ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ДОНЕЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
_____________________________________________________________________________
У Х В А Л А
18.12.2023р. Справа №905/1329/23
за позовом Акціонерного товариства «Харківський машинобудівний завод «Світло шахтаря», м.Харків
до відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «Бердянський кабельний завод», м.Маріуполь
про стягнення 1624384,52 грн., з яких: передоплата у сумі 850463,10 грн., штрафні санкції у сумі 619137,14 грн. та неустойка у сумі 154784,28 грн.
Суддя Левшина Г.В.
за участю секретаря судового засідання Ревенко Д.С.
Представники сторін:
від позивача: Кононенко А.О.
від відповідача: не з`явився
Акціонерне товариство «Харківський машинобудівний завод «Світло шахтаря», м.Харків, позивач, звернулось до господарського суду Донецької області з позовом до відповідача, Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «Бердянський кабельний завод», м.Маріуполь, про 1624384,52 грн., з яких: передоплата у сумі 850463,10 грн., штрафні санкції у сумі 619137,14 грн. та неустойка у сумі 154784,28 грн.
В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на неналежне виконання відповідачем умов Договору поставки продукції виробничо-технічного призначення №СШ/395-20 від 24.12.2020р.
Ухвалою суду від 05.10.2023р. прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі №905/1329/23; справу вирішено розглядати за правилами загального позовного провадження; підготовче засідання призначено на 22.11.2023 року о 12:00 год.; запропоновано відповідачу надати відповідно до ст.165 ГПК України відзив на позовну заяву і всі письмові докази (які можливо доставити до суду), протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі; одночасно надіслати позивачу копію відзиву та доданих до нього документів, докази такого направлення надати суду до початку судового засідання; явку сторін у підготовче засідання визнано не обов`язковою.
21.11.2023р. на електронну адресу суду від відповідача надійшли пояснення по справі, за змістом яких останній, зокрема, просить суд:
- встановити строк для подання відзиву на позовну заяву і всіх письмових доказів (які можливо доставити до суду) після закінчення воєнного стану в Україні та/або деокупації міста Маріуполь;
- розгляд справи по суті почати після закінчення воєнного стану в Україні та/або деокупації міста Маріуполь з урахуванням строку необхідного на подання відзиву, доказів та вчинення інших процесуальних дій.
У підготовче засідання 22.11.2023р. в режимі відеоконференції з`явився представник позивача, надав пояснення по суті справи, просив суд надати додатковий час з метою підготовки заперечень на пояснення відповідача.
Ухвалою суду від 22.11.2023р. відкладено підготовче засідання на 18.12.2023 року о 14:00 год.; встановлено позивачу в строк до 11.12.2023р. надати суду обґрунтований розрахунок пені та неустойки із зазначенням конкретного періоду нарахування останніх; відповідь на відзив.
05.12.2023р. через підсистему «Електронний суд» від позивача надійшла відповідь на відзив, за змістом якої останній не погоджується із доводами відповідача, викладеними у поясненнях на позовну заяву.
У підготовче засідання 18.12.2023р. в режимі відеоконференції з`явився представник позивача, просив суд закрити підготовче провадження та призначити справу до розгляду по суті.
Розглянувши подані відповідачем пояснення, суд зазначає наступне.
Частиною 8 статті 165 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. Суд має встановити такий строк подання відзиву, який дозволить відповідачу підготувати його та відповідні докази, а іншим учасникам справи - отримати відзив не пізніше першого підготовчого засідання у справі.
Так, ухвалою про відкриття провадження від 05.10.2023р., судом було дотримано вищенаведені положення та запропоновано відповідачу надати відповідно до ст.165 ГПК України відзив на позовну заяву і всі письмові докази (які можливо доставити до суду), протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі.
Звертаючись до суду з поясненнями на позовну заяву, відповідач просить суд продовжити строк для подання відзиву на позовну заяву та всіх письмових доказів (які можливо доставити до суду) до закінчення воєнного стану в Україні та/або деокупації міста Маріуполь.
Поряд із цим, відповідачем жодним чином не конкретизовано, які саме відомості та докази, що стосуються предмету спору, ним не можуть бути надані, а саме клопотання носить загальний характер з зазначенням того, що вся документація відсутня.
Разом з цим, суд зауважує, що відповідач на даний час не позбавлений можливості сформулювати свою позицію по справі, виходячи з доказів, які подані позивачем, а при наявності якихось сумнівів відповідач не був позбавлений права звернутись до позивача та до суду з клопотанням про огляд оригіналів документів.
Відносно клопотання відповідача про призначення розгляду справи по суті після закінчення воєнного стану в Україні та/або деокупації міста Маріуполь з урахуванням строку необхідного на подання відзиву, доказів та вчинення інших процесуальних дій, суд додатково зазначає, що за приписом ст.177 Господарського процесуального кодексу України підготовче провадження має бути проведене протягом шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. У виняткових випадках для належної підготовки справи для розгляду по суті цей строк може бути продовжений не більше ніж на тридцять днів за клопотанням однієї із сторін або з ініціативи суду.
Відповідно до ст. 2 Господарського процесуального кодексу України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі. Основними засадами (принципами) господарського судочинства, зокрема, є: рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; розумність строків розгляду справи судом;
Відповідно до положень ч.1 ст.129 Конституції України однією з основних засад судочинства є розумні строки розгляду справи судом.
Статтею 9 Конституції України передбачено, що чинні міжнародні договори, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України.
На розширення цього положення Основного Закону в статті 17 Закону "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" зазначено, що суди застосовують під час розгляду справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.
Відповідно до положень п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом. Також, відповідно до рішень Європейського суду з прав людини, що набули статусу остаточного, зокрема "Іззетов проти України", "Пискал проти України", "Майстер проти України", "Субот проти України", "Крюков проти України", "Крат проти України", "Сокор проти України", "Кобченко проти України", "Шульга проти України", "Лагун проти України", "Буряк проти України", "ТОВ "ФПК "ГРОСС" проти України", "Гержик проти України" суду потрібно дотримуватись розумного строку для судового провадження.
Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.
Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" №64/2022 від 24.02.2022, затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року №2102-IX, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану" в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.
На даний момент суду не відомі конкретні відомості про час закінчення воєнного стану, а тому продовження строків на вчинення процесуальних дій (в тому числі на подання відзиву) та розгляд справи по суті після закінчення воєнного стану в Україні та/або деокупації міста Маріуполь, тобто продовження на невизначений строк, може спричинити порушення прав позивача на судовий розгляд упродовж розумного строку.
До того ж, суд зазначає, що на даний час також невідомо, чи зможе відповідач після закінчення воєнного стану в Україні та/або деокупації міста Маріуполь відновити документацію підприємства, внутрішню базу інформаційних даних тощо.
Статтею 12-2 Закону України "Про правовий режим воєнного стану" визначено, що в умовах правового режиму воєнного стану суди, органи та установи системи правосуддя діють виключно на підставі, в межах повноважень та в спосіб, визначені Конституцією України та законами України. Повноваження судів, органів та установ системи правосуддя, передбачені Конституцією України, в умовах правового режиму воєнного стану не можуть бути обмежені.
Тобто, навіть в умовах воєнного стану конституційне право особи на судовий захист не може бути обмеженим.
Відповідно до ст.26 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» правосуддя на території, на якій уведено воєнний стан, здійснюється лише судами. Скорочення чи прискорення будь-яких форм судочинства забороняється.
З наведених приписів закону вбачається, що запровадження військового стану у країні не може слугувати самостійною та достатньою підставою для відтермінування вирішення спору (не здійснення розгляду справи).
Таким чином, відповідач не обґрунтував, які докази, які стосуються предмету спору, ним не можуть бути надані, не навів розумних строків можливого отримання таких доказів та не обґрунтував клопотання стосовно встановлення додаткового строку для подання доказів.
На даний час також відсутні правові підстави для відкладення розгляду справи по суті до закінчення воєнного стану та/або до деокупації м. Маріуполь.
З огляду на наведене, суд вважає заявлене відповідачем клопотання таким, що нормативно та документально необґрунтоване, та відмовляє в задоволенні повністю.
Враховуючи вищенаведені обставини, приймаючи до увагу думку позивача та право останнього на судовий захист, суд дійшов висновку, що подальше перенесення підготовчого засідання у даній справі порушуватиме засади господарського судочинства.
Враховуючи викладене, керуючись ст.ст.185, 234 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд,-
У Х В А Л И В:
Закрити підготовче провадження та призначити розгляд справи по суті на 23.01.2024 року об 11:30 год. (зал судового засідання №407).
Провести судове засідання в режимі відеоконференції.
Повідомити учасників справи, що заяви по суті справи, заяви з процесуальних питань, клопотання, пояснення, додаткові письмові докази, висновки експертів, можуть бути ними подані в електронному вигляді на електронну пошту суду або через особистий кабінет в системі Електронний суд.
Явка сторін в судове засідання не є обов`язковою.
Суддя Г.В. Левшина