ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЖИТОМИРСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

"18" грудня 2023 р. м. Житомир Справа № 906/1614/23

Господарський суд Житомирської області у складі судді Соловей Л.А.,

перевіривши матеріали позовної заяви

ОСОБА_1 (с.Радовель Олевського району Житомирської області)

до Відкритого акціонерного товариства "Олевський завод електротехнічного фарфору" (м.Олевськ Олевського району Житомирської області)

про визнання трудових відносин припиненими та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до Господарського суду Житомирської області з позовом до Відкритого акціонерного товариства "Олевський завод електротехнічного фарфору", у якому просить:

- визнати припиненими трудові відносини ОСОБА_1 з Відкритим акціонерним товариством "Олевський завод електротехнічного фарфору" з 01.10.2018 у зв`язку із звільненням з посади в.о. голови правління на підставі ст.38 КЗпП України ;

- зобов`язати державного реєстратора Коростенської районної державної адміністрації внести зміни до відомостей про юридичну особу - Відкрите акціонерне товариство "Олевський завод електротехнічного фарфору", що містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, а саме - у рядку "Керівник юридичної особи, а також відомості про інших осіб, які мають право вчиняти дії від юридичної особи, у тому числі підписувати договори, тощо" додати наступну інформацію - після " ОСОБА_1 - керівник з 25.01.2016" додати "трудові відносини припинено за рішенням Господарського суду Житомирської області".

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що 25.01.2016 його було призначено на посаду в.о. голови правління ВАТ "Олевський завод електротехнічного фарфору". 15.08.2018 ОСОБА_1 написав заяву на звільнення з посади за власним бажанням, однак загальні збори товариства, уповноважені на звільнення позивача, таку заяву не розглянули. На думку позивача, бездіяльність та безвідповідальність відповідача прямо порушує його трудові права та інтереси, є незаконною та протиправною.

Відповідно до пункту 2 частини 1 статті 164 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом; судовий збір включається до складу судових витрат (стаття 1 Закону України "Про судовий збір").

Відповідно до статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру судовий збір сплачується у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (пункт 1 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір").

За подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру судовий збір сплачується у розмірі 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (пункт 2 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір").

Частиною 3 статті 6 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2023 рік", з 01 січня 2023 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 2 684 грн. 00 коп.

Як вбачається, позивачем у позовній заяві заявлено дві вимоги немайнового характеру - про визнання трудових відносин припиненими та зобов`язання вчинити дії, розмір судового збору за розгляд даної позовної заяви становить 5 368,00грн (2 684,00грн х 2).

Натомість до позовної заяви додано квитанцію до платіжної інструкції на переказ готівки від 12.12.2023 про сплату позивачем судового збору на суму 2 684,00грн, тобто у розмірі меншому, ніж встановлено Законом України "Про судовий збір".

За таких обставин має місце недоплата судового збору в сумі 2 684,00грн, що свідчить про порушення прокурором вимог п.3 ч.3 ст.162 та п.2 ч.1 ст.164 ГПК України.

Статтями 162 та 164 ГПК України встановлено вимоги щодо оформлення позовної заяви, її обґрунтування та комплектності документів, які повинні додаватися до позовної заяви.

Законом України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами" від 29.06.2023 № 3222-IX, який набрав чинності 21.07.2023 та введений в дію 18.10.2023 внесено зміни до ряду статей ГПК України, які передбачають, що адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади, інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи (усіх форм власності) в обов`язковому порядку реєструють свої електронні кабінети в Електронному суді.

Відповідно до пункту 2 частини 3 статті 162 ГПК України (в редакції від 18.10.2023) позовна заява повинна містити, зокрема, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету у сторін та інших учасників справи.

В порушення п.2 ч.3 ст.162 ГПК України позовна заява не містить відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету у сторін та інших учасників судового процесу.

З урахуванням встановлених недоліків, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення позовної заяви без руху із встановленням позивачу строку для усунення виявлених недоліків шляхом подання до суду заяви, що містить докази сплати судового збору у встановленому порядку та розмірі та відомості про наявність або відсутність електронного кабінету у сторін та інших учасників судового процесу.

Приписами ч.ч.3, 4 ст.174 Господарського процесуального кодексу України передбачено, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому ст.176 цього Кодексу. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

За таких обставин, керуючись ст.ст. 162, 164, 172, 174, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву залишити без руху.

2. ОСОБА_1 протягом 10 днів з дня вручення ухвали суду усунути недоліки позовної заяви шляхом подання заяви про усунення недоліків з доказами надіслання її копії відповідачу листом з описом вкладення.

3. Роз`яснити ОСОБА_1 , що в разі не усунення всіх недоліків у встановлений судом строк, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулась з позовною заявою на підставі ч.4 ст.174 Господарського процесуального кодексу України.

4. Ухвала набрала законної сили 18.12.2023 та оскарженню не підлягає.

Суддя Соловей Л.А.

друк. 2 прим.

1- до матеріалів позовної заяви;

2- позивачу код (рек з повід)