ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"20" грудня 2023 р. Справа№ 910/14487/23

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Суліма В.В.

суддів: Майданевича А.Г.

Гаврилюка О.М.

без виклику представників сторін

розглянувши апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Алет Трейдінг»

на ухвалу Господарського суду міста Києва від 30.10.2023

за зустрічним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Алет Трейдінг»

до Акціонерного товариства «Банк Січ»

про визнання недійсним кредитного договору

у справі № 910/14487/23 (суддя Борисенко І.І.)

за позовом Акціонерного товариства «Банк Січ»

до Товариства з обмеженою відповідальністю «Алет Трейдінг»

про стягнення 200 000, 00 грн, -

ВСТАНОВИВ:

Акціонерне товариство «Банк Січ» звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Алет Трейдінг» про стягнення заборгованості за кредитним договором про надання кредиту на умовах кредитної лінії № 463/21 від 16.11.2021 у сумі 200 000,00 грн.

18.09.2023 ухвалою Господарського суду міста Києва за вказаною позовною заявою було відкрите провадження, розгляд справи вирішено здійснювати в порядку спрощеного позовного провадження без виклику (повідомлення) сторін.

23.10.2023 від Товариства з обмеженою відповідальністю «Алет Трейдінг» надійшов зустрічний позов, заявлений до Акціонерного товариства «Банк Січ» про визнання недійсним кредитного договору № 463/21 від 16.11.2021.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 30.10.2023 зустрічну позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Алет Трейдінг» до Акціонерного товариства «Банк Січ» про визнання недійсним кредитного договору повернуто заявнику без розгляду.

Не погоджуючись з вказаною ухвалою суду першої інстанції, Товариство з обмеженою відповідальністю «Алет Трейдінг» звернулося до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить ухвалу Господарського суду міста Києва від 30.10.2023 у справі № 910/14487/23 скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Апеляційна скарга мотивована тим, що докази вручення ТОВ «Алет Трейдінг» ухвали Господарського суду міста Києва від 18.09.2023 по справі № 910/14487/23 матеріали не містять.

Крім того, скаржник вважає, що залишивши зустрічну позовну заяву без розгляду, суд першої інстанції допустив надмірний формалізм.

Згідно з витягом з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 03.11.2023 апеляційну скаргу передано колегії суддів у складі: головуючий суддя: Сулім В.В., судді: Гаврилюк О.М., Майданевич А.Г.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 06.11.2023 апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Алет Трейдінг» на ухвалу Господарського суду міста Києва від 30.10.2023 у справі №910/14487/23 залишено без руху та надано заявникові строк на усунення недоліків десять днів з дня отримання копії ухвали.

На виконання вищезазначеної ухвали суду, 14.11.2023 від Товариства з обмеженою відповідальністю «Алет Трейдінг» надійшла заява про усунення недоліків апеляційної скарги, до якої додано платіжну інструкцію від 08.11.2023 про сплату судового збору в сумі 2 684,00 грн.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 20.11.2023 відкрито апеляційне проваження за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю «Алет Трейдінг» та призначено до розгляду в порядку письмового провадження без повідомлення учасників (без виклику сторін).

05.12.2023 через відділ забезпечення автоматизованого розподілу, контролю та моніторингу виконання документів Північного апеляційного господарського суду від Акціонерного Товариства «Банк Січ» надійшов відзив на апеляційну скаргу, відповідно до якого останній просив суд апеляційну скаргу залишити без задоволення, оскаржувану ухвалу залишити без змін.

Розглянувши матеріали справи, дослідивши представлені докази в їх сукупності, перевіривши правильність застосування місцевим господарським судом норм процесуального права, з огляду на викладені скаржником доводи та вимоги апеляційної скарги, Північний апеляційний господарський суд дійшов наступного.

Згідно з ч. 1 ст. 271 ГПК України апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції розглядаються в порядку, передбаченому для розгляду апеляційних скарг на рішення суду першої інстанції з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.

Відповідно до ст. 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

За змістом п. 3 ч. 2 ст. 46 ГПК України відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом. Відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову (ст. 180 ГПК України).

З указаної норми закону вбачається, що право відповідача подати до позивача зустрічний позов для його спільного розгляду з первісним позовом не є абсолютним і таке право може бути реалізовано за умови дотримання загальних правил подання позовів, а також правил пред`явлення зустрічних позовів, установлених процесуальним законодавством. Вказана позиція викладена Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 20.03.2019 р. по справі № 910/2987/18.

Зокрема, статтею 180 ГПК України, ч. 8 ст. 165 ГПК України визначено, що зустрічний позов подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі, тобто у строк, передбачений для відзиву.

Як вбачається із матеріалів справи та вірно встановлено судом першої інстанції, із пункту 4 резолютивної частини ухвали Господарського суду міста Києва від 18.09.2023 про відкриття провадження у справі зазначено, що відповідачу був встановлений строк для подачі відзиву - п`ятнадцять днів з дня вручення даної ухвали.

Зазначена ухвала була направлена відповідачу 22.09.2023 за його юридичною адресою (місцезнаходженням) - 04116, м. Київ, вул. Старокиївська, буд. 10-Г, а 28.09.2022 - вручена представнику ТОВ «Алет Трейдінг», що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення № 253, наявним в матеріалах справи.

Таким чином, твердження апелянта про відсутність в матеріалах справи доказів отримання ним ухвали Господарського суду міста Києва від 18.09.2023 є необґрунтованим.

Враховуючи вищезазначене, кінцевим строком для подачі відповідачем зустрічного позову було 13.10.2023.

Однак, відповідач, будучи обізнаним про своє право на подання зустрічного позову у строк, передбачений для надання відзиву, при цьому, ознайомившись з матеріалами справи 27.09.2023, звернувся до суду із зустрічним позовом лише 23.10.2023, тобто з порушенням визначеного законом процесуального строку.

Відповідно до ст. 113 ГПК України строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом.

За змістом ч. 1, 3 ст. 119 ГПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Із матеріалів зустрічного позову відповідача вбачається, що будь-яких клопотань про поновлення пропущеного строку він не подав та у позові не заявив, а також не надав відповідних обгрунтувань з цього приводу, у зв`язку із чим суд першої інстанції прийшов до вірно висновку, що строк на звернення із зустрічним позовом ТОВ «Алет Трейдінг» сплив.

Відповідно до статті 118 ГПК України право на вчинення процесуальних дій втрачається із закінченням встановленого законом або призначеного судом строку. Заяви, скарги і документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Згідно з ч. 6 ст. 180 ГПК України зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої цієї статті (без дотримання строку для пред`явлення зустрічного позову), ухвалою суду повертається заявнику.

За таких обставин колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції, що зустрічна позовна заява ТОВ «Алет Трейдінг» і додані до неї документи підлягають поверненню заявнику без розгляду як такі, що подані з пропуском визначеного законом процесуального строку, без встановлення поважних причин для його поновлення.

Щодо твердження апелянта про здійснення місцевим господарським судом «надмірного формалізму», то колегія суддів зазначає наступне.

Згідно з практики Європейського суду з прав людини, реалізуючи положення Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, необхідно уникати занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, та як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним. Надмірний формалізм при вирішення питання щодо прийняття позовної заяви або скарги є порушенням права на справедливий судовий захист.

Європейським судом з прав людини зазначено, що «надмірний формалізм» може суперечити вимозі забезпечення практичного та ефективного права на доступ до суду згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції. Це зазвичай відбувається у випадку особливо вузького тлумачення процесуальної норми, що перешкоджає розгляду скарг заявника по суті, із супутнім ризиком порушення його чи її права на ефективний судовий захист (див. рішення у справах «Белеш та інші проти Чеської Республіки», «Зубац проти Хорватії» (Zubac v. Croatia), (Beles and Others v. the Czech Republic), №47273/99, пп. 50-51 та 69, ЄСПЛ 2002 IX, та «Волчлі проти Франції» (Walchli v. France), №35787/03, п. 29, від 26 липня 2007 року).

При цьому, Європейський суд з прав людини провів лінію між формалізмом та надмірним формалізмом. Так, формалізм є явищем позитивним та необхідним, оскільки забезпечує чітке дотримання судами процесу. Надмірний ж формалізм заважає практичному та ефективному доступу до суду. Формалізм не є надмірним, якщо сприяє правовій визначеності та належному здійсненню правосуддя.

Отже, в даному випадку апелянтом було не дотримано процесуальних норм, що не може вважатися надмірним формалізмом.

Крім того, колегія суддів звертає увагу, що апелянт не позбавлений права звернутись до суду за захистом свого права шляхом подання позовної заяви у окремому позовному провадженні на загальних підставах.

Згідно усталеної практики Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча п.1 ст.6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення від 09.12.1994 року Європейського суду з прав людини у справі «Руїс Торіха проти Іспанії»).

Враховуючи, що жодними доводами скаржника не спростовано викладені в оскаржуваній ухвалі висновки, колегія суддів не вбачає підстав для скасування оскаржуваного судового рішення. А тому апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а ухвалу суду першої інстанції - без змін.

Керуючись ст. ст. 129, 269, 270, 271, 275, 276 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд -

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Алет Трейдінг» на ухвалу Господарського суду міста Києва від 30.10.2023 року залишити без задоволення.

2. Ухвалу Господарського суду міста Києва від 30.10.2023 року у справі № 910/14487/23 залишити без змін.

3. Матеріали справи №910/14487/23 повернути до Господарського суду міста Києва.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та, за загальним правилом, не підлягає оскарженню до Верховного Суду крім випадків, передбачених п. 2 ч. 3 ст. 287 Господарського процесуального кодексу України.

Головуючий суддя В.В. Сулім

Судді А.Г. Майданевич

О.М. Гаврилюк