ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
УХВАЛА

11 грудня 2023 року м. ХарківСправа № 922/4431/23

Господарський суд Харківської області у складі

судді Чистякової І.О.

за участю секретаря судового засідання Татаурова В.А.

розглянувши в підготовчому засіданні матеріали справи

за позовом Приватного підприємства "Рітм-8" (36021, Полтавська область, м. Полтава, вул. Сагайдачного Гетьмана, 8-А, кв. 61, ідентифікаційний код 36195759)
до Акціонерного товариства "Укргазвидобування" в особі філії Газопромислове управління "Шебелинкагазвидобування" (64250, Харківська область, Балаклійськй район, смт. Донець, вул. Стадіонна, 9, ідентифікаційний код 00153146)
про стягнення 2 771 518,04 грн
за участю представників сторін:

позивача - адвоката Павлуненко К.Л.

відповідача - адвоката Грищенка А.А.

ВСТАНОВИВ:

Приватне підприємство "Рітм-8" (позивач) звернулось до Господарського суду Харківської області із позовною заявою до Акціонерного товариства "Укргазвидобування" в особі філії Газопромислове управління "Шебелинкагазвидобування" (відповідач) про стягнення суми боргу в розмірі 2 667 333,59 грн, яка складається із заборгованості за виконані роботи на суму 1 014 592,98 грн та заборгованості по компенсації вартості подорожчання палива на суму 1 652 740,61 грн згідно договору підряду №6/21П-095 від 23.11.2021 та Актів приймання виконаних будівельних робіт, а також про стягнення штрафних санкцій за порушення умов проведення розрахунків за договором підряду №6/21П-095 від 23.11.2021 в розмірі 104 184,45 грн.

Крім того, позивач просить стягнути з відповідача понесені судові витрати.

Позовні вимоги обгрунтовані неналежним виконанням відповідачем (замовником) своїх зобов`язань за договором підряду №6/21П-095 від 23.11.2021 (далі - договір) в частині оплати будівельних робіт та компенсації вартості подорожчання палива.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 07.11.2023 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі №922/4431/23. Справу вирішено розглядати за правилами загального позовного провадження. Призначено підготовче засідання на 04 грудня 2023 року о 09:40. Встановлено відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення цієї ухвали для подання відзиву на позовну заяву. Встановлено позивачу строк для подання відповіді на відзив - протягом 5 днів з дня отримання відзиву на позов. Встановлено відповідачу строк для подання заперечення - протягом 5 днів з дня отримання відповіді на відзив. Звернуто увагу відповідача, що у разі ненадання відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи (частина 2 статті 178 ГПК України).

01.12.2023 до суду від представника відповідача адвоката Лещенко Л.С. надійшов відзив на позовну заяву (вх.№33041), в якому вона просить в позові відмовити повністю.

Також, 01.12.2023 до суду від представника відповідача - Акціонерного товариства "Укргазвидобування" адвоката Лещенко Л.С. надійшов зустрічний позов (вх.№33049) про стягнення з Приватного підприємства "Рітм-8" на користь Акціонерного товариства "Укргазвидобування" збитків в сумі 1 379 975,23 грн та судовий збір в сумі 20 699,63 грн.

Зустрічні позовні вимоги обгрунтовані зокрема тим, що з порушенням п.6.1. договору підряду №6/21П-095 від 23.11.2021, ст. 526, 629, 844 ЦК України, п.п. 4, 5 ст. 41 Закону України Про публічні закупівлі, п. 117 Постанови КМ України №668, п.п.3.17, 6.3.2.2 ДСТУ БД.1.1-1:2013 відповідачем безпідставно включено до підписаних сторонами Актів форми КБ-2в №12 від 20.07.2022, №17 від 04.10.2022, №19 від 16.10.2022, №24 від 16.11.2022 та №25 від 16.11.2022 витрати, пов`язані з компенсацією вартості подорожчання палива, що призвело до оплати Акціонерним товариством "Укргазвидобування" Приватному підприємству "Рітм-8" завищеної вартості виконаних підрядних робіт в загальній сумі 1 379 975,23 грн (з ПДВ), які Акціонерне товариство "Укргазвидобування" просить стягнути з Приватного підприємства "Рітм-8" на користь Акціонерного товариства "Укргазвидобування" в сумі 1 379 975,23 грн як безпідставно набуте майно на підставі ст. 1212 Цивільного кодексу України.

У судовому засіданні 11.12.2023 та у поданих через підсистему "Електронний суд" поясненнях (вх.№33906 від 11.12.2023) представник позивача заперечує проти прийняття відзиву на позовну заяву та зустрічного позову, наполягаючи на тому, що відповідачем пропущено строк на їх подання та їх подано особою, яка не має права її підписувати, оскільки надана адвокатом Лещенко Л.С. довіреність не містить посилання на реквізити договору про надання правничої допомоги. При цьому, дані про юридичну особу відповідача у ЄДР не містять посилань на інших підписантів та/або представників ніж О.Є.Толмачев.

Щодо пропущеного відповідачем строку на подання відзиву та зустрічного позову, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 165 ГПК України у відзиві відповідач викладає заперечення проти позову.

Згідно з п. 8 ч. 2 ст. 176 ГПК України про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначається строк для подання відповідачем відзиву на позов.

Згідно з ч. 8 ст. 165 ГПК України відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі.

В той же час, відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 46 ГПК України крім прав та обов`язків, визначених у статті 42 цього Кодексу відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.

Відповідно до ч. ч. 1, 2, 3 ст. 180 ГПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

В ухвалі суду від 07.11.2023 про відкриття провадження у цій справі судом встановлено відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву.

Відповідно до змісту ч. 3 ст. 242 ГПК України рішення суду надсилаються учасникам справи в електронній формі, або рекомендованим листом з повідомленням про вручення, якщо така адреса в особи відсутня.

За визначенням п. 3 ч. 6 ст. 242 ГПК України днем вручення судового рішення є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення.

Отже, з моменту проставлення у поштовому повідомленні відмітки, починається обрахунок строку для подачі відповідачем відзиву.

Ухвалу суду від 07.11.2023 про відкриття провадження у цій справі отримано відповідачем 14.11.2023, що підтверджується повернутим на адресу суду рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення за номером 853.

Відтак, днем вручення відповідачу ухвали про відкриття провадження у цій справі є 14.11.2023.

Отже, відповідач мав право подати до суду відзив на позовну заяву та зустрічний позов не пізніше 29.11.2023.

У даному випадку відзив на позовну заяву та зустрічний позов надіслано засобами поштового зв`язку 29.11.2023, тобто в установлений судом в ухвалі суду про відкриття провадження у цій справі від 07.11.2023 строк, а тому доводи відповідача про те, що відзив на позов та зустрічний позов подано після закінчення встановленого судом строку є безпідставними.

Щодо відсутності повноважень на підписання відзиву на позовну заяву та зустрічного позову, варто зауважити таке.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожній фізичній або юридичній особі гарантовано право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також, справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

У такий спосіб здійснюється "право на суд", яке відповідно до практики Європейського суду з прав людини включає не тільки право ініціювати провадження, але й право отримати "вирішення" спору судом (рішення у справі "Kutic v. Croatia", заява №48778/99).

Україна як учасниця Конвенції повинна створювати умови для забезпечення доступності правосуддя як загальновизнаного міжнародного стандарту справедливого судочинства.

Відповідні положення Конвенції знайшли своє втілення також у ст. 55 Конституції України, згідно з якою права і свободи людини і громадянина захищає суд.

Рішеннями Європейського суду з прав людини визначено, що право на доступ до суду має "застосовуватися на практиці і бути ефективним" (рішення у справі Bellet v. France від 4 грудня 1995 року).

Суворе трактування національним законодавством процесуального правила (надмірний формалізм) можуть позбавити заявників права звертатись до суду (рішення у справі "Perez de Rada Cavanilles v. Spain").

Також Європейським судом з прав людини зазначено, що "надмірний формалізм" може суперечити вимозі забезпечення практичного та ефективного права на доступ до суду згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Це зазвичай відбувається у випадку особливо вузького тлумачення процесуальної норми, що перешкоджає розгляду скарг заявника по суті, із супутнім ризиком порушення його чи її права на ефективний судовий захист (рішення у справах "Zubac v. Croatia", "Beles and Others v. the Czech Republic", №47273/99, пп. 50-51 та 69, та "Walchli v. France", № 35787/03, п. 29).

При цьому, Європейський суд з прав людини провів лінію між формалізмом та надмірним формалізмом. Так, формалізм є явищем позитивним та необхідним, оскільки забезпечує чітке дотримання судами процесу. Надмірний же формалізм заважає практичному та ефективному доступу до суду. Формалізм не є надмірним, якщо сприяє правовій визначеності та належному здійсненню правосуддя.

Як зазначила Велика Палата Верховного Суду у своєму рішенні від 5 грудня 2018 року (справа №11-989заі18) згідно з практикою Європейського суду з прав людини, реалізуючи положення Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, необхідно уникати занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним. Надмірний формалізм при вирішені питання щодо прийняття позовної заяви або скарги - є порушенням права на справедливий судовий захист.

Згідно з ч. 1 ст. 26 Закону України Про адвокатуру та адвокатську діяльність адвокатська діяльність здійснюється на підставі договору про надання правової допомоги. Документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правової допомоги, можуть бути: 1) договір про надання правової допомоги; 2) довіреність; 3) ордер; 4) доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

Повноваження адвоката як захисника або представника в господарському, цивільному, адміністративному судочинстві, кримінальному провадженні, розгляді справ про адміністративні правопорушення, а також як уповноваженого за дорученням у конституційному судочинстві підтверджуються в порядку, встановленому законом (частина третя статті 26 зазначеного Закону).

Частиною четвертою статті 60 ГПК України визначено, що повноваження адвоката як представника підтверджуються одним з таких документів: 1) довіреністю; 2) ордером, виданим відповідно до Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність"; 3) дорученням органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правничої допомоги, виданим відповідно до Закону України "Про безоплатну правничу допомогу".

Суд наголошує, що чинним законодавством не передбачено, що довіреність, яка видана на ім`я фізичної особи адвоката, обов`язково має містити посилання на договір про надання правової допомоги.

При цьому, суд також враховує правову позицію КГС ВС у постанові від 12.10.2018 у справі No 908/1101/17, в якій зазначено, що нормами Закону України Про адвокатуру та адвокатську діяльність не встановлено, що в довіреності, виданій на ім`я фізичної особи адвоката, обов`язково зазначається про те, що такий представник є саме адвокатом. Не передбачено таких вимог ні ГПК України, ні ЦК України, яким врегульовано питання представництва за довіреністю. У розглядуваному аспекті важливо, щоб особа, яка здійснює представництво за довіреністю, мала статус адвоката та отримала свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю. Довіреність визначає лише повноваження адвоката, межі наданих представникові прав та перелік дій, які він може вчиняти для виконання доручення.

Отож, важливо щоб особа, яка здійснює представництво за довіреністю, мала статус адвоката та отримала свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю. При цьому, довіреність визначає лише повноваження адвоката, межі наданих представникові прав та перелік дій, які він може вчиняти для виконання доручення.

У даному випадку відзив на позовну заяву та зустрічний позов подано адвокатом Лещенко Л.С., на підтвердження повноважень якої представляти інтереси Акціонерного товариства "Укргазвидобування" надано довіреність №2-397д від 27.09.2023, в якій уповноважено адвоката, що діє за свідоцтвом про право на зайняття адвокатською діяльністю серії ПТ №2090 від 03.04.2018, видане на підставі рішення Ради адвокатів Полтавської області від 03.04.2018 №6 Лещенко Людмилу Сергіївну представляти інтереси Акціонерного товариства "Укргазвидобування" зокрема при розгляді господарських справ, з усіма правами, наданими чинним законодавством України представнику сторони та третьої особи у господарському процесах, в тому числі підписувати зустрічні позови.

Отже, вказана довіреність №2-397д від 27.09.2023, до якої надано свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю серії ПТ №2090 від 03.04.2018, а також яка містить посилання на те, що Лещенко Л.С. є адвокатом є належним доказом на підтвердження повноваження підписанта відзиву на позову та зустрічного позову Лещенко Л.С. від імені Акціонерного товариства "Укргазвидобування", а тому доводи представника позивача про те, що відзив на позов та зустрічний позов подано неуповноваженою особою є безпідставними.

Ураховуючи вищенаведене, суд констатує, що відзив на позов та зустрічний позов подано в установлений судом строк та уповноваженою особою.

Суд, розглянувши матеріали зустрічної позовної заяви, зазначає наступне.

Згідно з ч. 1 ст. 46 ГПК України сторони користуються рівними процесуальними правами.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 46 ГПК України крім прав та обов`язків, визначених у статті 42 цього Кодексу відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.

Відповідно до ч. ч. 1, 2, 3 ст. 180 ГПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

Відповідно до ч. 4 ст. 180 ГПК України зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 162, 164, 172, 173 цього Кодексу.

Отже, зустрічний позов - це позов, що подається відповідачем до позивача для одночасного розгляду з первісним позовом. Зустрічний позов характеризується самостійністю матеріально-правової вимоги відповідача до позивача.

Зустрічний позов має певну специфіку, яка відрізняє його від інших видів позовів (зокрема, й від первісного). По-перше, право подання зустрічного позову має не будь-який учасник процесу, а лише відповідач за первісним позовом; пред`являється він до первісного позивача. По-друге, подання зустрічного позову є можливим лише у строк для подання відзиву. По-третє, зустрічний позов має на меті захист від первісного позову або заліком, або спростуванням його частково чи повністю, або розглядом в одному провадженні хоча й різних, але взаємопов`язаних вимог.

Зустрічний позов може подаватися не лише для захисту проти первісного позову, а й бути самостійним засобом захисту проти відповідача, іноді зустрічний позов може бути спрямовано тільки до заліку первісної вимоги. Подання зустрічного позову надає можливість через спільний розгляд первісної і зустрічної вимоги повніше врахувати правові відносини сторін.

Взаємна пов`язаність зустрічного та первісного позовів може виявлятись у такому:

а) обидва позови взаємно пов`язані, і їх спільний розгляд сприятиме оперативному і правильному вирішенню спору. Взаємна пов`язаність первісного і зустрічного позову може виражатись у підставах цих позовів або поданих доказах;

б) вимоги за зустрічним і первісним позовами можуть зараховуватись.

в) задоволення зустрічного позову виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову. Подання такого зустрічного позову має на меті довести відсутність у позивача матеріально-правової підстави на задоволення первісного позову через відсутність матеріальних правовідносин, з яких випливає суб`єктивне право позивача за первісним позовом. У таких випадках задоволення зустрічного позову тягне за собою відмову у первісному позові повністю чи частково.

Вказане узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, яка викладена в ухвалах від 17.11.2020 у справі №911/58/20, від 20.05.2020 у справі №922/618/20.

Зважаючи на підстави первісного та зустрічного позовів, а також характер спірних правовідносин, суд дійшов висновку, що обидва позови є взаємопов`язані, їх спільний розгляд є доцільним, оскільки спір між сторонами (як за первісним, так і за зустрічним позовами) виник на підставі одного правочину, обставини укладення та виконання якого підлягають дослідженню судом.

Ураховуючи наведене та беручи до уваги те, що зустрічний позов поданий з дотримання встановлених законом вимог, суд дійшов висновку про наявність підстав для прийняття зустрічного позову до спільного розгляду з первісним позовом та об`єднання вимог за зустрічним позовом в одне провадження з первісним позовом у справі № 922/4431/23.

Суд зазначає, що згідно з ч. 3 ст. 177 ГПК України підготовче провадження має бути проведене протягом шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. У виняткових випадках для належної підготовки справи для розгляду по суті цей строк може бути продовжений не більше ніж на тридцять днів за клопотанням однієї із сторін або з ініціативи суду.

За змістом пункту 10 частини 3 статті 2 та частини 2 статті 114 цього Кодексу, основними засадами (принципами) господарського судочинства є розумність строків розгляду справи судом, а строк є розумним, якщо він передбачає час, достатній, з урахуванням обставин справи, для вчинення процесуальної дії, та відповідає завданню господарського судочинства.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 183 ГПК України суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим Кодексом строку підготовчого провадження у випадку, коли питання, визначені частиною другою статті 182 цього Кодексу, не можуть бути розглянуті у даному підготовчому засіданні.

Ураховуючи прийняття зустрічного позову, з метою надання відповідачу за зустрічним позовом можливості подати відзив на зустрічний позов та заперечення на відповідь на зустрічний позов, а позивачу за зустрічним позовом відповіді на відзив на зустрічний позов, для забезпечення принципу змагальності та реалізації прав сторін на повне та об`єктивне встановлення всіх обставин справи, з метою належної підготовки справи для розгляду по суті, суд вбачає за доцільним продовжити строк підготовчого провадження на 30 днів та відкласти підготовче засідання.

Керуючись ст. 42, 46, 60, 114, 136-141, 172, 177, 180, 182, 183, 232-235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

Прийняти до розгляду відзив на позовну заяву (вх.№33041 від 01.12.2023).

Прийняти до спільного розгляду з первісним позовом зустрічний позов Акціонерного товариства "Укргазвидобування" в особі філії Газопромислове управління "Шебелинкагазвидобування" (вх.№33049 від 01.12.2023).

Вимоги за зустрічним позовом об`єднати в одне провадження з первісним позовом.

Продовжити строк підготовчого провадження на 30 днів.

Підготовче засідання у справі 922/4431/23 відкласти на 08 січня 2024 р. о 10:40 год.

Засідання відбудеться у приміщенні господарського суду за адресою: 61022, місто Харків, майдан Свободи 5, 8-й під`їзд, 1-й поверх, зал № 113.

Встановити відповідачу за зустрічним позовом п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відповідно до ст. 165 Господарського процесуального кодексу України відзиву на зустрічний позов.

Встановити позивачу за зустрічним позовом строк для подання відповіді на відзив на зустрічний позов - протягом 5 днів з дня отримання відзиву на зустрічний позов.

Встановити відповідачу за зустрічним позовом строк для подання заперечення - протягом 5 днів з дня отримання відповіді на відзив на зустрічний позов.

Ухвала набирає чинності 11.12.2023.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Ухвалу складено (підписано) 14.12.2023.

Суддя І.О. Чистякова