ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12.12.2023м. ДніпроСправа № 904/4177/23
за позовом Заступника керівника Дніпропетровської обласної прокуратури в інтересах держави в особі

позивача-1: Дніпропетровської обласної державної адміністрації, м. Дніпро

позивача-2: Департаменту житлово-комунального господарства та будівництва Дніпропетровської обласної державної адміністрації, м. Дніпро

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельна індустрія Грандстрой", м. Дніпро

про визнання недійсною угоди та стягнення 597 362,40грн

Суддя Євстигнеєва Н.М.

Секретар судового засідання Коваленко О.В.

Представники:

Від прокуратури: Трубіцин Д.М., прокурор відділу прокуратури, посвідчення від 01.03.2023 №069924

Від позивача-1: не з`явився

Від позивача-2: Кузьмінова Л.Г., представник, дов. від 04.09.2023 №3071/0/112-23

Від відповідача: Шуліга В.А., адвокат, ордер серії АЕ №1202352

С У Т Ь С П О Р У:

Заступник керівника Дніпропетровської обласної прокуратури в інтересах держави в особі позивача-1: Дніпропетровської обласної державної адміністрації, Департаменту житлово-комунального господарства та будівництва Дніпропетровської обласної державної адміністрації звернувся до Господарського суду Дніпропетровської області із позовом, яким просить:

- визнати недійсною додаткову угоду №5 від 13.05.2022 до договору №55 від 18.09.2020 на виконання робіт по об`єкту "Капітальний ремонт автомобільної дороги загального користування місцевого значення С042124 Новомалинівка - Цвіткове - Карпівка км 0+000 - км 6+470 Широківського району Дніпропетровської області", укладеного між Департаментом житлово-комунального господарства та будівництва Дніпропетровської обласної державної адміністрації та ТОВ "Будівельна Індустрія Грандстрой";

- стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельна Індустрія Грандстрой" на користь Департаменту житлово-комунального господарства та будівництва Дніпропетровської обласної державної адміністрації внаслідок несвоєчасного виконання грошового зобов`язання за договором №55 від 18.09.2020 на виконання робіт по об`єкту "Капітальний ремонт автомобільної дороги загального користування місцевого значення С042124 Новомалинівка - Цвіткове - Карпівка км 0+000 - км 6+470 Широківського району Дніпропетровської області" інфляційні втрати за період з 18.05.2022 по 28.08.2022 у сумі 220 092,17грн, три відсотки річних за період з 18.05.2022 по 28.08.2022 у сумі 37 537,15грн, а також пеню за період з 18.05.2022 по 28.08.2022 у сумі 339 733,08грн, що разом становить 597 362,40грн.

На обгрунтування позовних вимог прокурор зазначив, що оспорювана додаткова угода № 5 укладена з порушенням пункту 4 частини 5 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі", а саме: внесено зміни до істотних умов договору щодо продовження використання Генеральним підрядником сум попередньої оплати за відсутності документально підтверджених обставин, які б свідчили про неможливість своєчасного виконання зобов`язань за договором.

Вимога про стягнення пені обгрунтована посиланням на п.4.2. договору, відповідно до умов якого по закінченні тримісячного терміну, невикористані суми попередньої оплати повертаються Замовнику з нарахуванням пені на рівні облікової ставки Національного банку України із застосуванням коефіцієнта 1,2 за кожний день прострочення до моменту повернення невикористаних сум попередньої оплати.

На підставі частини 2 статті 625 Цивільного кодексу України прокурором нараховано 3% річних у сумі 37 537,15грн та інфляційні втрати у сумі 220 092,17грн.

Позивач-1, Дніпропетровська обласна державна адміністрація, надала письмові пояснення, в яких зазначила про безпідставне звернення прокурора з даним позовом до суду; просить розглядати справу за відсутності її представника.

Вважає, що захищати інтереси державі у даній справі повинні відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор. Відповідно до частини четвертої статті 23 Закону України "Про прокуратуру" наявність підстав для представництва може бути оскаржено суб`єктом владних повноважень. Таке оскарження означає право на спростування учасниками процесу обставин, на які посилається прокурор у позовній заяві, поданій в інтересах держави в особі компетентного органу, для обгрунтування підстав для представництва. З урахуванням положень чинного законодавства, залучення облдержадміністрації у якості позивача у даній справі є необгрунтованим, оскільки наявний профільний структурний підрозділ облдержадміністрації -Департамент житлово-комунального господарства та будівництва Дніпропетровської обласної державної адміністрації.

Позивач-2, Департамент житлово-комунального господарства та будівництва Дніпропетровської обласної державної адміністрації, просить відмовити в задоволенні позовних вимог з наступних підстав:

- ч. 5 ст. 41 Закону України "Про публічні закупівлі" регламентовано, що істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків, у тому числі, продовження строку дії договору про закупівлю та строку виконання зобов`язань щодо передачі товару, виконання робіт, надання послуг у разі виникнення документально підтверджених об`єктивних обставин, що спричинили таке продовження, у тому числі обставин непереборної сили, затримки фінансування витрат замовника, за умови що такі зміни не призведуть до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю. Підставою укладення Додаткової угоди № 5 є введення воєнного стану на території України, про що, з посиланням на лист Торгово-промислової палати від 28.02.2022, зазначено в преамбулі спірної Додаткової угоди. Зазначені обставини стали підставою для внесення до договору змін щодо строку повернення попередньої оплати. Додаткова угода взята на облік Головним управлінням Державної казначейської служби України Дніпропетровської області 18.05.2022;

- посилання прокурора на порушення вимог Постанови № 1764 при укладенні Додаткової угоди є безпідставним, так як вказана Постанова регламентує перерахування підряднику авансу, що має бути використаний на придбання і постачання необхідних для виконання робіт матеріалів, конструкцій, виробів. Як вбачається з умов укладеного Договору, останнім не передбачалось надання генеральному підряднику авансу, а отже і застосування положень Постанови № 1764, встановлення будь-яких порушень її положень, є протиправним;

- прокурором не враховано принцип цільового використання бюджетних коштів. Бюджетні кошти попередньої оплати за вищенаведеним Договором не могли бути спрямовані на інші цілі, ніж визначених бюджетними призначеннями. Кошти виділялись саме на здійснення виконання робіт по Об`єкту, а отже їх витрачання на інші цілі було заборонено. При цьому бюджетні кошти попередньої оплати за Договором були повернуті у повному обсязі Департаменту, тож доводи прокурора про нездійснення захисту інтересів держави у даному випадку є хибними;

- питання правомірності укладеної додаткової угоди за Договором розглядалось судом, зокрема, у межах справи №160/11328/22, та будь-яких порушень при її укладанні не встановлено.

В письмових поясненнях, які надійшли до суду 22.09.2023, прокурор зазначає, що доводи Департаменту про наявність підстав для відмови у позові прокурора у зв`язку із форс-мажорними обставинами, які ґрунтуються на листі Торгово-промислової палати України від 28.02.2022 № 2024/02.0-7.1, є неприйнятними, оскільки цей лист не є сертифікатом у розумінні статті 14-1 Закону України "Про торгово-промислові палати в Україні" та не містить ідентифікуючих ознак конкретного договору, зобов`язання, виконання якого стало неможливим через наявність зазначених обставин. Вважає недоречними посилання Департаменту про те, що питання правомірності укладеної додаткової угоди за Договором розглядалось судом, зокрема, у межах справи №160/11328/22, та будь-яких порушень при її укладанні не встановлено. Як вбачається зі змісту рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 23.08.2022 та постанови Третього апеляційного адміністративного суду від 22.11.2022 у справі №160/11328/22, предметом розгляду вказаної справи були виключно питання про визнання протиправними та скасування розпоряджень ГУ ДКСУ у Дніпропетровській області про зупинення операцій з бюджетними коштами. При винесенні рішень у справі №160/11328/22 суди виходили з того, що строк виконання зобов`язання ТОВ "Будівельна Індустрія Грандстрой" щодо повернення попередньої оплати за договором №55 не настав, оскільки сторонами укладено додаткову угоду №5.

Відповідач, ТОВ "Будівельна Індустрія Грандстрой", заперечує проти задоволення позовних вимог та зазначає, що:

прокурором не доведено факту порушення інтересів держави так само, як і підстав для звернення до суду в порядку представництва інтересів держави;

відповідно до умов договору (п.12.3.), обставини непереборної сили автоматично продовжують термін виконання зобов`язань на весь період його дії та ліквідації наслідків. У зв`язку із призупиненням робіт, сторони погодили в додатковій угоді №5 умови щодо збільшення терміну використання попередньої оплати;

товариство повідомило замовника про настання форс-мажорних обставин листом від 02.05.2022, до якого надані відповідні докази;

період нарахування пені знаходиться поза межами позовної давності;

повернення попередньої оплати відбулось добровільно, тому відсутні підстави для стягнення процентів за користування грошовими коштами (їх розмір договором не визначений);

питання правомірності додаткової угоди №5 було предметом розгляду адміністративної справи №160/11328/22, яка розглядалась Дніпропетровським окружним адміністративним судом та за результатами розгляду якої судом встановлено правомірність дій Департаменту житлово-комунального господарства та будівництва Дніпропетровської обласної державної адміністрації щодо подовження строку користування попередньою оплатою відповідачем в рамках вище зазначеного договору та додаткової угоди;

настання форс-мажорних обставин звільняє сторону від відповідальності за порушення виконання зобов`язань;

кошти (попередня оплата) фактично були повернуті добровільно та у повному обсязі. На сьогоднішній день відповідач знаходиться в скрутному матеріальному становищі. На рахунках підприємства відсутні грошові кошти, відсутнє майно, а підприємство у зв`язку із війною та відсутністю контрактів зупинило свою господарську діяльність та не отримує прибутку. Також просимо врахувати воєнний стан в країні, обставини непереборної сили, які у зв`язку з цим виникли, та випадку (смерті директора та одночасно засновника підприємства). Стягнення штрафних санкцій у заявленому розмірі призведе до повного банкрутства підприємства.

Відповідач просить застосувати позовну давність до спірних правовідносин.

У відповіді на відзив на позовну заяву (а.с.131-137 том 2) прокурор зазначає, що використання коштів місцевого бюджету стосується прав та інтересів великого кола осіб - мешканців Дніпропетровської області, а отже становить суспільний інтерес. Витрачання цих коштів з порушенням бюджетного законодавства та законодавства про закупівлі, порушує права та інтереси територіальної громади, що, в свою чергу, не відповідає інтересам держави. Наявність форс-мажорних обставин підтверджується сертифікатом. Постановою Кабінету Міністрів України № 641 від 22.07.2020 заборонено на період дії карантину здійснення розпорядниками (одержувачами) бюджетних коштів попередньої оплати товарів, робіт і послуг, що закуповуються за бюджетні кошти, а Державній казначейській службі здійснення відповідних платежів, крім випадків, коли предметом закупівлі є ... інші товари, роботи і послуги, якщо розмір такої оплати не перевищує 30 відсотків вартості їх річного обсягу на строк не більше трьох місяців. Прокурор заперечує проти посилання відповідача на рішення в адміністративній справі № 160/11328/22, оскільки вважає, що при винесенні рішення суди виходили з того, що строк виконання зобов`язання щодо повернення попередньої оплати не настав.

Нарахування 3% річних, втрат від інфляції та пені прокурор вважає обгрунтованим.

Також прокурор заперечує проти зменшення пені, оскільки заявлена до стягнення сума 13,5% від суми боргу боржника не може вважатись надмірною.

Згідно Витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 02.08.2023 справу №904/4177/23 передано на розгляд судді Євстигнеєвої Н.М.

Ухвалою суду від 16.08.2023 відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження; призначено підготовче засідання на 11.09.2023.

З 11.09.2023 оголошено перерву до 12.10.2023.

29.09.2023 до суду надійшли письмові пояснення позивача-2.

Ухвалою суду від 12.10.2023 відмовлено Товариству з обмеженою відповідальністю "Будівельна індустрія Градстрой" в задоволенні клопотання про витребування з Дніпропетровського окружного адміністративного суду матеріалів справи №160/11328/22; продовжено строк підготовчого провадження по справі №904/4177/23 на тридцять днів; відкладено підготовче засідання у справі на 13 листопада 2023 року.

Ухвалою суду від 13.11.2023 закрито підготовче провадження у справі, призначено справу до судового розгляду по суті у судове засідання на 12.12.2023.

Судом досліджені докази, наявні в матеріалах справи.

У судовому засіданні 12.12.2023 проголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Заслухавши доводи прокурора відділу прокуратури, представників позивача-2 та відповідача, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позовна заява, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, господарський суд, -

В С Т А Н О В И В:

05.08.2020 в електронній системі закупівель опубліковано оголошення про проведення Департаментом житлово-комунального господарства та будівництва Дніпропетровської обласної державної адміністрації (далі - Департамент) процедури відкритих торгів із закупівлі робіт з капітального ремонту автомобільної дороги загального користування місцевого значення С042124 Новомалинівка-Цвіткове-Карпівка км 0+000 - км 6+470 Широківського району Дніпропетровської області (ГО закупівлі: 11А-2020-08-05-008191-а), очікуваною вартістю 67 936 040,00 грн.

Відповідно до плану закупівлі джерелом її фінансування є місцевий (обласний) бюджет.

У вказаній закупівлі взяло участь 3 учасники: ТОВ НВП "Сучасні шляхові технології" з остаточною пропозицією у 6 790 140,00 грн, ТОВ "Будівельна Індустрія Грандстрой" з остаточною пропозицією 59 999 999,00 грн та ТОВ "Барнат" з остаточною ціновою пропозицією 60 000 000,00 грн.

За результатами розгляду тендерних пропозицій переможцем визначено ТОВ "Будівельна Індустрія Грандстрой" з ціновою пропозицією 59 999 999,00 грн.

18.09.2020 Департаментом житлово-комунального господарства та будівництва Дніпропетровської обласної державної адміністрації (замовник) та Товариством з обмеженою відповідальністю "Будівельна індустрія Грандстрой" (Генеральний підрядник) укладено договір підряду № 55 на виконання робіт (далі - Договір).

За умовами п. 1.1. Договору, керуючись рішенням обласної ради від 13.12.2019 №528-20/У1І "Про обласний бюджет на 2020 рік" (зі змінами), за завданням Замовника, Генеральний підрядник зобов`язується на свій ризик відповідно до проектної документації виконати роботи по об`єкту (далі - об`єкт): роботи ДСТУ Б Д.1.1-1:2013-інше "Капітальний ремонт автомобільної дороги загального користування місцевого значення С042124 Новомалинівка - Цвіткове - Карпівка км 0 + 000 - км 6+470 Широківського району Дніпропетровської області" (далі - Роботи), ДК 021:2015 "45230000-8 Будівництво трубопроводів, ліній зв`язку та електропередач, шосе, доріг, аеродромів і залізничних доріг; вирівнювання поверхонь", а Замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконані Роботи.

Строки виконання робіт визначаються календарним графіком, що є невід`ємною частиною договору (Додаток № 2), п.1.2. договору.

Згідно п.3.1. договору (в редакції Додаткової угоди №7 від 20.12.2022, а.с.58-59 том 1), ціна робіт розрахована на підставі проектно-кошторисної документації та становить: 59 999 999 грн. 00 коп., у тому числі ПДВ (20%) - 9 999 999,83 грн;

у тому числі фінансування на 2020 рік за рахунок субвенцій змісцевих бюджетів на капітальний ремонт доріг складає: 19500249,60 грн, у тому числі ПДВ (20 %) у сумі 3250041,60 грн;

- у тому числі фінансування на 2021 рік складає: 9834306,00 грн, у тому числі ПДВ (20%) у сумі 1639051,00 грн.

Фінансування на 2022 рік зменшується на 4434000,00грн; фінансування на 2023 рік збільшується на 4434000,00грн та складає 30665443,40грн, у тому числі ПДВ 5110907,23грн.

Вид договірної ціни: тверда. Договірна ціна Робіт визначена відповідно до державних будівельних норм України згідно з "Правилами визначення вартості будівництва ДСТУ Б Д.1.1-1:2013" (п.3.2. договору).

Порядок здійснення оплати врегульовано розділом 4 договору.

Відповідно до пункту 4.2. договору (в редакції Додаткової угоди № 4 від 11.02.2022, а.с.48-49 том 1) Замовник, при надходженні бюджетних коштів, перераховує Генеральному підряднику попередню оплату у розмірі не більше 30% ціни річного обсягу Робіт за договором згідно до Календарного графіку виконання Робіт, протягом 3-х місяців з моменту надходження бюджетних коштів, для виконання робіт у порядку, передбаченому Постановою Кабінету Міністрів України від 04 грудня 2019 №1070 "Деякі питання здійснення розпорядниками (одержувачами) бюджетних коштів попередньої оплати товарів, робіт і послуг, що закуповуються за бюджетні кошти" (зі змінами) (далі Постанова КМУ) та Положенням про здійснення Департаментом житлово-комунального господарства та будівництва Дніпропетровської обласної державної адміністрації попередньої оплати товарів, робіт і послуг та надання авансу на придбання матеріалів, конструкцій та виробів у 2022 році (далі - Положення), затвердженого наказом Департаменту житлово-комунального господарства та будівництва Дніпропетровської обласної державної адміністрації від 11.01.2022 №03.

Використана попередня оплата погашається на підставі акту виконаних робіт форми КБ-2в (довідки КБ-3), підписаного уповноваженими представниками Сторін, представником спеціалізованої організації, що здійснює технічних нагляд за виконанням робіт.

Генеральний підрядник зобов`язується, згідно з Постановою КМУ, використати одержану попередню оплату на виконання робіт протягом 3 (трьох) місяців після одержання попередньої оплати. По закінченні 3 (три) місячного терміну, невикористані суми попередньої оплати повертаються Замовнику з нарахуванням пені на рівні облікової ставки Національного банку України із застосуванням коефіцієнта 1,2, за кожний день прострочення до моменту повернення невикористаних сум попередньої оплати.

Використана попередня оплата, що надана протягом 4 кварталу 2022 року, погашається протягом 4 кварталу 2022 року, але не пізніше 24 грудня 2022 року.

Додатковою угодою №5 від 13.05.2022 сторонами внесено зміни до Договору, відповідно до яких в абз. 2. п. 4.2 Розділу 4 Договору "Порядок здійснення оплати" слова "протягом 3 місяців після одержання попередньої оплати" замінено словами "протягом 3 місяців після закінчення воєнного стану в Україні або в окремих її місцевостях, але не пізніше 24.08.2022".

Згідно п.6.1 договору (в редакції додаткової угоди № 5 від 13.05.2022) початок та закінчення Робіт визначається календарним графіком виконання робіт, який є невід`ємною частиною Договору, але не пізніше 24.12.2023 та призупиняється до дня припинення або скасування воєнного стану в Україні або в окремих її місцевостях (а.с.54 том 1).

Сторони звільняються від відповідальності за невиконання чи неналежне виконання зобов`язань, передбачених цим Договором, якщо доведе, що воно сталося внаслідок дії непереборної сили (далі - "обставин форс-мажор"). Під "форс-мажором" в цьому Договорі Сторони домовилися розуміти обставини, які виникли після укладення цього Договору поза волею або всупереч волі чи бажанню Сторін, і яких не можна було ні передбачити, ні уникнути розумним чином, в тому числі землетруси, повені, оповзні, інші стихійні лиха, війна або військові дії (в тому числі без оголошення війни), проведення антитерористичної операції, блокада, масові заворушення, епідемії тощо (п.12.1. договору).

Настання "форс-мажору" підтверджується Торгово-промисловою палатою України або регіональною торгово-промисловою палатою, висновками або рішеннями інших органів, уповноважених згідно із законодавством засвідчувати виникнення обставин непереборної сили (п.12.2. договору).

Обставини непереборної сили автоматично продовжують термін виконання зобов`язань на весь період його дії та ліквідації наслідків. Якщо "форс-мажор" діє більше ніж 90 календарних днів і не виявляє ознак припинення, цей Договір може бути розірваний однією зі Сторін шляхом направлення письмового повідомлення про це іншій Стороні (пп. 12.3-12.4 договору).

Згідно з п. 14.1. Договору цей Договір набирає чинності з 18.09.2020 та діє до 31.12.2021, а у частині розрахунків до повного виконання Сторонами своїх зобов`язань.

Додатковою угодою №2 до Договору сторонами внесено зміни до Договору, відповідно до яких, серед іншого, викладено п. 14.1. Договору у наступній редакції: "14.1. Договір набирає чинності з 18.09.2020 та діє до 31.12.2022, а у частині розрахунків до повного виконання Сторонами своїх зобов`язань" (а.с.36 том 1).

Відповідно до умов договору, Департамент житлово-комунального господарства та будівництва Дніпропетровської обласної державної адміністрації перерахував на рахунок ТОВ "Будівельна Індустрія Грандстрой" 4434000,00грн, що підтверджується платіжним дорученням № 4 від 15.02.2022 (а.с.65 том 1).

29 серпня 2022 року ТОВ "Будівельна Індустрія Грандстрой" повернуло попередню оплату, що підтверджується листом Департаменту на адресу Головного управління державної казначейської служби України у Дніпропетровській області від 30.08.2022 (а.с.65 том 1 на зв.).

Прокурор просить визнати недійсною додаткову угоду №5 від 13.05.2022 до договору №55 від 18.09.2020, як таку, що укладена з порушенням вимог пункту 4 частини 5 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі", стягнути пеню, 3% річних та втрати від інфляції, нараховані за порушення строків повернення попередньої оплати.

Відповідач заперечує проти задоволення вимог прокурора, заявляє про застосування позовної давності до спірних правовідносин про стягнення пені.

Прокурор вважає, що оспорювана додаткова угода № 5 укладена з порушенням пункту 4 частини 5 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі", а саме: внесено зміни до істотних умов договору щодо продовження використання Генеральним підрядником сум попередньої оплати за відсутності документально підтверджених обставин, які б свідчили про неможливість своєчасного виконання зобов`язань за договором.

Отже, спір виник з приводу укладення між Департаментом житлово-комунального господарства та будівництва Дніпропетровської обласної державної адміністрації та ТОВ "Будівельна Індустрія Грандстрой" додаткової угоди №5 від 13.05.2022 до договору №55 від 18.09.2020, якою внесено зміни до п.4.2. догогвору щодо строку використання попередньої оплати, а саме: генеральний підрядник зобов`язується використати одержану попередню оплату протягом трьох місяців після закінчення воєнного стану в Україні або в окремих її місцевостях, але не пізніше 24.08.2022.

За своєю правовою природою Договір №55 від 18.09.2020, укладений між Департаментом житлово-комунального господарства та будівництва Дніпропетровської обласної державної адміністрації та ТОВ "Будівельна Індустрія Грандстрой", є договором будівельного підряду.

Згідно з частиною першою статті 215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу.

Частиною третьою статті 215 ЦК України передбачено, що якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).

Згідно з абзацом 1 частини першої статті 216 ЦК України недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю.

Загальні вимоги, додержання яких є необхідним для чинності правочину, встановлені у статті 203 ЦК України, відповідно до якої зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності. Волевиявлення учасника має бути вільним і відповідати його внутрішній волі. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним. Правочин, що вчиняється батьками (усиновлювачами), не може суперечити правам та інтересам їхніх малолітніх, неповнолітніх і непрацездатних дітей.

Вирішуючи спори про визнання правочинів недійсними, господарський суд повинен встановити наявність фактичних обставин, з якими закон пов`язує визнання таких правочинів недійсними на момент їх вчинення (укладення) і настання відповідних наслідків, та в разі задоволення позовних вимог зазначати в судовому рішенні, в чому конкретно полягає неправомірність дій сторони та яким нормам законодавства не відповідає оспорюваний правочин. Тобто, для того щоб визнати той чи інший правочин недійсним, позивач по справі має довести, що такий правочин, саме в момент його укладання, зокрема, суперечив Цивільному кодексу України, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам.

Як встановлено судом, між Департаментом житлово-комунального господарства та будівництва Дніпропетровської обласної державної адміністрації та ТОВ "Будівельна Індустрія Грандстрой" укладено договір №55 від 18.09.2020 за результатами процедури відкритих торгів на виконання вимог Закону України "Про публічні закупівлі", який установлює правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади.

Метою Закону України "Про публічні закупівлі" є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.

Згідно з частиною 1 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі" договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного кодексу України та Господарського кодексу України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.

У відповідності до ст. 180 ГК України зміст господарського договору становлять умови договору, визначені угодою його сторін, спрямованою на встановлення, зміну або припинення господарських зобов`язань, як погоджені сторонами, так і ті, що приймаються ними як обов`язкові умови договору відповідно до законодавства. Господарський договір вважається укладеним, якщо між сторонами у передбачених законом порядку та формі досягнуто згоди щодо усіх його істотних умов. Істотними є умови, визнані такими за законом чи необхідні для договорів даного виду, а також умови, щодо яких на вимогу однієї із сторін повинна бути досягнута згода. При укладенні господарського договору сторони зобов`язані у будь-якому разі погодити предмет, ціну та строк дії договору.

Згідно з ст. 2 Закону до замовників, які здійснюють закупівлі відповідно до цього Закону, належать, зокрема, органи державної влади (орган законодавчої, органи виконавчої, судової влади), та правоохоронні органи держави, органи влади Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування, об`єднання територіальних громад.

Частиною 4 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі" передбачено, що умови договору про закупівлю не повинні відрізнятися від змісту тендерної пропозиції/пропозиції за результатами електронного аукціону (у тому числі ціни за одиницю товару) переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі або узгодженої ціни пропозиції учасника у разі застосування переговорної процедури, крім випадків визначення грошового еквівалента зобов`язання в іноземній валюті та/або випадків перерахунку ціни за результатами електронного аукціону в бік зменшення ціни тендерної пропозиції/пропозиції учасника без зменшення обсягів закупівлі.

Істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків, зокрема, продовження строку дії договору про закупівлю та строку виконання зобов`язань щодо передачі товару, виконання робіт, надання послуг у разі виникнення документально підтверджених об`єктивних обставин, що спричинили таке продовження, у тому числі обставин непереборної сили, затримки фінансування витрат замовника, за умови що такі зміни не призведуть до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю (пункт 4 частини 5 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі").

Зі змісту наведеного убачається, що зміна істотних умов договору про закупівлю може здійснюватись виключно у випадках, визначених статтею 41 Закону.

У відповідності до роз`яснення Міністерства економічного розвитку торгівлі України від 27.10.2016 № 3302-06/34307-06 "Щодо зміни істотних умов договору", щодо продовження строку дії договору та виконання зобов`язання, вказано, що форма підтвердження об`єктивних обставин для продовження строку дії договору Законом не визначена, оскільки вона залежить від обставин, що спричинили продовження строку дії договору про закупівлю та виконання зобов`язань щодо передання товару, виконання робіт, надання послуг. Тому замовник самостійно визначає форму документального підтвердження таких обставин з дотриманням законодавства.

Як зазначено в преамбулі додаткової угоди № 5 від 13.05.2022, зазначена угода укладена у зв`язку з виникненням об`єктивних обставин, що унеможливлюють виконання зобов`язань в строки, передбачені договором, на підставі п.4 ч.5 ст. 41 Закону України "Про публічні закупівлі" (зі змінами), Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", Указом Президента України від 14.03.2022 №133/2022 "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні", Указом Президента України від 18.04.2022 №259/2022 "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні", та пунктами 4.2 Розділу 4 та 6.1 Розділу 6 Договору №55 від 18.09.2020, на підставі листа Торгово-промислової палати України щодо засвідчення форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили) від 28.02.2022 №2024/02.0-7.1, Розділу 12 "Обставин непереборної сили" Договору, Положення про здійснення департаментом житлово-комунального господарства та будівництва Дніпропетровської обласної державної адміністрації попередньої оплати товарів, робіт і послуг та надання авансу на придбання матеріалів, конструкції та виробів у 2022 році, затвердженого наказом департаменту житлово-комунального господарства та будівництва Дніпропетровської обласної державної адміністрації від 11.01.2022 №03 (зі змінами).

Щодо форс-мажорних обставин, які стали підставою внесення змін до договору на виконання робіт.

Так, згідно п.4.2. договору № 55 в редакції Додаткової угоди №5 від 13.05.2022, генеральний підрядник зобов`язується використати попередню оплату на виконання робіт протягом 3 місяців після закінчення воєнного стану в Україні або в окремих її місцевостях, але не пізніше 24.08.2022.

Згідно п.6.1 договору (в редакції додаткової угоди № 5 від 13.05.2022) початок та закінчення Робіт визначається календарним графіком виконання робіт, який є невід`ємною частиною Договору, але не пізніше 24.12.2023 та призупиняється до дня припинення або скасування воєнного стану в Україні або в окремих її місцевостях (а.с.54 том 1).

Сторона звільняється від відповідальності за невиконання чи неналежне виконання зобов`язань, передбачених цим Договором, якщо доведе, що воно сталося внаслідок дії непереборної сили (далі - "обставин форс-мажор"). Під "форс-мажором" в цьому Договорі Сторони домовилися розуміти обставини, які виникли після укладення цього Договору поза волею або всупереч волі чи бажанню Сторін, і яких не можна було ні передбачити, ні уникнути розумним чином, в тому числі землетруси, повені, оповзні, інші стихійні лиха, війна або військові дії (в тому числі без оголошення війни), проведення антитерористичної операції, блокада, масові заворушення, епідемії тощо (п.12.1. договору).

Настання "форс-мажору" підтверджується Торгово-промисловою палатою України або регіональною торгово-промисловою палатою, висновками або рішеннями інших органів, уповноважених згідно із законодавством засвідчувати виникнення обставин непереборної сили (п.12.2. договору).

Обставини непереборної сили автоматично продовжують термін виконання зобов`язань на весь період його дії та ліквідації наслідків. Якщо "форс-мажор" діє більше ніж 90 календарних днів і не виявляє ознак припинення, цей Договір може бути розірваний однією зі Сторін шляхом направлення письмового повідомлення про це іншій Стороні (пп. 12.3-12.4 договору).

Відповідно до ст. 3 Закону України "Про торгово-промислові палати в Україні" торгово-промислові палати створюються з метою сприяння розвиткові народного господарства та національної економіки, її інтеграції у світову господарську систему, формуванню сучасних промислової, фінансової і торговельної інфраструктур, створенню сприятливих умов для підприємницької діяльності, всебічному розвиткові усіх видів підприємництва, не заборонених законодавством України, науково-технічних і торговельних зв`язків між українськими підприємцями та підприємцями зарубіжних країн.

Торгово-промислова палата України та уповноважені нею регіональні торгово-промислові палати засвідчують форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) та видають сертифікат про такі обставини протягом семи днів з дня звернення суб`єкта господарської діяльності за собівартістю. Сертифікат про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) для суб`єктів малого підприємництва видається безкоштовно (ч. 1 ст. 14-1 Закону України "Про торгово-промислові палати в Україні").

Порядок засвідчення форс-мажорних обставин (обставини непереборної сили) визначений Регламентом засвідчення Торгово-промисловою палатою України та регіональними торгово-промисловими палатами форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили), що затверджений Рішенням Президії Торгово-промислової палати України від 18.12.2014 № 44(5), який набрав чинності 18.12.2014 (далі -Регламент).

Відповідно до пункту 6.2 Регламенту форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) засвідчуються за заявою зацікавленої особи по кожному окремому договору, контракту, угоді тощо, а також по податкових та інших зобов`язаннях/обов`язках, виконання яких настало згідно з законодавчим чи іншим нормативним актом або може настати найближчим часом і виконання яких стало неможливим через наявність зазначених обставин.

Отже, по кожному окремому договору сторони повинні отримати сертифікат про форс-мажорні обставини.

При цьому, за загальним правилом, форс-мажор не звільняє від обов`язку виконати зобов`язання в натурі.

Якщо буде доведено, що порушення зобов`язання відбулось у зв`язку з непереборними обставинами (наприклад, у зв`язку з руйнуванням приміщень, неможливістю доставити товар на певну територію, знищенням майна і т.д.) сторона буде звільнена від відповідальності. Якщо таких обставин сторона довести не зможе, то буде нести відповідальність на загальних засадах.

Із змісту укладеної сторонами додаткової угоди №5 від 13.05.2022, яким внесено зміни до Договору щодо продовження строку використання Генеральним підрядником сум попередньої оплати, вбачається, що ці зміни внесено у зв`язку з виникненням обставин непереборної сили (введенням воєнного стану на території України) з посиланнями лише на загальний лист Торгово-промислової палати України щодо засвідчення форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили) від 28.02.2022 №2024/02.0-7.1, адресований всім, кого це стосується.

При цьому, додаткова угода №5 не містить посилань на об`єктивні обставини та належні докази на їх підтвердження, які б свідчили про неможливість своєчасного виконання Генеральним підрядником зобов`язань саме за Договором №55 від 18.09.2020.

Заперечуючи проти позовних вимог відповідач послався на лист від 02.05.2022, яким ТОВ "Будівельна Індустрія Грандстрой" повідомило Замовника про настання форс - мажорних обставин. У листі було зазначено, що на підприємстві з березня 2023 року звільнились працівники (спеціалісти відповідної кваліфікації та професії), що унеможливлює на даний час виконання робіт по договору. Крім того, листом ТПП України №2024/02.0-7.1 від 28.02.2022 підтверджено факт військової агресії проти України та настання форс - мажорних обставин.

Зазначив, що автодорога, яка підлягає ремонту знаходиться у безпосередній близькості до бойових дій на межі Миколаївської та Дніпропетровської областей, що ставить під загрозу життя людей та техніки нашого підприємства, а також ставить під загрозу ремонт автодороги, яка може бути пошкоджена саме в даний час в результаті ракетних та інших ударів ворога. Також зазначаємо, що постачальники матеріалів на сьогоднішній день не виходять на зв`язок та/або призупинили свою роботу у зв`язку із нестабільністю ситуації, що також пов`язано з війною. До листа були надані відповідні докази.

Однак, додаткова угода №5 від 13.05.2022 не містить посилань на докази неможливості виконання Генеральним підрядником зобов`язання за Договором щодо використання одержаної попередньої оплати або щодо повернення Замовником невикористаних протягом 3 місяців сум попередньої оплати після закінчення вказаного терміну. Лист Торгово-промислової палати України № 2024/02.0-7.1 від 28.02.2022, про який йдеться в Додатковій угоді № 5, адресований необмеженому колу осіб; сертифікат про форс-мажорні обставини по договору № 55 від 13.09.2020 відповідачем не надано.

Таким чином, за відсутності документально підтверджених об`єктивних обставин, що спричинили таке продовження, сторони не мали підстав для укладення додаткової угоди про продовження використання відповідачем суми попередньої оплати.

З підстав наведеного убачається порушення при укладенні додаткової угоди №5 до Договору сторонами вимог п.4 ч.5 ст. 41 Закону України "Про публічні закупівлі".

Щодо посилання в Додатковій угоді № 5 від 13.05.2022 на постанову Кабінету Міністрів України № 1070 "Деякі питання здійснення розпорядниками (одержувачами) бюджетних коштів попередньої оплати товарів, робіт і послуг, що закуповуються за бюджетні кошти" (далі - Постанова №1070).

Відповідно до п.1 Постанови КМУ № 1070, розпорядники (одержувачі) бюджетних коштів (крім закордонних дипломатичних установ) у договорах про закупівлю товарів, робіт і послуг за бюджетні кошти можуть передбачати попередню оплату в разі закупівлі товарів, робіт і послуг за капітальними видатками та державними контрактами (договорами); періодичних видань - на строк не більше 12 місяців.

Розмір та строк попередньої оплати в межах строків, визначених у абзацах другому - четвертому цього пункту, кількість платежів з попередньої оплати в межах строку, а також положення щодо здійснення в поточному бюджетному періоді попередньої оплати тих товарів, робіт і послуг, що згідно з договорами про закупівлю передбачається поставити, виконати і надати протягом поточного чи наступного бюджетного періоду, визначаються головним розпорядником бюджетних коштів виходячи із необхідності, що обґрунтовується, зокрема, реальним станом поставки товару, виконання робіт, надання послуг, помісячним розподілом бюджетних асигнувань, сезонністю робіт, циклом виробництва.

Головні розпорядники бюджетних коштів відповідають за прийняте рішення, забезпечуючи ефективне, результативне і цільове використання бюджетних коштів відповідно до вимог Бюджетного кодексу України.

Пунктом 2 Постанови №1070 установлено, що на період карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби СОVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, попередня оплата товарів, робіт і послуг, що закуповуються за бюджетні кошти, здійснюється розпорядниками (одержувачами) бюджетних коштів з урахуванням особливостей, визначених постановою Кабінету Міністрів України від 22 липня 2020 р. № 641 "Про встановлення карантину та запровадження посилених протиепідемічних заходів на території із значним поширенням гострої респіраторної хвороби СОVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2".

Відповідно до п. 15-1 постанови Кабінету Міністрів України від 22.07.2020 № 641 "Про встановлення карантину та запровадження посилених протиепідемічних заходів на території із значним поширенням гострої респіраторної хвороби СОVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" (далі - Постанова №641) заборонено на період дії карантину здійснення розпорядниками (одержувачами) бюджетних коштів попередньої оплати товарів, робіт і послуг, що закуповуються за бюджетні кошти, а Державній казначейській службі здійснення відповідних платежів, крім випадків, коли предметом закупівлі є ... інші товари, роботи і послуги, якщо розмір такої оплати не перевищує 30 відсотків вартості їх річного обсягу на строк не більше трьох місяців.

У відповідності до п. 1 Постанови Кабінету Міністрів України від 09.12.2020 №1236 "Про встановлення карантину та запровадження обмежувальних протиепідемічних заходів з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби СОVID-19, спричиненої коронавірусом СОVID-19" (із змінами, внесеними згідно з Постановами КМУ № 104 від 17.02.2021, № 405 від 21.04.2021, № 611 від 16.06.2021, № 855 від 11.08.2021, № 981 від 22.09.2021, № 1336 від 15.12.2021, № 229 від 23.02.2022, № 630 від 27.05.2022, № 928 від 19.08.2022, № 1423 від 23.12.2022, № 383 від 25.04.2023) установлено з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби СОУШ-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 (далі - СОVID-19), з 19 грудня 2020 року до 30 червня 2023 року на території України карантин, продовживши дію карантину, встановленого постановами Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року № 211 "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби СОVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2", від 20 травня 2020 року № 392 "Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби СОVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" та від 22 липня 2020 року № 641 "Про встановлення карантину та запровадження посилених протиепідемічних заходів на території із значним поширенням гострої респіраторної хвороби СОVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2".

Стаття 323 ГК України встановлює, що договори підряду (субпідряду) на капітальне будівництво укладаються і виконуються на загальних умовах укладання та виконання договорів підряду в капітальному будівництві, затверджених Кабінетом Міністрів України, відповідно до закону.

На виконання зазначеної вище норми Кабінетом Міністрів України затверджено Загальні умови укладення та виконання договорів підряду в капітальному будівництві, що затверджені Постановою КМУ № 668 від 01 серпня 2005 року.

Пунктом 102 Постанови КМУ № 668 від 01.08.2005 року визначено, що під час виконання робіт з залученням бюджетних коштів, або коштів державних чи комунальних підприємств обов`язково враховуються акти законодавства, що регулюють ці питання.

Спеціальним актом, що регулює питання здійснення розрахунків при виконанні робіт на умовах державного фінансування є затверджений Постановою № 1764 Кабінету Міністрів України від 27.12.2001 року (надалі - Порядок).

Пунктом 19 Порядку визначено, що по закінченні тримісячного терміну передбаченого на використання авансу невикористані суми авансу повертаються замовнику.

Отже, відповідно до зазначених нормативно-правових актів, попередня оплата робіт за договороммогла бути здійснена на строкне більше 3 місяців.

При цьому, положеннями чинного законодавства не передбачено право розпорядниківбюджетних коштів продовжувати строки використання попередньої оплати (авансу) взагалі.

Таким чином, укладення додаткової угоди №5 не відповідає також вимогам наведених нормативно-правових актів, які регламентують питання здійснення розпорядниками (одержувачами) бюджетних коштів попередньої оплати товарів, робіт і послуг, що закуповуються за бюджетні кошти.

За таких обставин, позовна вимога про визнання недійсною додаткову угоду №5 від 13.05.2022 до договору №55 від 18.09.2020 на виконання робіт по об`єкту підлягає задоволенню.

Суд відхиляє доводи позивача-2 та відповідача про преюдиційність рішення у справі №160/11328/22 (рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 23.08.2022 та постанови Третього апеляційного адміністративного суду від 22.11.2022), зокрема про відповідність оспорюваної додаткової угоди вимогам Закону України "Про публічні закупівлі". При винесенні рішень у справі №160/11328/22 суди виходили з того, що строк виконання зобов`язання ТОВ "Будівельна Індустрія Грандстрой" щодо повернення попередньої оплати за договором №55 не настав, оскільки сторонами укладено додаткову угоду №5.

Висновок суду про правомірність додаткової угоди №5 є правовою оцінкою, здійсненою за результатами розгляду справи про оскарження розпоряджень Головного управління Державної казначейської служби України у Дніпропетровській області про зупинення операцій з бюджетними коштами на рахунках Департаменту житлово-комунального господарства та будівництва Дніпропетровської обласної державної адміністрації. Правова оцінка додаткової угоди №5, здійснена адміністративними судами у справі №160/11328/22 не має наперед встановленої сили для господарського суду під час розгляду позову прокуратури у цій справі.

Щодо вимоги прокурора про стягнення пені за період з 18.05.2022 по 28.08.2022 у сумі 339 733,08грн, втрат від інфляції за період з 18.05.2022 по 28.08.2022 у сумі 220 092,17грн та трьох відсотків річних за період з 18.05.2022 по 28.08.2022 у сумі 37 537,15грн, що разом становить 597 362,40грн.

Згідно з приписами ч. 1 ст. 216 ЦК України недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю.

Враховуючи, що оскаржувана додаткова угода до Договору укладена з порушенням вимог чинного законодавства та підлягає визнанню недійсною, то з відповідача підлягають стягненню штрафні санкції за несвоєчасне виконання грошового зобов`язання за Договором.

Згідно ч.1 ст. 199 Господарського кодексу України виконання господарських зобов`язань забезпечується заходами захисту прав та відповідальності учасників господарських відносин, передбаченими цим Кодексом та іншими законами. До відносин щодо забезпечення виконання зобов`язань учасників господарських відносин застосовуються відповідні положення Цивільного кодексу України.

Стаття 509 Цивільного кодексу України визначає, що зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Як унормовано частиною 1 статті 96 ЦК України, юридична особа самостійно відповідає за своїми зобов`язаннями, а статтями 525, 526 названого Кодексу і статтею 193 ГК України встановлено, що одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

Порушенням зобов`язання, відповідно до ст. 610 Цивільного кодексу України, є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Згідно з ч. 1 ст. 612 ЦК України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

Виконання зобов`язання (основного зобов`язання) забезпечується, якщо це встановлено договором або законом (ст. 548 Цивільного кодексу України). Виконання зобов`язань може забезпечуватись згідно договору неустойкою (штрафом, пенею).

Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання (ст. 549 ЦК України).

Так, частиною 1 статті 526 ЦК України встановлено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог -відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Договір є обов`язковим для виконання сторонами (ст. 629 ЦК України).

За приписами статті 530 ЦК України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

На виконання п. 4.2. Договору 17.02.2022 Департаментом на користь ТОВ "Будівельна Індустрія Грандстрой" перераховано попередню оплату за договором у розмірі 4434 000,00 грн, що підтверджено платіжним дорученням №4 від 15.02.2022.

Таким чином, з урахуванням положень п. 4.2. Договору (в редакції Додаткової угоди №4), у випадку невикористання вказаної суми попередньої оплати протягом 3 місяців, тобто до 17.05.2022 включно, вона підлягала поверненню Генеральним підрядником на користь замовника з нарахуванням пені.

Фактичне повернення суми попередньої оплати за Договором у розмірі 4 434 000,00 грн відбулось тільки 29.08.2022, що підтверджується листом Департаменту житлово-комунального господарства та будівництва, зареєстрованим в ГУ ДКСУ у Дніпропетровській області 30.08.2022.

Відповідальність відповідача за несвоєчасну оплату за договором передбачена п. 4.2. Договору, згідно якого по закінченні тримісячного терміну, невикористані суми попередньої оплати повертаються Замовнику з нарахуванням пені на рівні облікової ставки Національного банку України із застосуванням коефіцієнта 1,2 за кожний день прострочення до моменту повернення невикористаних сум попередньої оплати.

Пеня нарахована за період прострочення з 18.05.2022 по 28.08.2022 у сумі 339733,08грн.

Перевіркою наданого прокурором розрахунку пені судом помилок не виявлено.

У відзиві на позовну заяву відповідач просить зменшити пеню, посилається на відсутність у позивача збитків внаслідок несвоєчасного повернення попередньої оплати. Також зазначає, що кошти (попередня оплата) фактично були повернуті добровільно та у повному обсязі. На сьогоднішній день відповідач знаходиться в скрутному матеріальному становищі. На рахунках підприємства відсутні грошові кошти, відсутнє майно, а підприємство у зв`язку із війною та відсутністю контрактів зупинило свою господарську діяльність та не отримує прибутку. Просить врахувати воєнний стан в країні, обставини непереборної сили, які у зв`язку з цим виникли, та випадку (смерті директора та одночасно засновника підприємства).

Відповідно до ч.3 ст. 551 Цивільного кодексу України розмір неустойки може бути зменшений за рішенням суду, якщо він значно перевищує розмір збитків, та за наявності інших обставин, які мають істотне значення. Згідно ст. 233 Господарського кодексу України у разі якщо належні до сплати штрафні санкції надмірно великі порівняно із збитками кредитора, суд має право зменшити розмір санкцій. При цьому повинно бути взято до уваги: ступінь виконання зобов`язання боржником; майновий стан сторін, які беруть участь у зобов`язанні; не лише майнові, але й інші інтереси сторін, що заслуговують на увагу. Якщо порушення зобов`язання не завдало збитків іншим учасникам господарських відносин, суд може з урахуванням інтересів боржника зменшити розмір належних до сплати штрафних санкцій.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 18.03.2020 у справі №902/417/18 зробила наступні висновки.

Господарські санкції, що встановлюються відповідно до договору чи закону за несвоєчасне виконання зобов`язання, спрямовані передусім на компенсацію кредитору майнових втрат, яких він зазнає внаслідок несвоєчасного здійснення з ним розрахунку з боку боржника. Такі санкції не можуть розглядатися кредитором як спосіб отримання доходів, що є більш вигідним порівняно з надходженнями від належно виконаних господарських зобов`язань.

Якщо відповідальність боржника перед кредитором за неналежне виконання обов`язку щодо своєчасного розрахунку не обмежена жодними межами, а залежить виключно від встановлених договором процентів (штрафу, пені, річних відсотків), то за певних обставин обсяг відповідальності може бути нерозумним з огляду на його непропорційність наслідкам правопорушення. Він може бути несправедливим щодо боржника, а також щодо третіх осіб, оскільки майновий тягар відповідних виплат може унеможливити виконання боржником певних зобов`язань, зокрема з виплати заробітної плати своїм працівникам та іншим кредиторам, тобто цей тягар може бути невиправдано обтяжливим чи навіть непосильним. У таких випадках невизнання за судом права на зменшення розміру відповідальності може призводити до явно нерозумних і несправедливих наслідків. Тобто має бути дотриманий розумний баланс між інтересами боржника та кредитора.

На підставі викладеного, враховуючи пояснення відповідача, суд вважає за можливе зменшити розмір пені на 50% та стягнути з відповідача на користь позивача 169866,54грн (339733,08грнх50%).

Враховуючи дотримання балансу інтересів сторін, суд зазначає про неможливість зменшення розміру пені та штрафу більше, ніж на 50%. Порушення строків оплати мало місце і відповідач не навів обґрунтування наявності обставин, які б суттєво перешкоджали здійснити своєчасну оплату (хоча б частково) у визначений договором строк. Умови договору, в тому числі порядок та строк оплати, були відповідачу відомі, і відповідач міг, здійснивши своєчасну оплату, уникнути цих нарахувань, або суттєво зменшити їх. За таких обставин подальше зменшення штрафних санкцій зможе привести до втрати неустойкою засобу розумного стимулювання боржника виконувати основне зобов`язання.

Відповідно до статті 625 Цивільного кодексу України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Передбачене законом право кредитора вимагати сплати боргу з урахуванням процентів річних є способами захисту його майнового права та інтересу, суть якого полягає у отриманні компенсації (плати) від боржника за користування утримуваними ним грошовими коштами, належними до сплати кредиторові.

Тобто, у разі неналежного виконання боржником грошового зобов`язання виникають нові додаткові зобов`язання, які тягнуть за собою втрату матеріального характеру.

Прокурор просить стягнути 3 % річних у розмірі 37537,15грн за період прострочки з 18.05.2022 по 28.08.2022 та інфляційні втрати у розмірі 220092,17 грн за період з червня по серпень 2022 року.

Перевіркою наданого позивачем розрахунку 3% річних та втрат від інфляції встановлено, що розрахунок виконано правильно.

Враховуючи вищевикладене, надавши відповідну юридичну оцінку всім доказам наявним в матеріалах справи, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для часткового задоволення позову, стягнення з відповідача на користь позивача 427495,86, з яких: пеню у розмірі 169866,54грн, 3% річних у сумі 37537,15грн та втрати від інфляції у сумі 220092,17 грн.

Щодо судового збору.

Закон України "Про судовий збір" визначає правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору.

Відповідно до п.1, п.2 ч.2 ст.4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору становить 1,5 відсотки ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру ставка судового збору становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

При поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору (ч.3 ст.4 Закону України "Про судовий збір").

У Постанові Великої Палати Верховного Суду від 16.11.2022 у справі № 916/228/22 зазначено про те, що особи, які після 04.10.2021 подають до суду документи в електронній формі з використанням системи "Електронний суд", мають правомірні очікування, що розмір судового збору, який підлягає сплаті ними, у такому разі буде розрахований із застосуванням понижуючого коефіцієнта, що прямо передбачено в Законі України "Про судовий збір" (п.8.23).

Судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України. Суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України (ст. 9 Закону України "Про судовий збір").

Під час звернення з позовом до суду Дніпропетровська обласна прокуратура сплатила судовий збір у розмірі 9315,55грн (597362,4грнх1,5%х0,8), що відповідає вищенаведеним положенням.

Відповідно до статті 129 Господарського процесуального кодексу України судові витрати по сплаті судового збору у розмірі 9315,55грн покладаються на відповідача.

При цьому суд враховує, що судовий збір у разі зменшення розміру неустойки покладається на відповідача без урахування зменшення цих сум.

Керуючись статтями 2, 73, 74, 76-79, 86, 91, 129, 233, 236, 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд, -

В И Р І Ш И В:

Позов Заступника керівника Дніпропетровської обласної прокуратури в інтересах держави в особі позивача-1: Дніпропетровської обласної державної адміністрації, позивача-2: Департаменту житлово-комунального господарства та будівництва Дніпропетровської обласної державної адміністрації до Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельна індустрія Грандстрой", про визнання недійсною угоди та стягнення 597 362,40грн задовольнити частково.

Визнати недійсною додаткову угоду №5 від 13.05.2022 до договору №55 від 18.09.2020 на виконання робіт по об`єкту "Капітальний ремонт автомобільної дороги загального користування місцевого значення С042124 Новомалинівка - Цвіткове - Карпівка км 0+000 - км 6+470 Широківського району Дніпропетровської області", укладеного між Департаментом житлово-комунального господарства та будівництва Дніпропетровської обласної державної адміністрації та ТОВ "Будівельна Індустрія Грандстрой".

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельна Індустрія Грандстрой" (ідентифікаційний код 42481990; проспект Мануйлівський, буд. 73, м. Дніпро, 49081) на користь Департаменту житлово-комунального господарства та будівництва Дніпропетровської обласної державної адміністрації (ідентифікаційний код 38598277; проспект Олександра Поля, 2, м. Дніпро, 49004) внаслідок несвоєчасного виконання грошового зобов`язання за договором №55 від 18.09.2020 на виконання робіт по об`єкту "Капітальний ремонт автомобільної дороги загального користування місцевого значення С042124 Новомалинівка - Цвіткове - Карпівка км 0+000 - км 6+470 Широківського району Дніпропетровської області" грошові кошти у сумі 427495,86грн, з яких: інфляційні втрати за період з 18.05.2022 по 28.08.2022 у сумі 220 092,17грн, три відсотки річних за період з 18.05.2022 по 28.08.2022 у сумі 37 537,15грн, а також пеню за період з 18.05.2022 по 28.08.2022 у сумі 169866,54грн, видати наказ.

У задоволенні решти позовних вимог - відмовити.

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельна Індустрія Грандстрой" (ідентифікаційний код 42481990; проспект Мануйлівський, буд. 73, м. Дніпро, 49081) на користь Дніпропетровської обласної прокуратури (ідентифікаційний код 02909938; просп. Д. Яворницького, буд. 38, м. Дніпро, 49001) витрати по сплаті судового збору у сумі 9315,55грн, видати наказ.

Накази видати після набрання рішенням законної сили.

Накази видати після набрання рішенням законної сили.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Центрального апеляційного господарського суду протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складено 20.12.2023

Суддя Н.М. Євстигнеєва