну заяву Приватного акціонерного товариства з іноземними інвестиціями «Слобожанська будівельна кераміка», м. Київ

до Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи Сумигаз», м. Суми

про внесення змін до договору

у справі за позовом Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи Сумигаз», м. Суми

до Приватного акціонерного товариства з іноземними інвестиціями «Слобожанська будівельна кераміка», м. Київ

про стягнення 1 282 225,00 грн,

ВСТАНОВИВ:

Акціонерне товариство «Оператор газорозподільної системи Сумигаз» (далі АТ «ОГС Сумигаз»/позивач) звернулося до Господарського суду міста Києва із позовом до Приватного акціонерного товариства з іноземними інвестиціями «Слобожанська будівельна кераміка» (далі ПрАТ «СБК»/відповідач) про стягнення 1 282 225,00 грн, у тому числі: 1 132 870,31 грн основного боргу, 14 430,29 грн інфляційних втрат, 9 071,12 грн 3% річних та 125 853,28 грн пені, у зв`язку із неналежним виконанням зобов`язань за договором розподілу природного газу №42DP400-3186-21 від 01.04.2021.

Господарський суд міста Києва ухвалою від 16.11.2023 позовну заяву прийняв до розгляду та відкрив провадження у справі за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначив на 11.12.2023.

11.12.2023 суд відклав підготовче засідання на 05.02.2024.

19.12.2023 до канцелярії суду від ПрАТ «СБК» надійшла зустрічна позовна заява до АТ «ОГС Сумигаз» про зміну із 13.07.2023 типового договору розподілу природного газу №42DP400-3186-21 від 01.04.2021 в частині замовленої річної потужності розподілу природного газу на 2023 рік до розміру фактичного обсягу споживання послуги розподілу природного газу, що становить 966 000 м. куб.

Так, відповідно до статті 180 Господарського процесуального кодексу України (далі ГПК України) відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом. Зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 162, 164, 172, 173 цього Кодексу. До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною четвертою цієї статті, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу. Зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої цієї статті, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи. У випадку подання зустрічного позову у справі, яка розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, суд постановляє ухвалу про перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження.

Ознайомившись із поданою зустрічною позовною заявою, суд встановив, що заява не відповідає вимогам ст.ст. 6, 162, 164 ГПК України, внаслідок чого підлягає залишенню без руху із наступних підстав.

За змістом ч. 6 ст. 6 ГПК України адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку. Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат. Якщо реєстрація електронного кабінету в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суперечить релігійним переконанням особи, яка зобов`язана його зареєструвати відповідно до цієї частини, передбачені цим Кодексом процесуальні наслідки звернення до суду такою особою без реєстрації електронного кабінету у вигляді залишення її документа без руху, його повернення або залишення без розгляду не застосовуються за умови, що особа заявила про такі обставини одночасно із поданням відповідного документа шляхом подання окремої обґрунтованої письмової заяви.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 162 ГПК України позовна заява повинна містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта (для фізичних осіб - громадян України), якщо такі відомості відомі позивачу, вказівку на статус фізичної особи - підприємця (для фізичних осіб - підприємців), відомі номери засобів зв`язку та адресу електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Проте, як встановлено судом, юридична особа за ідентифікаційним кодом: 21129873, не має зареєстрованого електронного кабінету у підсистемі «Електронний суд» ЄСІТС.

При цьому, зі змісту зустрічної позовної заяви також не вбачається відомостей про наявність у позивача за зустрічним позовом електронного кабінету чи обґрунтованої письмової заяви про те, що реєстрація електронного кабінету в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суперечить релігійним переконанням ПрАТ «СБК».

Крім того, за змістом п. 2 ч. 1 ст. 164 ГПК України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно із ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до п.п. 1, 2 п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору встановлюється у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; для позову немайнового характеру 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Станом на 01.01.2023 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 2 684,00 грн.

При цьому, згідно із ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Ураховуючи вказані вище положення законодавства та виходячи із того, що ПрАТ «СБК» заявлено одну вимогу немайнового характеру, відповідно позивачу за зустрічним позовом необхідно сплатити судовий збір у розмірі 2 684,00 грн.

Проте, як вбачається із матеріалів зустрічної позовної заяви, ПрАТ «СБК» не сплатило судовий збір за подання даного зустрічного позову до Господарського суду міста Києва, що також є підставою для залишення зустрічної позовної заяви без руху.

Отже, судом встановлено, що зустрічну позовну заяву подано до суду без додержання ст.ст. 6, 162, 164 ГПК України, відповідно позивачу за зустрічним позовом слід усунути вказані недоліки позовної заяви шляхом надання відомостей про реєстрацію свого електронного кабінету в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі) та надання доказів сплати судового збору у розмірі 2 684,00 грн.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 174 ГПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статті 164 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно із ч. 2 ст. 174 ГПК України, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, зустрічна позовна заява ПрАТ «СБК» підлягає залишенню без руху.

Суд звертає увагу позивача за зустрічним позовом на те, що відповідно до ч. 4 ст. 174 ГПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Керуючись ст. 174, ч. 2 ст. 232, ст. 233, ст. 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

Зустрічну позовну заяву Приватного акціонерного товариства з іноземними інвестиціями «Слобожанська будівельна кераміка» до Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи Сумигаз» про внесення змін до договору залишити без руху.

Встановити Приватному акціонерному товариству з іноземними інвестиціями «Слобожанська будівельна кераміка» строк для усунення недоліків зустрічної позовної заяви протягом десяти днів із дня вручення даної ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя В.В. Бондарчук