ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 грудня 2023 року

м. Київ

cправа №911/2133/19

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Баранця О. М. - головуючий, Кондратової І.Д., Кролевець О.А.,

за участю секретаря судового засідання - Москалика О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Науково-виробниче підприємство "ЕВКЛАЗ"

на рішення Господарського суду Київської області

у складі судді Карпечкіна Т.П.

від 22.12.2022 (повний текст складено 27.01.2023)

на постанову Північного апеляційного господарського суду

у складі колегії суддів: Іоннікової І.А., Разіної Т.І., Михальської Ю.Б.

від 14.06.2023 (повний текст складено 19.06.2023)

у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Науково-виробниче підприємство "ЕВКЛАЗ"

до Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські регіональні електромережі"

про визнання незаконним рішення комісії,

за участю представників:

від позивача: Олійник О.В.,

від відповідача: Бабич М.М.,

ВСТАНОВИВ:

ІСТОРІЯ СПРАВИ

Короткий зміст позовних вимог

Товариство з обмеженою відповідальністю "Науково-виробниче підприємство "ЕВКЛАЗ" звернулося до Господарського суду Київської області з позовом до Приватного акціонерного товариства "Київобленерго" (змінено назву - на Приватне акціонерне товариство "ДТЕК Київські регіональні електромережі") про визнання незаконним та скасування рішення комісії відповідача, оформленого протоколом №081 від 31.07.2019 на підставі Акта про порушення п. п. 5 п. 5.5.5 ПРРЕЕ №К035102 від 18.01.2019.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що експертний висновок від 10.06.2019 №9313 та Акт про порушення №К035102 від 18.01.2019 не можуть бути підставою для встановлення факту порушення ТОВ «НВП «ЕВКЛАЗ» Правил роздрібного ринку електричної енергії, оскільки відповідний Акт про порушення №К035102 від 18.01.2019 складений з порушенням, тому викладена в ньому інформація не може вважатись достовірною.

Обставини справи, встановлені господарськими судами попередніх інстанцій

Відповідно до пункту 4.2.3 укладеного між сторонами договору про постачання електричної енергії №567 від 17.09.2004, споживач сплачує постачальнику електричної енергії вартість електроенергії, розраховану виходячи із приєднаної потужності струмоприймачів та кількості годин їх використання, відповідно (згідно з Методикою, затвердженою НКРЕ) в разі самовільного внесення споживачем змін у схеми обліку електроенергії, пошкодження засобів обліку електроенергії, втручання в їх роботу, зняття пломб з засобів обліку, споживання електроенергії поза засобами обліку, інших умов, визначених Методикою.

Згідно з пунктом 4.3 договору відповідальність за технічний стан засобів обліку несе та організація, на балансі якої вони перебувають, або організація, яка здійснює їх експлуатацію на підставі відповідного договору.

Відповідно до пункту 4.4 договору відповідальність за збереження і цілісність розрахункових засобів обліку електричної енергії та пломб покладається на їх власника або організацію, на території (у приміщенні) якої вони встановлені.

Як встановлено судами, 18.01.2019 представниками Приватного акціонерного товариства «Київобленерго» було проведено перевірку Товариства з обмеженою відповідальністю "Науково-виробниче підприємство "ЕВКЛАЗ" та було виявлено явні ознаки втручання в параметри розрахункового засобу обліку НІК 2303 АРК1 №0083122 з метою зміни його показів, вплив на лічильник електричної енергії високочастотним полем за допомогою високочастотного генератора магнітного поля, внаслідок чого спожита електроенергія лічильником не враховується.

За даним фактом складено Акт про порушення № К035102, а прилад обліку та високочастотний генератор магнітного поля вилучено й опломбовано за допомогою сейф-пакета № UA00065834.

Прилад обліку та речові докази в одноразовому сейф-пакеті № UA00065834 були направлені до Товариства з обмеженою відповідальністю "Незалежний інститут судових експертиз" для проведення експертизи.

В Акті про порушення №К035102 від 18.01.2019 визначено порушення п.п. 5 п. 5.5.5. Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання в сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 № 312 (далі - ПРРЕЕ).

Судами встановлено, що Акт про порушення № К 035102 від 18.01.2019 підписано 11 представниками постачальника електроенергії: Поясник В.О. (начальник СКНЕ, посвідчення № 1489), Бортник А.В. (заступник начальника СКНЕ, посвідчення №2802), Куделя С.А. (старший інспектор, посвідчення №2216), Фріцак А.О. (старший інспектор, посвідчення № 1843), Жданюк А.В. (старший інспектор, посвідчення №1441), Миколаєнко А.В. (старший інспектор, посвідчення № 1440), Стецина Д.С. (старший інспектор, посвідчення № 2558), Фесенко В.В. (інспектор, посвідчення №2362), Сова О.М. (інспектор, посвідчення № 2557), Лихолєтов Є.Ю. (інспектор, посвідчення № 1703), Черненко Михайло Віталійович (інспектор, посвідчення №2528), за участю яких і було складено даний акт.

Разом з цим, Акт про порушення № К 035102 від 18.01.2019 підписаний двома незаінтересованими особами Васеніним Д.В. і Йовенко С.А., а також у присутності двох працівників національної поліції.

У висновку судового експерта Товариства з обмеженою відповідальністю "Незалежний інститут судових експертиз" Пампухи Г.Г. від 10.06.2019 №9313 (далі висновок експертизи НІСЕ від 10.06.2019 №9313) зазначено, що при підключені наданого на дослідження пристрою, який розміщено в полімерному корпусі чорного кольору, до джерела змінного струму напругою 220В та частотою 50Гц, при положенні потенціометру регулювання потужності у положенні максимуму (крайнє праве положення) і при розміщенні його робочої частини (коаксіального кабелю з відгалуженнями) біля лицьової частини прозорої кришки лічильника електричної енергії НІК 2303 АРК1 зав. №0 року, здійснюється високочастотний вплив на лічильник електричної енергії, а саме повне блокування обліку електроенергії на протязі усього періоду впливу.

Розгляд Акта про порушення № К 035102 від 18.01.2019 та визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії відбувалось 31.07.2019, про що складено відповідний протокол № 081. Рішенням комісії відповідача згідно з оформленим протоколом № 081 від 31.07.2019 проведено донарахування вартості необлікованої позивачем електроенергії за наслідками встановлених в Акті про порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії №К 035102 від 18.01.2019 порушень.

Під час розгляду даної справи господарським судом першої інстанції було призначено судову електротехнічну експертизу лічильника електричної енергії НІК2303 АРК1 №0, проведення якої доручено експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз.

Згідно з висновком експертизи від 30.09.2022 № 23587/21-46 пристрій, який був виявлений і вилучений під час складання Акту про порушення №К035102 від 18.01.2019 та наданий на дослідження, є електронним генератором високочастотного електромагнітного випромінювання, який генерує сигнал частотою в діапазоні 553-556 МГц з піковим значенням (максимальним значенням амплітуди) на частоті близько 554,7 МГц. За зовнішнім виглядом монтажних друкованих плат та якістю монтажу їх елементів, наданий на дослідження Пристрій виготовлений не промисловим способом. Зважаючи на те, що у наданих матеріалах (фото та відео фіксація при огляді місця події) відсутні зображення способу підключення Пристрою, відповісти на питання щодо відповідності «типової схеми підключення наданого Пристрою для лічильника НІК 2303 АРК1 № 0», схемі з Акту про порушення №К035102 від 18.01.2619, не видається за можливе.

Дія на електролічильник НІК 2303 АРК1 зав. №0083122 високочастотного електромагнітного випромінювання, яке випромінює наданий на дослідження Пристрій, блокує роботу зазначеного електролічильника та на час дії Пристрою, припиняє облік спожитої електричної енергії. Зважаючи на те, що у роботі зазначеного електролічильника відбувся збій (похибка), про що свідчить напис «Егг 07» на екрані РКІ, зробити вичитку подій із його пам`яті, не видається за можливе, оскільки з`єднання комп`ютера з лічильником не відбувається, тому що програма не розпізнає зазначений електролічильник. Отже отримати з пам`яті лічильника дані щодо: встановлення факту впливу на нього високочастотним полем; який час тривала дія пристрою на електролічильник та чи призвів зазначений вплив до змін у обліку спожитої електроенергії, встановити не видається за можливе. Технічними можливостями наданого на дослідження електролічильника НІК 2303 АРК1 зав. № 0083122, передбачено фіксацію тільки дії магнітного поля, для чого в конструкції даного електролічильника передбачено встановлення магнітного датчика. Фіксація факту дії на зазначений електролічильник високочастотного електромагнітного поля, а відповідно і фіксація тривалості дії на лічильник зазначеного ВЧ випромінювання, конструкцією даного електролічильника, не передбачено, а тому не видається за можливе.

Короткий зміст судових рішень господарських судів попередніх інстанцій та мотиви їх прийняття

Рішенням Господарського суду Київської області від 22.12.2022 у справі №911/2133/19, залишеним без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 14.06.2023, у задоволенні позовних вимог відмовлено повністю.

Судові рішення мотивовані тим, що позивачем не обґрунтовано та не доведено неправомірності дій відповідача, а встановлені під час перевірки порушення не спростовано. В той же час, відповідачем спростовано викладені у позові обставини та доведено наявність підстав та правомірність застосування до позивача оперативно-господарської санкції, застосованої рішенням комісії ПАТ «Київобленерго», оформленим протоколом №081 від 31.07.2019.

Також судами враховано, що за наслідками проведеної судової експертизи підтверджено встановлені в Акті перевірки та проведеній відповідачем експертизі факти.

Короткий зміст вимог та доводів касаційної скарги

Товариство з обмеженою відповідальністю "Науково-виробниче підприємство "ЕВКЛАЗ", не погоджуючись із вказаними судовими рішеннями, звернулося до Верховного Суду з касаційною скаргою, в якій просить рішення та постанову у даній справі скасувати, прийняти нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити.

Касаційна скарга подана на підставі пункту 1 частини 2 статті 287 Господарського процесуального кодексу України.

Зазначаючи про неврахування судами пункту 3 Порядку визначення розміру і відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок викрадення електричної енергії, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 08.02.2006 №122, скаржник посилається на постанову Верховного Суду від 06.06.2018 у справі №906/896/17.

Також скаржник посилається на постанову Верховного Суду від 16.06.2021 у справі №911/26/20, в якій зазначено, що до моменту встановлення факту втручання споживачів в роботу приладів обліку енергопостачальник не має підстав для здійснення нарахувань відповідно до Методики без наявності відповідних висновків спеціалізованих організацій.

Крім того, за твердженням скаржника, розрахунок до Акту про порушення щодо визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснено з порушенням підпункту 2 пункту 8.4.8 ПРРЕЕ.

Також зазначає, що судами попередніх інстанцій не надано належної оцінки тому факту, що висновком експерта від 30.09.2022 встановлено, що на рідкокристалічному дисплеї лічильника електричної енергії НІК 2303 АРКІ заводський №0083122 до 3-фазного джерела живлення з`явився напис великими літерами «Err 07». У висновку зазначається, що похибка «Err 07» була присутня на екрані РКІ електролічильника коли він ще знаходився у шафі КТП на території об`єкта, тобто під час складання Акту про порушення №К035102 від 18.01.2019.

Узагальнений виклад позиції інших учасників справи

У відзиві на касаційну скаргу відповідач посилається на положення пунктів 8.2.4, 8.4.2, підпункту 3 пункту 8.4.8, пункту 8.4.10 ПРРЕЕ в редакції, чинній на дату засідання комісії, на підставі яких здійснювався розрахунок не облікованої електричної енергії.

На думку відповідача, пункт 3 Порядку визначення розміру і відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок викрадення електричної енергії, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 08.02.2006 №122, на який посилається скаржник, не повинен братись до уваги, оскільки його затверджено відповідно до статті 27 Закону України «Про електроенергетику», який втратив чинність. Спірний Акт про порушення від 18.01.2001 №К035102 складений на дату дії ПРРЕЕ, а не ПКЕЕ, а також протокол засідання комісії по розгляду вказаного акту від 31.07.2019 №081 оформлений на дату дії ПРРЕЕ, а не Методики і розрахунок по акту порушення проведений у відповідності до норм ПРРЕЕ, а не Методики. На думку відповідача, судовий експерт є спеціальним суб`єктом, діяльність якого визначена Законом та Інструкцією, тому посилання позивача щодо залучення представників Держспоживстандарту не заслуговують на увагу.

Відповідач просить залишити оскаржувані судові рішення без змін, а касаційну скаргу - без задоволення.

Позиція Верховного Суду

Оцінка аргументів учасників справи і висновків місцевого господарського суду та суду апеляційної інстанції

Статтею 56 Закону України "Про ринок електричної енергії" встановлено, що постачання електричної енергії споживачам здійснюється електропостачальниками, які отримали відповідну ліцензію, за договором постачання електричної енергії споживачу. Умови постачання електричної енергії, права та обов`язки електропостачальника і споживача визначаються договором постачання електричної енергії споживачу.

Згідно з пунктом 4 частини 2 статті 77 Закону України "Про ринок електричної енергії" правопорушеннями на ринку електричної енергії є крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку тощо.

Судами встановлено, що 18.01.2019 представниками Приватного акціонерного товариства «Київобленерго» було проведено перевірку Товариства з обмеженою відповідальністю "Науково-виробниче підприємство "ЕВКЛАЗ" та було виявлено явні ознаки втручання в параметри розрахункового засобу обліку НІК 2303 АРК1 №0083122 з метою зміни його показів, вплив на лічильник електричної енергії високочастотним полем за допомогою високочастотного генератора магнітного поля, внаслідок чого спожита електроенергія лічильником не враховується.

Розгляд Акта про порушення №К035102 від 18.01.2019 та визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії відбувалось 31.07.2019, про що складено відповідний протокол № 081.

Станом на день розгляду Акта та визначення обсягу та вартості необлікованої електричної діяли Правила роздрібного ринку електричної енергії в редакції 27.07.2019 (далі ПРРЕЕ).

Згідно з пунктом 1.1.2. ПРРЕЕ необлікована електрична енергія - обсяг електричної енергії, використаний споживачем або переданий транзитом в електромережі, що належать іншим власникам електричних мереж, але не врахований розрахунковими засобами комерційного обліку або врахований неправильно.

Відповідно до підпункту 3 пункту 8.4.2 ПРРЕЕ визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється оператором системи на підставі акта про порушення, складеного у порядку, визначеному цими Правилами, у разі виявлення таких порушень: пошкодження (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу лічильника тощо) або відсутність засобів вимірювальної техніки (за умови наявності акта про пломбування, складеного в порядку, установленому Кодексом комерційного обліку, або іншого документа, який підтверджує передачу на збереження засобів вимірювальної техніки, та у разі пошкодження засобів вимірювальної техніки за умови втручання споживача в роботу засобів вимірювальної техніки), інші дії споживача, які призвели до зміни показів засобів вимірювальної техніки (використання фазозсувного трансформатора, постійних магнітів (у разі невстановлення на/в лічильник індикаторів), пристрою випромінювання електромагнітних полів тощо).

Згідно з підпунктом 3 пункту 8.4.8 ПРРЕЕ кількість днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих Правил, визначається виходячи з кількості робочих днів електроустановки споживача (крім випадків фіксації засобами комерційного обліку кількості днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих Правил): якщо споживач здійснив самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі, що не є власністю оператора системи, з порушенням схеми обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники оператора системи під час проведення контрольного огляду засобу комерційного обліку не мали можливості, або установив пристрій, що занижує покази лічильника електричної енергії (використання фазозсувного трансформатора, постійних магнітів (у разі невстановлення на/в лічильник індикаторів), пристрою випромінювання електромагнітних полів тощо), - з дня останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію, або набуття права власності чи користування на об`єкт (якщо технічну перевірку у період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію або набуття ним права власності (користування) на об`єкт до дати виявлення порушення не було проведено) до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості робочих днів у дванадцяти календарних місяцях, що передували дню виявлення порушення.

Відмовляючи в задоволенні позову господарські суди попередніх інстанцій виходили із того, що рішенням комісії ПАТ «Київобленерго», оформленим протоколом № 081 від 31.07.2019, правомірно та обгрунтовано проведено донарахування вартості необлікованої позивачем електроенергії за наслідками встановлених в Акті про порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії № К 035102 від 18.01.2019 порушень.

У касаційній скарзі скаржник, вказує, що відповідач всупереч підпункту 2 пункту 8.4.8 ПРРЕЕ здійснив розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії за період 19.01.2018-18.01.2029 (тобто за рік), натомість відповідач у відзиві на касаційну скаргу вказує про застосування ним при розрахунку підпункту 3, а не 2, пункту 8.4.8 ПРРЕЕ.

Судами попередніх інстанцій не було перевірено обґрунтованості періоду, за яких здійснювався розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії та не встановлено, на підставі якого саме підпункту пункту 8.4.8 ПРРЕЕ було здійснено такий розрахунок.

Крім того, скаржник у касаційній скарзі зазначає про неправильне застосування судами пункту 3 Порядку визначення розміру і відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок викрадення електричної енергії, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 08.02.2006 №122, без урахування висновків щодо такого застосування, викладених у постановах Верховного Суду від 06.06.2018 у справі №906/896/17 та від 16.06.2021 у справі №911/26/20.

Згідно з частиною 4 статті 236 Господарського процесуального кодексу України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Постановою Верховного Суду від 16.06.2021 у справі №911/26/20 було скасовано судові рішення, якими було задоволено первісний позов про стягнення недооблікованої електроенергії та відмовлено в зустрічному позові про визнання незаконними дій та скасування рішення комісії по розгляду Акта, та направлено справу на новий розгляд до господарського суду першої інстанції. Постанова мотивована, зокрема, посиланням на пункт 3 Порядку визначення розміру і відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок викрадення електричної енергії, та тим, що при встановленні факту втручання позивача в роботу приладу обліку, що призвели до заниження показань, у спірних правовідносинах представники Держспоживстандарту взагалі не залучалися. Апеляційним судом не встановлено, що Товариство з обмеженою відповідальністю "Незалежний інститут судових експертиз", яке проводило електротехнічне дослідження, є спеціалізованою організацією (підприємством), яке має право на проведення відповідної перевірки та те, що даним підприємством залучався представник Держспоживстандарту для проведення дослідження.

Відповідно до пункту 3 Порядку визначення розміру і відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок викрадення електричної енергії, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 8 лютого 2006 року № 122, факти пошкодження приладів (систем) обліку, пломб на приладах, а також факти втручання в їх роботу, що призвели до заниження показань, встановлюються спеціалізованими організаціями (підприємствами), які мають право на проведення відповідної перевірки, із залученням представників Держспоживстандарту.

Як вбачається із оскаржуваних судових рішень у даній справі, ні місцевим, ні апеляційним господарськими судами не досліджувалось питання дотримання пункту 3 Порядку від 08.02.2006 №122 при встановленні факту втручання в роботу приладу обліку, чи залучались представники Держспоживстандарту або його правонаступника при проведенні експертизи. При цьому як вбачається з матеріалів апеляційної скарги, позивач наголошував на порушені цієї норми.

Доводи відповідача у відзиві на касаційну скаргу про те, що вказана норма пункту 3 Порядку не повинна застосовуватись з огляду на втрату чинності Закону України "Про електроенергетику", відхиляються Верховним Судом, оскільки постанова Кабінету Міністрів України від 08.02.2006 №122 була чинною на момент проведення електротехнічного дослідження та є чинною на момент розгляду касаційної скарги.

Загальними вимогами процесуального права визначено обов`язковість встановлення судом під час вирішення спору обставин, що мають значення для справи, надання їм юридичної оцінки, а також оцінки всіх доказів, з яких суд виходив при вирішенні позову. Без виконання цих процесуальних дій ухвалити законне та обґрунтоване рішення у справі неможливо.

Відповідно до частин першої, другої та п`ятої статті 236 Господарського процесуального кодексу України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Однак, ухвалені у цій справі рішення місцевого господарського суду та постанову апеляційного господарського суду не можна визнати обґрунтованими, оскільки судами попередніх інстанцій допущено неповне з`ясування фактичних обставин, які мають значення для правильного вирішення справи.

З огляду на обмежений обсяг процесуальних повноважень суду касаційної інстанції, а також на те, що суди попередніх інстанцій неповністю дослідили зібрані докази і не встановили ті фактичні обставини, від яких залежить правильне застосування до них норм матеріального права, колегія суддів дійшла висновку про скасування оскаржуваних судових рішень з направленням справи на новий розгляд до суду першої інстанції.

Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

Відповідно до положень статті 300 Господарського процесуального кодексу України, переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права.

Суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази.

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 308 Господарського процесуального кодексу України суд касаційної інстанції за результатами розгляду касаційної скарги має право скасувати судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій повністю або частково і передати справу повністю або частково на новий розгляд, зокрема за встановленою підсудністю або для продовження розгляду.

Згідно з частиною третьою статті 310 Господарського процесуального кодексу України підставою для скасування судового рішення та направлення справи на новий розгляд є також порушення норм процесуального права, на які посилається скаржник у касаційній скарзі, що унеможливило встановлення фактичних обставин, які мають значення для правильного вирішення справи, якщо суд не дослідив зібрані у справі докази, за умови висновку про обґрунтованість заявлених у касаційній скарзі підстав касаційного оскарження, передбачених пунктами 1, 2, 3 частини другої статті 287 цього Кодексу.

З огляду на викладене, Верховний Суд вбачає правові підстави для часткового задоволення касаційної скарги, скасування оскаржуваних судових рішень та направлення справи на новий розгляд до господарського суду першої інстанції.

Під час нового розгляду господарському суду першої інстанції слід взяти до уваги викладене вище, вжити всі передбачені законом заходи для всебічного, повного та об`єктивного встановлення обставин справи, прав та обов`язків сторін, зокрема встановити дотримання відповідачем Порядку визначення розміру і відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок викрадення електричної енергії та Правил роздрібного ринку електричної енергії при здійсненні розрахунків.

Судові витрати

Оскільки у цьому випадку суд касаційної інстанції не змінює та не ухвалює нового рішення, розподіл судових витрат відповідно до частини чотирнадцятої статті 129 Господарського процесуального кодексу України судом касаційної інстанції не здійснюється.

Керуючись статтями 300, 301, 308, 310, 314, 315, 316, 317 Господарського процесуального кодексу України, Суд

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Науково-виробниче підприємство "ЕВКЛАЗ" задовольнити частково.

Рішення Господарського суду Київської області від 22.12.2022 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 14.06.2023 у справі №911/2133/19 скасувати.

Справу №911/2133/19 передати на новий розгляд до Господарського суду Київської області.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною та оскарженню не підлягає

Головуючий О. Баранець

Судді І. Кондратова

О. Кролевець