ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06.12.2023м. ДніпроСправа № 904/3779/23

за позовом ОСОБА_1 , м. Кам`янське, Дніпропетровська область

до Садівничого товариства "КАСКАД", с. Шульгівка, Петриківський район, Дніпропетровська область

про визнання недійсним і скасування протоколу загальних зборів

Суддя Ярошенко В.І.

Секретар судового засідання Бублич А.В.

Представники:

позивач: ОСОБА_1 ;

від позивача: Шипіленко Р.О.;

від відповідача: Сойко І.В.

ПРОЦЕДУРА

ОСОБА_1 звернувся до Господарського суду Дніпропетровської області з позовом до Садівничого товариства "КАСКАД", в якому просить визнати недійсним і скасувати протокол №1-2023 загальних зборів членів СТ "Каскад" від 01.04.2023, засвідчений 14.04.2023 приватним нотаріусом Кам`янського районного нотаріального округу Дніпропетровської області Бурдік С.С.

Ухвалою суду від 18.07.2023 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Розгляд справи вирішено здійснювати за правилами загального позовного провадження. Призначено підготовче засідання на 07.08.2023.

30.08.2023 від ОСОБА_1 надійшло клопотання про участь у засіданні в режимі відеоконференції з використанням власних технічних засобів та електронного підпису.

Ухвалою суду від 31.08.2023 задоволено клопотання ОСОБА_1 про забезпечення проведення судового засідання у справі № 904/3779/23 в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду.

Ухвалою суду від 06.09.2023 задоволено клопотання ОСОБА_1 про витребування доказів.

05.10.2023 від Садівничого товариства "КАСКАД" надійшло клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку із зайнятістю за постійним місцем роботи.

Ухвалою суду від 09.10.2023 судове засідання відкладено в межах розумного строку до 08.11.2023.

07.11.2023 від ОСОБА_1 надійшло клопотання про закриття підготовчого провадження та призначити справудо розгляду по суті.

В судове засідання 08.11.2023 з`явився позивач та представник відповідача та надали усні пояснення по справі.

Ухвалою суду від 08.11.2023 закрито підготовче провадження. Справу призначено до розгляду в засіданні на 06.12.2023.

28.11.2023 від відповідача надійшла заява про поновлення процесуального строку та пояснення.

Заява про поновлення обґрунтована тим, що відповідачем є садівниче товариство. Єдиною особою, наділеною повноваженнями на представництво відповідача є його керівник - ОСОБА_2 . Станом на 06.11.2023 відповідач не звертався за правою допомогою до адвоката.

Крім того, місцем реєстрації ОСОБА_2 є: Автономна Республіка Крим, м. Феодосія, батьки ОСОБА_3 фактично проживають за вищевказаною адресою. У період з липня по жовтень 2023 року ОСОБА_2 періодично перебував за місцем проживання своїх батьків для надання їм необхідної допомоги. Зазначені поїздки з очевидних причин займають багато часу.

Також, керівництво СТ «Каскад» є не основним місцем роботи ОСОБА_4 (основним місцем роботи ОСОБА_2 є ТОВ «Екоресурс»). Виконання посадових обов`язків за основним місцем роботи, в свою чергу, передбачають наявність постійних відряджень ОСОБА_2 за межі Дніпропетровської області.

Відповідач зазначає, що предметом позовної заяви, яка перебуває на розгляді у даній справі, є визначення правомірності призначення ОСОБА_2 на посаду у квітні 2023 року. Підготовка документів (відзиву на позовну заяву та додатків до них) у подібних категоріях справ потребують значних витрат часу, якого ОСОБА_2 за наведених вище обставин не мав.

Тому, останній просить суд поновити СТ «Каскад» процесуальний строк для подання відзиву на позовну заяву та інших документів по справі.

01.12.2023 від позивача надійшло клопотання щодо наданих СТ «Каскад» заяв та пояснень.

В судове засідання 06.12.2023 з`явилися представники сторін.

Розглянувши раніше подане відповідачем клопотанням суд зазначає наступне.

18.10.2023 набрав чинності Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами» від 29.06.2023 року № 3200-ІХ на підставі якого внесено зміни до Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до ч. 6 ст. 6 Господарського процесуального кодексу України, адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Згідно з ч. 1 ст. 170 Господарського процесуального кодексу України, будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву, клопотання або заперечення, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), вказівку на статус фізичної особи - підприємця (для такої фізичної особи), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету; найменування суду, до якого вона подається; номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів), якщо заява (клопотання, заперечення) подається після постановлення ухвали про відкриття провадження у справі; зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника; підстави заяви (клопотання, заперечення); перелік документів та інших доказів (за наявності), що додаються до заяви (клопотання, заперечення); інші відомості, які вимагаються цим Кодексом.

Проте, заява Садівничого товариства «Каскад» про поновлення процесуального строку не містить відомості про наявність або відсутність електронного кабінету у позивача та відповідача.

Згідно ч. 4 ст. 170 Господарського процесуального кодексу України, суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Суд повертає письмову заяву (клопотання, заперечення) заявнику без розгляду також у разі, якщо її подано особою, яка відповідно до частини шостої статті 6 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати Садівничого товариства «Каскад» про поновлення процесуального строку та відзив підлягає поверненню без розгляду на підставі ч. 4 ст. 170 Господарського процесуального кодексу України.

В ході судового засідання 06.12.2023 розглянуто справу по суті, встановлено обставини справи та досліджено наявні у матеріалах справи докази.

В судовому засіданні 06.12.2023 у нарадчій кімнаті ухвалено судове рішення в порядку статті 240 Господарського процесуального кодексу України з оформленням вступної та резолютивної частин.

АРГУМЕНТИ СТОРІН

Позиція позивачки викладена у позовній заяві

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що проведені 01.04.2023 загальні збори Садівничого товариства "Каскад" є такими, що суперечать процедурі, встановленій чинним законодавством, а ухвалені за їх результатами рішення є незаконними та такими, що підлягають скасуванню.

Позиція відповідача

Відзив на позовну заяву не прийнятий судом, оскільки поданий в порушення процесуальних вимог.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ ТА ДОКАЗИ, ЩО ЇХ ПІДТВЕРДЖУЮТЬ

Як встановлено судом, ОСОБА_1 є засновником і членом Садівничого товариства «Каскад» з 1987 року, що підтверджується членською книжкою на садову ділянку № 102, вул. 4 (арк. с. 17) та довідкою № 93 від 19.01.2022 виданою головою СТ «Каскад» (арк. с. 18).

14.09.2016 Протоколом № 9 Зборами уповноважених садівничого товариства «Каскад» було затверджено у новій редакції Статут Садівничого товариства «Каскад».

За умовами пункту 3.5 Статуту основними правами члена кооперативу є:

а) приймати участь в обговоренні питань, що розглядаються на загальних зборах або зборах уповноважених членів Товариства, вносити пропозиції по покращенню роботи товариства та інших питань у виді:

б) обирати та бути обраним у правління ці у ревізійну комісію;

а) добровільно за письмовою заявою вийти із членів Товариства, якщо при цьому були погашені всі заборгованості перед Товариством:

г) звертатись до правління за захистом своїх прав і оскаржити у випадку незгоди з рішенням правління перед загальними зборами, чи в суді:

д) на свій погляд розпоряджатись власністю на будови, землю (у випадку приватизації), вирощеною продукцією, отриманим прибутком від її реалізації;

є) здійснювати будівництво літнього садового будинку та інших будов із дотриманням норм і правил, вказаних у Розділі 2 даного статуту:

ж) утримувати на ділянці у вольєрах та клітках: птахів, кролів, нутрій та бджіл при обов`язковому дотриманні санітарних та ветеринарних правил без шкоди нормальному відпочинку сусідів, за рішенням правління можна утримувати і інших тварин після надання при згоді з сусідами:

з) відстоювати в суді свої права:

і) отримувати від посадових осіб Товариства інформацію з любого питання, що стосується діяльності члена Товариства у ньому при згоді з правлінням садівничого Товариства.

к) здійснювати інші права, що виходять зі Статуту Товариства.

Вищим органом управління Товариства є загальні збори або збори уповноваженнях, які для керівництва справами у період між зборами обирають правління Товариства. Кожен член Товариства має один голос. Дозволяється члену Товариства делегувати свій голос уповноваженому члену Товариства (пункти 4.2, 4.3 Статуту).

Пунктом 4.4. Статуту встановлено, що загальні збори або збори уповноважених:

а) приймають Статут Товариства, вносять у нього зміни та доповнення:

б) вибирають не більш ніж на 3 роки керівника Товариства, членів правління та членів ревізійної комісії:

а) приймають і змінюють правила внутрішнього розпорядку Товариства;

г) затверджують прибутковий-витратний кошторис, плани роботи та звіти про їх використання:

д) установлюють розміри вступного, членського та цільового внеску, порядок їх виплати;

є) затверджують рішення про прийом в члени Товариства, виключення із нього:

ж) заслуховують звіти членів правління та керівника ревізійної комісії про їхню діяльність, затверджують річний звіт та акт ревізії:

з) визначають трудову участь членів Товариства в колективних роботах;

і) приймають та змінюють положення про оплату праці, про заохочення та інші внутрішні акти Товариства;

к) установлюють розмір нанесеної Товариству шкоди, збитків, пені;

л) розглядають скарги на рішення керівника правління та ревізійної комісії:

м) достроково, при необхідності, відкликають керівника правління, членів правління та членів ревізійної комісії:

н) вирішують питання про вступ в члени обласної, міської (районної) ради садових Товариств та виходу із них;

о) вирішують питання про припинення діяльності Товариства та інше.

Рішення на загальних зборах членів Товариства, чи зборах уповноважених приймаються простою більшістю голосів відкритим голосуванням. Збори мають право вирішувати питання, якщо на них присутні не менш 3/4 всіх членів Товариства за урахуванням голосів уповноважених осіб (пункт 4.5 Статуту).

Відповідно до пункту 4.6 Статуту загальні збори чи збори уповноважених членів Товариства скликаються правлінням не рідше 1-го разу на рік, а позачергові збори за вимогою не менш 25 % членів товариства або ревізійної комісії.

У випадку ускладнення зі скликання загальних зборів можуть проводитись збори уповноважених. Норми представництва та порядок обрання уповноважених членів установлюється правлінням Товариства. Збори уповноважених мають право вирішувати питання, якщо на них присутні не менш всіх делегатів.

01.04.2023 відбулися Загальні збори членів Садівничого товариства "Каскад", за результатами яких складено протокол 1-2023 від 01.04.2023.

Відповідно до інформації з протоколу на обліку в СТ «Каскад» зареєстровано 53 члени.

Згідно з протоколом на збори з`явилися 40 членів Товариства, що складає 75, 47% від кількості членів (Реєстр осіб, які брали участь в позачергових загальних зборів додається (арк. с. 13).

Загальні збори відбулися з наступним порядком денним:

1. Про переобрання Голови Правління Товариства.

2. Про державну реєстрацію змін Товариства.

В загальному 01.04.2023 на загальних зборах СТ було вирішено:

По-першому питанню: звільнити з посади Голови правління Садівничого товариства «КАСКАД» ОСОБА_5 за згодою сторін з 01.04.2023 року та призначити на цю посаду з 02.04.2023 року ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків - НОМЕР_1 з повноваженнями згідно статуту;

По-другому питанню: доручити Голові правління Садівничого товариства «КАСКАД», ОСОБА_2 , вжити необхідних заходів щодо проведення державної реєстрації змін до відомостей, які містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань в порядку встановленому чинним законодавством.

Приватним нотаріусом Кам`янського районного нотаріального округу Дніпропетровської області Бурдік С.С. 14.04.2023 засвідчено справжність підписів ОСОБА_2 та ОСОБА_6 , зареєстровано в реєстрі за № 163, 164.

Однак, за твердженням позивача його не було повідомлено про проведення Загальних зборів, жодних повідомлень та оголошень розміщено не було.

Отже, Товариство повинне було виконати обов`язок з повідомлення ОСОБА_1 про дату, місце, час проведення та порядок денний загальних зборів не пізніше ніж за 10 днів до визначеного строку їх проведення.

Тому, вищезазначені обставини призвели до порушення його права на участь в Загальних зборах Садівничого товариства "Каскад», право голосувати та брати участь в засіданнях.

Наведені обставини і стали причиною звернення позивача до суду з даним позовом.

ОЦІНКА АРГУМЕНТІВ СТОРІН, ВИСНОВКИ СУДУ

Кооперативи як добровільні об`єднання громадян з метою спільного вирішення ними економічних, соціально-побутових та інших питань можуть створюватися у різних галузях виробничі, споживчі, житлові тощо). Діяльність різних видів кооперативів регулюється законом. Господарська діяльність кооперативів повинна здійснюватися відповідно до вимог цього Кодексу, інших законодавчих актів (стаття 94 Господарського кодексу України).

Відповідно до правової позиції, викладеної Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 13.10.2020 у справі № 695/2665/16-ц та Верховним Судом у постанові від 20.06.2018 у справі № 617/1432/16, садове товариство може створюватись у двох організаційно-правових формах: кооперативу та громадської організації.

Кооперативи утворюються та здійснюють свою діяльність відповідно до Закону України "Про кооперацію", інших правових актів та Статуту.

Статтею 1 Закону України "Про кооперацію" передбачено, що кооператив - юридична особа, утворена фізичними та/або юридичними особами, які добровільно об`єдналися на основі членства для ведення спільної господарської та іншої діяльності з метою задоволення своїх економічних, соціальних та інших потреб на засадах самоврядування.

Обслуговуючий кооператив - кооператив, який утворюється шляхом об`єднання фізичних та/або юридичних осіб для надання послуг переважно членам кооперативу, а також іншим особам з метою провадження їх господарської діяльності. Обслуговуючі кооперативи надають послуги іншим особам в обсягах, що не перевищують 20 відсотків загального обороту кооперативу.

Статтею 4 Закону України "Про кооперацію" визначено, що кооперація базується на таких основних принципах: добровільності вступу та безперешкодного виходу з кооперативної організації; соціальної справедливості, взаємодопомоги та співробітництва; рівного права голосу під час прийняття рішень (один член кооперативу - один голос); вільного вибору напрямів і видів діяльності; демократичного контролю за діяльністю кооперативних організацій та їх посадових осіб з боку членів кооперативних організацій; безпосередньої участі членів кооперативної організації у її діяльності.

Відповідно до ст. 167 Господарського кодексу України (чинної на час прийняття оскаржуваних рішень) члени кооперативу незалежно від напряму його діяльності є носіями корпоративних прав, а відносини між його членами та кооперативом, які пов`язані зі створенням, діяльністю, управлінням або припиненням діяльності такої юридичної особи, є корпоративними (правова позиція, викладена в постановах Великої Палати Верховного Суду від 24.04.2019 у справі № 509/577/18, від 01.10.2019 у справі № 910/7554/18, від 17.12.2019 № 904/4887/18).

Статтею 12 Закону України "Про кооперацію" визначено основні права члена кооперативу, серед яких: участь в господарській діяльності кооперативу, а також в управлінні кооперативом, право голосу на його загальних зборах, право обирати і бути обраним в органи управління; користування послугами кооперативу; одержання кооперативних виплат та виплат на паї; одержання паю у разі виходу з кооперативу в порядку і в строки, визначені його статутом; право вносити пропозиції щодо поліпшення роботи кооперативу, усунення недоліків у роботі його органів управління та посадових осіб; право звертатися до органів управління та органів контролю за діяльністю кооперативу, посадових осіб кооперативу із запитами, пов`язаними з членством у кооперативі, діяльністю кооперативу та його посадових осіб, одержувати письмові відповіді на свої запити.

Основними обов`язками члена кооперативу є: додержання статуту кооперативу; виконання рішень органів управління кооперативу та органів контролю за діяльністю кооперативу; виконання своїх зобов`язань перед кооперативом; сплата визначених статутом кооперативу внесків.

Законами, що регулюють діяльність окремих типів кооперативів або кооперативів за напрямами їх діяльності, та статутом кооперативу можуть бути передбачені додаткові права та обов`язки його членів.

Відповідно до статті 15 Закону України "Про кооперацію" вищим органом управління кооперативу є загальні збори членів кооперативу.

До компетенції загальних зборів членів кооперативу належить: затвердження статуту кооперативу та внесення до нього змін, прийняття інших рішень, що стосуються діяльності кооперативу; утворення органів управління та органів контролю за діяльністю кооперативу, інших органів кооперативу; заслуховування звітів його органів управління і органів контролю; затвердження порядку розподілу доходу кооперативу; визначення розмірів вступного і членського внесків та паїв; визначення розмірів, порядку формування та використання фондів кооперативу; визначення розмірів оплати праці голови правління, голови ревізійної комісії (ревізора), а також кошторису на утримання апарату органів управління та органів контролю за діяльністю кооперативу; затвердження річного звіту і балансу кооперативу; затвердження рішення правління або голови правління про прийняття нових членів та припинення членства; прийняття рішень щодо володіння, користування та розпорядження майном; утворення спеціальних комісій із залученням як консультантів найманих працівників; прийняття рішень про вступ кооперативу до кооперативних об`єднань; прийняття рішень про реорганізацію або ліквідацію кооперативу.

Рішенням загальних зборів членів кооперативу до компетенції загальних зборів можуть бути віднесені інші питання діяльності кооперативу.

Чергові загальні збори членів кооперативу скликаються правлінням або головою кооперативу у разі потреби, але не рідше одного разу на рік. Про дату, місце, час проведення та порядок денний загальних зборів члени кооперативу повинні бути повідомлені не пізніше ніж за 10 днів до визначеного строку їх проведення.

Загальні збори членів кооперативу правомочні вирішувати питання, якщо на них присутні більше половини його членів.

Кожний член кооперативу чи уповноважений кооперативу має один голос, і це право не може бути передано іншій особі.

Рішення загальних зборів членів (зборів уповноважених) кооперативу про прийняття, внесення змін до статуту, вступ до кооперативного об`єднання або вихід з нього та про реорганізацію або ліквідацію кооперативу вважається прийнятим, якщо за нього проголосувало не менш як 75 відсотків членів кооперативу, присутніх на загальних зборах кооперативу. З інших питань рішення приймаються простою більшістю голосів членів (уповноважених) кооперативу, присутніх на його загальних зборах.

У статті 16 Закону України "Про кооперацію" вказано, що виконавчим органом кооперативу є правління, яке очолює голова, повноваження якого визначаються статутом кооперативу. Виконавчий орган підзвітний вищому органу управління кооперативу і несе перед ним відповідальність за ефективність роботи кооперативу.

Виконавчий орган кооперативу: здійснює управління кооперативом у період між загальними зборами членів кооперативу, забезпечує виконання їх рішень; представляє кооператив у відносинах з органами державної влади та органами місцевого самоврядування, міжнародними організаціями, юридичними та фізичними особами; укладає угоди між кооперативом та іншими особами; діє від імені кооперативу в межах, передбачених статутом кооперативу. Виконавчий орган може бути наділений іншими повноваженнями, визначеними вищим органом управління кооперативу або статутом кооперативу.

Статтею 8 Закону України "Про кооперацію" встановлено, що статут кооперативу є правовим документом, що регулює його діяльність. Статут повинен містити, зокрема, порядок вступу до кооперативу і виходу з нього, права і обов`язки його членів та асоційованих членів, порядок скликання загальних зборів, його органи управління, контролю та їх компетенція.

Відповідно до пункту 1 Статуту Садівничого товариства «Каскад», прийнятого на загальних зборах членів садівничого товариства «Каскад»» та затвердженого протоколом № 9 від 14.09.2016 (нова редакція), Садівниче товариство «Каскад» є громадською організацією, добровільно об`єднаних громадян, які мають земельні ділянки. розташовані на території с. Шульгівка, Петриківського району Дніпропетровської області. загальною площею 39, 6127 га виділені у постійне користування Товариству. Рішенням виконавчого комітету Царичанської районної ради депутатів трудящих, акт зареєстрований в Книзі державних актів на право користування землею за № 24-87, з метою задоволення загальних інтересів у впрошуванні фруктів, ягід та овочів, робіт по покрашенню добробуту та інших робіт, а також обробці землі та агротехнічному обслуговуванні. Юридична адреса Товариства: 51810, Дніпропетровська обл, Петриківський район, село Шульгівка. Дата державної реєстрації, дата та номер запису в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осі б-підприємці в про включення до Єдиного державного реєстру: 15.10.1987, 10.06.2014, 1 000725

Вищим органом управління Товариства є загальні збори або збори уповноваженнях, які для керівництва справами у період між зборами обирають правління Товариства. Кожен член Товариства має один голос. Дозволяється члену Товариства делегувати свій голос уповноваженому члену Товариства (пункти 4.2, 4.3 Статуту).

Пунктом 4.4. Статуту встановлено, що загальні збори або збори уповноважених:

а) приймають Статут Товариства, вносять у нього зміни та доповнення:

б) вибирають не більш ніж на 3 роки керівника Товариства, членів правління та членів ревізійної комісії:

а) приймають і змінюють правила внутрішнього розпорядку Товариства;

г) затверджують прибутковий-витратний кошторис, плани роботи та звіти про їх використання:

д) установлюють розміри вступного, членського та цільового внеску, порядок їх виплати;

є) затверджують рішення про прийом в члени Товариства, виключення із нього:

ж) заслуховують звіти членів правління та керівника ревізійної комісії про їхню діяльність, затверджують річний звіт та акт ревізії:

з) визначають трудову участь членів Товариства в колективних роботах;

і) приймають та змінюють положення про оплату праці, про заохочення та інші внутрішні акти Товариства;

к) установлюють розмір нанесеної Товариству шкоди, збитків, пені;

л) розглядають скарги на рішення керівника правління та ревізійної комісії:

м) достроково, при необхідності, відкликають керівника правління, членів правління та членів ревізійної комісії:

н) вирішують питання про вступ в члени обласної, міської (районної) ради садових Товариств та виходу із них;

о) вирішують питання про припинення діяльності Товариства та інше.

Рішення на загальних зборах членів Товариства, чи зборах уповноважених приймаються простою більшістю голосів відкритим голосуванням. Збори мають право вирішувати питання, якщо на них присутні не менш 3/4 всіх членів Товариства за урахуванням голосів уповноважених осіб (пункт 4.5 Статуту).

Відповідно до пункту 4.6 Статуту загальні збори чи збори уповноважених членів Товариства скликаються правлінням не рідше 1-го разу на рік, а позачергові збори за вимогою не менш 25 % членів товариства або ревізійної комісії.

Відповідно до пунктів 3.1-3.2 Статуту членом Товариства може бути кожний громадянин що досягнув 18 літнього віку, що виявив бажання приймати участь у здійсненні мети та завдань Товариства. Прийом громадян у члени Товариства проводиться за письмовою заявою вступаючого правлінням Товариства та документу підтверджуючого право його власності на садовий будинок або земельну ділянку. Рішення про прийом у члени Товариства приймається правлінням і набуває сили після затвердження його загальними зборами (зборами уповноважених) членів Товариства. Правління Товариства видає протягом місяця від дня прийому у членство кожному садоводу членську книжку, в яку вносяться дані про площу виділеної ділянки, розмір внесків та інші відомості. У випадку смерті члена Товариства або вибуття його з членів Товариства за станом здоров`я, чи з інших причин, що заважають виконанню вимог даного статуту, зберігається перевага на вступ у Товариство одному із спадкоємців або членів сім`ї за рішенням зборів Товариства або зборів уповноважених, якщо це не протирічить рішенням суду діючого законодавства. При переоформленні садівничих ділянок на родичів, вступні внески з них не беруться. При переході права власності до нового володаря погашається вся заборгованість першим власником садового Товариства..

Як зазначено вище, загальними зборами членів садівничого товариства «Каскад» (Протокол № 1-2023 від 01.04.2023) більшістю голосів вирішено звільнити з посади голови правління ОСОБА_5 та обрати головою правління ОСОБА_2 .

Рішення загальних зборів учасників (акціонерів, членів) та інших органів юридичної особи є актами ненормативного характеру (індивідуальними актами), тобто офіційними письмовими документами, що породжують певні правові наслідки, які спрямовані на регулювання господарських відносин і мають обов`язковий характер для суб`єктів цих відносин.

Підставами для визнання недійсними рішень загальних зборів учасників (акціонерів, членів) юридичної особи можуть бути: - невідповідність рішень загальних зборів нормам законодавства; - порушення вимог закону та/або установчих документів під час скликання та проведення загальних зборів; - позбавлення учасника (акціонера, члена) юридичної особи можливості взяти участь у загальних зборах.

Відповідно до частин 1, 3 ст. 74 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору (ч. 1 ст. 91 Господарського процесуального кодексу України).

Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (ч. 2 ст. 76 Господарського процесуального кодексу України).

Приписами статті 79 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

За змістом статті 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

За твердженням позивача, ним не отримувалися жодні повідомлення від правління кооперативу або голови про те, що відбудуться чергові загальні збори членів кооперативу 01.04.2023, на яких вирішено питання щодо зміни голови правління.

Слід зазначити, що положеннями Статуту не передбачено чіткого порядку повідомлення учасника кооперативу про проведення загальних зборів членів товариства, поряд з цим обов`язок повідомлення про дату, місце, час проведення та порядок денний загальних зборів членів кооперативу не пізніше ніж за 10 днів до визначеного строку їх проведення визначено статтею 15 Закону України "Про кооперацію".

Відповідно до правової позиції, викладеної в постановах Верховного Суду від 11.12.2019 у справі № 916/2584/18, від 06.02.2020 у справі № 906/307/19, у випадку заперечення учасником факту повідомлення його про проведення загальних зборів, обов`язок доказування обставин повідомлення позивача про проведення загальних зборів покладається на відповідача, як особу, рішення органу управління якої оспорюється.

Проте, відповідачем не подано і матеріали справи не містять жодних доказів в підтвердження повідомлення позивача, як члена садівничого товариства, про проведення загальних зборів 01.04.2023.

Верховним Судом у постановах від 27.03.2018 у справі № 904/6983/17 та від 25.04.2018 у справі № 904/6965/17 наголошено, що особа, яка скликає загальні збори учасників товариства, повинна вжити всіх розумних заходів для повідомлення учасників про проведення цих зборів. Обраний особою, що скликає загальні збори учасників товариства, спосіб повідомлення про їх проведення повинен забезпечити реальне персональне повідомлення учасника і не бути лише формальним направленням такого повідомлення.

Згідно частини 2 статті 87 Господарського процесуального кодексу України на підставі показань свідків не можуть встановлюватися обставини (факти), які відповідно до законодавства або звичаїв ділового обороту відображаються у відповідних документах.

Як вбачається із позовної заяви, однією із підстав позову є те, що ОСОБА_1 жодних повідомлень від правління кооперативу або голови кооперативу, чи від осіб які їх скликають про те, що відбудуться чергові чи позачергові загальні збори членів кооперативу не пізніше ніж за 10 днів до визначеного строку їх проведення, не отримував, що є порушенням ст. 15 Закону України "Про кооперацію".

Отже, з наведеного слід дійти висновку, що під час підготовки і проведення загальних зборів 01.04.2023 відповідачем допущено порушення статті 15 Закону України "Про кооперацію", і вказана обставина останнім не спростована.

Суд враховує, що своєчасне і належне повідомлення учасника товариства про скликання загальних зборів є важливим для формування волі при прийнятті рішень загальними зборами, аби кожен з учасників міг належним чином підготуватися і сформувати своє бачення щодо питань, які розглядаються на зборах, та повноцінно взяти участь у їх обговоренні. Відповідно, корпоративні права можуть бути визнані порушеними внаслідок недотримання порядку скликання і проведення загальних зборів, якщо учасник не зміг взяти участь у загальних зборах та/або належним чином підготуватися до розгляду питань порядку денного, зареєструватися для участі у загальних зборах тощо, тобто не зміг належним чином реалізувати своє право на участь в управлінні, що в свою чергу є підставою для визнання недійсним рішень загальних зборів.

Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 28.01.2020 у справі № 924/641/17 вказується, що підставами для визнання недійсними рішень загальних зборів учасників (акціонерів, членів) юридичної особи можуть бути: невідповідність рішень загальних зборів нормам законодавства; порушення вимог закону та/або установчих документів під час скликання та проведення загальних зборів; позбавлення учасника (акціонера, члена) юридичної особи можливості взяти участь у загальних зборах.

В даному випадку через неповідомлення про збори, ОСОБА_1 , не мав можливості завчасно та належним чином підготуватися до розгляду порядку денного, на якому до того ж розглядалося питання щодо зміни голови правління, чим порушено його права, передбачені Статутом садівничого товариства, ст. 12 Закону України "Про кооперацію", зокрема, право на участь в управлінні кооперативом, право голосувати на загальних зборах.

Враховуючи викладене, оцінивши подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному, всебічному і об`єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин в їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог і заперечень, суд дійшов висновку, що заявлені позивачем вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі.

Щодо витрат на професійну правничу допомогу

Позивачем заявлені витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 19 750 грн.

У якості доказів надання ОСОБА_7 ОСОБА_1 юридичних послуг під час розгляду справи № 904/3779/23 позивачем долучено до суду: договір № 9-фо про надання правової допомоги від 30.01.2023, додаткова угода від 01.05.2023 до договору про надання правової допомоги, акт приймання-передачі адвокатських послуг від 21.11.2023.

30.01.2023 між ОСОБА_7 (далі адвокат) та Шипіленком Олександром Анатолійовичем (далі Клієнт) було укладено договір № 9-фо про надання правової допомоги (далі договір).

Відповідно до пункту 1.1 договору за цим Договором Адвокат зобов`язується здійснити представництво Клієнта, то вказаний в цьому Договорі на умовах і в порядку, що визначені цим Договором, а Клієнт зобов`язується прийняти ці послуги, оплатити їх, а також викопати інші дії, передбачені цим Договором.

Згідно з пунктом 2 договору безпосередній зміст правової допомоги Адвоката за цим Договором полягає в тому, що Клієнт доручає, а Адвокат бере на себе зобов`язання, яке надалі іменується Доручення, здійснити представництво (представляти) Клієнта з приводу Його відносин з державними органами, органами місцевого самоврядування, суб`єктами господарювання, громадськими організаціями, кооперативами незалежно від форм власності і підпорядкування, у досудовому порядку, у судових справах, що здійснюються в порядку господарського судочинства на підставі Господарської о процесуального кодексу України у судових інстанціях всіх рівнів, які передбачені Законом України «Про судоустрій і статус суддів» від 02.06.2016 року та вказаним процесуальним кодексом, а також у приватних виконавців та органах Державної виконавчої служби відповідно із Законом України «Про виконавче провадження».

За надання Адвокатом правової допомоги за цим Договором, що вказана в пункті 2 Договору, Клієнт зобов`язаний виплатити адвокату гонорар (винагороду) та оплатити фактичні витрати, необхідні для виконання цього Договору по факту виконання Доручення. Конкретний перелік юридичних послуг та їх вартість визначаються в додаткових угодах до цього Договору на визначених у них умовах. (пункт 4 договору).

Цей Договір набуває чинності з дати його укладення та діє протягом виконання Доручення (пункт 6 договору).

Додатковою угодою від 01.05.2023 сторони виклали пункт 2 договору в наступній редакції:

Безпосередній зміст правової допомоги Адвоката за цим Договором полягає у тому, що Клієнт доручає, а Адвокат бере на себе зобов`язання, яке надалі іменується Доручення, здійснити представництво (представляти) Клієнта з приводу його відносин з державними органами, органами місцевого самоврядування, суб`єктами господарювання, громадськими організаціями, кооперативами незалежно від форм власності і підпорядкування, у досудовому порядку, у судових справах, що здійснюються в порядку господарського і цивільного судочинства на підставі Господарського процесуального кодексу України та Цивільного процесуального кодексу України у судових інстанціях всіх рівнів, які передбачені Законом України «Про судоустрій і статус суддів» від 02.06.2016 року та вказаним процесуальним кодексом, а також у приватних виконавців та органах Державної виконавчої служби відповідно із Законом України «Про виконавче провадження».

Пунктом 2 додаткової угоди сторони встановили, що за надання Адвокатом правової допомоги за цим Договором, що вказана в пункті 2 Договору, Клієнт зобов`язаний виплатити адвокату гонорар (винагороду) та оплатити фактичні витрати, необхідні для виконання цього Договору. Сторони погодили такі тарифи для визначення розміру адвокатського гонорару (кінцевий розмір гонорару визначається актом приймання-передачі, в якому фіксуються витрачені одиниці виміру та загальна вартість наданого виду послуги):

- правовий аналіз наданих Клієнтом документів, дослідження судової практики, яка може бути використана у справі, визначення правової стратегії, направлення адвокатських запитів 1 година 1 500 грн;

- підготовка позову, інших заяв по суті справи та заяв з процесуальних питань 1 година 2 000 грн;

- участь у судовому процесі в суді 1 інстанції провадження у суді першої інстанції 10 000 грн.

Кінцевий розмір гонорару визначається актом приймання-передачі та мас бути сплачений не пізніше 10 днів з моменту набуття рішенням суду законної сили (пункт 3 додаткової угоди).

Відповідно до ст. 30 Закону України "Про адвокатуру і адвокатську діяльність", гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час.

Статтею 123 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать, зокрема, витрати на професійну правничу допомогу.

Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 126 Господарського процесуального кодексу України, витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

За результатами розгляду справи витрати на професійну правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами.

Розмір витрат на професійну правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу професійну правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката, визначається згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою.

Згідно з ч. ч. 3, 4 ст. 126 Господарського процесуального кодексу України, для визначення розміру витрат на професійну правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

Відповідно до акту приймання-передачі адвокатських послуг від 21.11.2023, фактично адвокатом були надані позивачу юридичні послуги на загальну суми 19 750 грн, які складаються з:

1) правовий аналіз наданих Клієнтом документів, дослідження судової практики, яка може бути використана у справі, визначення правової стратегії, направлення адвокатських запитів вартість одиниці вимір 1 500 грн кількість витрачених годин 2, 5 годин, надані послуги: проаналізовано надані Клієнтом документи щодо його відносин з СТ «Каскад», надано консультацію з приводу діючого законодавства в цій сфері, досліджено судову практику. Підготовлені та направлені три адвокатські запити (копія та докази їх направлення/отримання долучені до позовної заяви);

2) підготовка позовної заяви з додатками та клопотання про витребування доказів, до господарського суду Дніпропетровської області направлення позову відповідачу і до суду вартість одиниці вимір 2 000 грн - кількість витрачених годин 2, 5 годин, надані послуги: підготовлена позовна заява з додатками, клопотання про витребування доказів, направлено позов з додатками відповідачу, позов з додатками наданий до суду;

3) участь у судовому процесі в суді 1 інстанції вартість одиниці вимір 8 000 грн, надані послуги: взято участь у судових засіданнях в господарському суді Дніпропетровської області у справі № 904/3779/23, проведено ознайомлення з матеріалами справи, в тому числі з матеріалами витребуваними судом.

Пунктом 2 Акту сторони затвердили, що загальна вартість наданих послуг за звітний період, що підлягають оплаті згідно із п. З додаткової угоди від 01.05.2023 року, становить 19 750, 00 грн.

Сторони погодили, що вказана у п. 2 Акту сума має бути пред`явлена до суду з метою компенсації витрат Клієнта. Послуги надано якісно і в повному обсязі та Клієнт не має претензій до Адвоката щодо якості та повноти наданих послуг (пункт 3 Акту).

Розмір фактичних витрат позивача на правову допомогу адвоката підтверджений належними доказами та співмірний із складністю справи, часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт, обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт, ціною позову.

Відповідач в судовому засіданні не заперечував проти стягнення з нього витрат на професійну правничу допомогу.

За таких обставин, витрати позивача на правову допомогу адвоката у розмірі 19 750 грн слід покласти на відповідача.

СУДОВІ ВИТРАТИ

Відповідно до статті 129 Господарського процесуального кодексу України, витрати зі сплати судового збору стягуються з відповідача на користь позивача у розмірі 2 684 грн.

Керуючись статями 2 73-74, 76-79, 86, 91, 129, 233, 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

УХВАЛИВ:

Позов задовольнити повністю.

Визнати недійсним і скасувати протокол №1-2023 загальних зборів членів Садівничого товариства "Каскад" (51810, Дніпропетровська область, Петриківський район, с. Шульгівка; ідентифікаційний код 25722326) від 01.04.2023, що засвідчений 14.04.2023 приватним нотаріусом Кам`янського районного нотаріального округу Дніпропетровської області Бурдік С.С.

Стягнути з Садівничого товариства "Каскад" (51810, Дніпропетровська область, Петриківський район, с. Шульгівка; ідентифікаційний код 25722326) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; ідентифікаційний код НОМЕР_2 ) витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 19 750 грн та витрати зі сплати судового збору в розмірі 2 684 грн.

Наказ видати після набрання рішенням законної сили.

Рішення суду може бути оскаржене протягом двадцяти днів з дня підписання рішення шляхом подання апеляційної скарги до Центрального апеляційного господарського суду.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне рішення складено 18.12.2023.

Суддя В.І. Ярошенко