ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ДОНЕЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
_____________________________________________________________________________
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

15.12.2023 Справа № 905/1977/21 (905/1327/23)

за позовом: Товариства з обмеженою відповідальністю «АРВАНТЕ» (; адреса: 61038, м. Харків, вул. Маршала Батицького, 8; електронна пошта: )

до відповідача: Товариства з обмеженою відповідальністю «ДТЕК Добропіллявугілля» (; адреса: 85004, м. Добропілля, вул. Франка Івана, 19, кім. 103)

про стягнення 244144,79 грн.

Суддя Величко Н.В.

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Господарського суду Донецької області від 09.10.2023 прийнято позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «АРВАНТЕ» б/н від 27.09.2023 про стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю «ДТЕК Добропіллявугілля» заборгованості у розмірі 244144,79 грн. та відкрито провадження у справі № 905/1977/21 (905/1327/23); справу вирішено розглядати в порядку спрощеного провадження без виклику сторін; сторонам встановлено строки для вчинення дій процесуального характеру.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на невиконання відповідачем взятих на себе грошових зобов`язань, що виникли за укладеними між ними договорами поставки від 26.12.2018 № 7352-ДУ-УМТС-Т, від 04.04.2019 № 7995-ДУ-УМТС_Т, від 17.09.2020 № 9155-ДУ-УМТС-Т, в частині оплати отриманого товару. Сума основного боргу відповідача за цими договорами складає 151007,57 грн., що стало також підставою для нарахування пені у загальному розмірі 25171,21 грн., інфляційних втрат - 58534,63 грн., 3% річних - 9431,38 грн., що загалом становить 244144,79 грн.

З матеріалів справи вбачається, що до позовної заяви позивач надав між іншим копії договорів поставки від 26.12.2018 № 7352-ДУ-УМТС-Т, від 04.04.2019 № 7995-ДУ-УМТС_Т, від 17.09.2020 № 9155-ДУ-УМТС-Т складені іноземною (російською) мовою та нотаріально засвідчений переклад на українську мову наступних договорів поставки: № 7352-ПУ-УМТС-Т від 26.12.2018, № 7995-ДУ-УМТС Т від 04.04.2019; № -9155-ПУ-УМТС від 17.09.2020.

Отже судом встановлено, що до матеріалів позовної заяви не надано нотаріально засвідчених перекладів договорів: № 7352-ДУ-УМТС-Т від 26.12.2018, № 9155-ДУ-УМТС-Т від 17.09.2020, що стосуються предмета спору.

Суд зазначає, що статтею 10 Конституції України встановлено, що державною мовою в Україні є українська мова.

Приписами ч. 1, ч. 2 ст. 12 Закону України "Про судоустрій та статус суддів" передбачено, що судочинство і діловодство в судах України проводяться державною мовою. Суди забезпечують рівність прав громадян у судовому процесі за мовною ознакою.

Згідно ч. 3 ст. 12 Закону України "Про судоустрій та статус суддів", суди використовують державну мову в процесі судочинства та гарантують право громадян на використання ними в судовому процесі рідної мови або мови, якою вони володіють.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 10 ГПК України, господарське судочинство в судах здійснюється державною мовою. Суди забезпечують рівність прав учасників судового процесу за мовною ознакою.

Так, ч. 3, ч. 4 ст. 10 ГПК України передбачено, що суди використовують державну мову в процесі судочинства та гарантують право учасникам судового процесу на використання ними в судовому процесі рідної мови або мови, якою вони володіють. Учасники судового процесу, які не володіють або недостатньо володіють державною мовою, мають право робити заяви, надавати пояснення, виступати в суді і заявляти клопотання рідною мовою або мовою, якою вони володіють, користуючись при цьому послугами перекладача в порядку, встановленому цим Кодексом.

Частиною 1 ст. 1 Закону України "Про забезпечення функціонування української мови як державної", що набрав чинності 16.07.2019, встановлено, що єдиною державною (офіційною) мовою в Україні є українська мова.

Відповідно до ч. 4, 5 ст.1 Закону України "Про забезпечення функціонування української мови як державної", статус української мови як єдиної державної мови в Україні визначається виключно Конституцією України. Порядок функціонування і застосування державної мови визначається виключно законом.

Частиною 1, частиною 6 ст. 13 Закону України "Про забезпечення функціонування української мови як державної" визначено, що мовою нормативно-правових актів і актів індивідуальної дії, діловодства і документообігу органів державної влади, органів влади Автономної Республіки Крим та органів місцевого самоврядування є державна мова. Органи державної влади, органи влади Автономної Республіки Крим та органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації державної і комунальної форм власності беруть до розгляду документи, складені державною мовою, крім випадків, визначених законом.

Згідно з ч. 1 ст. 14 Закону України "Про забезпечення функціонування української мови як державної" у судах України судочинство провадиться, а діловодство здійснюється державною мовою.

Відповідно до ч. 2, 3 ст. 14 Закону України "Про забезпечення функціонування української мови як державної" у судовому процесі може застосовуватися інша мова, ніж державна, у порядку, визначеному процесуальними кодексами України та Законом України "Про судоустрій і статус суддів". Суди ухвалюють рішення та оприлюднюють їх державною мовою у порядку, встановленому законом. Текст судового рішення складається з урахуванням стандартів державної мови.

Згідно з ст. 79 Закону України "Про нотаріат" від 02 вересня 1993 року, нотаріус засвідчує вірність перекладу документа з однієї мови на іншу, якщо він знає відповідні мови. Якщо нотаріус не знає відповідних мов, переклад документа може бути зроблено перекладачем, справжність підпису якого засвідчує нотаріус.

Відповідно до пункту 7 глави 8 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5, у разі якщо документи, що посвідчуються, видаються або засвідчуються, викладені на двох і більше окремих аркушах, вони повинні бути з`єднані у спосіб, що унеможливлює їх роз`єднання без порушення їх цілісності, із зазначенням кількості прошитих (прошнурованих), пронумерованих і скріплених аркушів, з проставлянням підпису та печатки нотаріуса.

Враховуючи викладене, а також беручи до уваги положення ч. 1 ст. 10 ГПК України та ч. 1 ст. 12 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" суд зауважує, що докази додані до заяви повинні бути подані державною (українською) мовою.

За приписами частини 11 статті 176 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

За таких обставин, у зв`язку з виявленим порушенням вимог статей 10, 162, 164 Господарського процесуального кодексу України, позовна заява б/н від 27.09.2023 Товариства з обмеженою відповідальністю «АРВАНТЕ» про стягнення 244144,79 грн. підлягає залишенню без руху з наданням позивачу п`ятиденного строку на усунення виявлених недоліків.

Керуючись ч. 11 ст. 176, ст.ст. 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву б/н від 27.09.2023 Товариства з обмеженою відповідальністю «АРВАНТЕ» до Товариства з обмеженою відповідальністю «ДТЕК Добропіллявугілля» про стягнення 244144,79 грн. залишити без руху.

Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня вручення цієї ухвали на усунення виявлених недоліків шляхом надання суду нотаріально засвідчених перекладів договорів № 7352-ДУ-УМТС-Т від 26.12.2018, № 9155-ДУ-УМТС-Т від 17.09.2020.

Роз`яснити, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду (частини 12, 13 статті 176 ГПК України).

Звернути увагу учасників справи, що з 18 жовтня 2023 року введено в дію Закон України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами" від 29.06.2023 № 3200-IX. Зокрема, приписами частини шостої статті 6 Господарського процесуального кодексу України (у редакції Закону, з урахуванням змін) унормовано, що адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом (стаття 174) у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Інформацію по справі, що розглядається можна отримати на сторінці суду на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: http://dn.arbitr.gov.ua.

Ухвала набрала чинності з моменту її підписання - 15.12.2023 та оскарженню не підлягає.

Суддя Н.В. Величко