ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
УХВАЛА

"15" грудня 2023 р. м. Одеса Справа № 923/1/22

Господарський суд Одеської області у складі судді Пінтеліної Т.Г. розглянувши справу № 923/1/22 за позовом Управління освіти Херсонської міської ради; (73000, м. Херсон, вул. Воронцовська, 15-А, ) до відповідача: Товариство з обмеженою відповідальністю "Хімекопром" (73000,м.Херсон, Карантинний острів 1, )

про визнання протиправною бездіялбності та зобов"яязання вчинити певні дії 0 грн.;

ВСТАНОВИВ:

04.01.2022р. до Господарського суду Херсонської області надійшла позовна заява управління освіти Херсонської міської ради до Товариства з обмеженою відповідальністю "ХІМЕКОПРОМ" про визнання протиправною бездіцяльності та зобов`язання вчинити певні дії.

Ухвалою Господарського суду Херсонської області від 31.01.2022р. (суддя Закурін М.К.) було відкрито провадження у справі. Справу прийнято розглядати за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 01.03.2022 року об 11:00.

Проте, Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 внаслідок військової агресії Російської Федерації в Україні уведено воєнний стан, який діє по теперішній час.

Відповідно до пункту 1 статті 12 Закону України «Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України», у разі неможливості здійснення правосуддя судами, розташованими на тимчасово окупованих територіях, територіальна підсудність судових справ, що розглядаються у таких судах, визначається в порядку, передбаченому частиною 7 статті 147 Закону України «Про судоустрій і статус суддів».

Відповідно до ч.7 ст. 147 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», у разі неможливості здійснення правосуддя судом з об`єктивних причин під час воєнного або надзвичайного стану, у зв`язку зі стихійним лихом, військовими діями, заходами щодо боротьби з тероризмом або іншими надзвичайними обставинами, може бути змінено територіальну підсудність судових справ, що розглядаються в такому суді, за рішенням Вищої ради правосуддя, що ухвалюється за поданням Голови Верховного Суду, шляхом її передачі до суду, який найбільш територіально наближений до суду, який не може здійснювати правосуддя, або іншого визначеного суду. У разі неможливості здійснення Вищою радою правосуддя такого повноваження воно здійснюється за розпорядженням Голови Верховного Суду. Відповідне рішення є також підставою для передачі усіх справ, які перебували на розгляді суду, територіальна підсудність якого змінюється.

Верховний Суд розпорядженням від 18.03.2022 року № 11/0/9-22 в порядку ч. 7 ст. 147 Закону України «Про судоустрій і статус судді» змінив на Господарський суд Одеської області територіальну підсудність судових справ, які підсудні Господарському суду Херсонської області (враховуючи неможливість здійснювати правосуддя під час воєнного стану Господарським судом Херсонської області).

За Актом прийому-передачі евакуйована справа № 923/1/22 була передана Господарському суду Одеської області. Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 14.06.2023 року справу розподіллено судді Пінтеліній Т.Г.

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 20.06.2023р. прийнято справу до провадження та призначено підготовче засідання на 14.08.2023р. Судом за власною ініціативою завчасно, 30.06.2023р., здійснено публікацію оголошення-повідомлення про розгляд справи на сайті судової влади.

В день судового засідання 14.08.2023р. до канцелярії суду надійшло клопотання від представника відповідача про відкладення розгляду справи та ознайомлення з матеріалами справи.

Ухвалою від 14.08.2023р. розгляд справи у підготовчому провадженні відкладено на 12.09.2023р. Судом за власною ініціативою завчасно, 8.08.2023р., здійснено публікацію оголошення-повідомлення про розгляд справи на сайті судової влади.

01.09.2023р. на електронну пошту суду надійшла заява про вступ у справу представника відповідача.

11.09.2023р. від представника відповідача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи, мотивоване тим, що адвокатом 21.08.2023р. надіслано адвокатські запити, на які відповідей не отрнимано.

Станом на 12.09.2023р. відзиву на позовну заяву до суду не надходило. Ухвалою від 12.09.2023р. підготовче засідання відкладено на 02.10.2023р.

Станом на 02.10.2023р. заяв, клопотань від учасників справи за період з минулого судового засідання та відзиву по суті позовних вимог до суду не надходило. Тому ухвалою від 02.10.2023р. суд закрив підготовче провадження та призначив справу для розгляду по суті на 30.10.2023р.

Призначене судове засідання 30.10.2023р. не відбулось через оголошену повітряну тривогу. Ухвалою від 30.10.2023р. розгляд справи призначено на 28.11.2023р., суд викликав учасників справи у судове засідання.

Суд зазначає, що усі ухвали у встановленому порядку, своєчасно та заздалегідь доставлені на електронні адрес сторін.

В судове засідання 28.11.2023р. прибув представник відповідача. Представник позивача не прибув, про причини неявки суд не повідомив, заяв,клопотань не подавав.

23.11.2023р. через систему Електронний Суд до суду надійшов відзив відповідача на позовну заяву. Відтак, у позивача виникло процесуальне право подати свою відповідь на відзив, з можливими запереченнями, міркування стосовно клопотання відповідача про поновлення процесуального строку на подання відзиву та поважності причин пропуску процесуального строку.

Ухвалою від 28.11.2023р. розгляд справи по суті відкладено на 13.12.2023р.

Проте призначене засідання не відбулось, у зв"язку з з хакерською атакою на інформаційні (автоматизовані), електронні комунікаційні мережі і ресурси (кібер.атака) на Господарський суд Одеської області, повним припиненням функціювання документообігу суду у період з 30.11.2023р. по 08.12.2023р., та наступним поступовим відновленням документообігу.

Відповідно до наказу Голови Господарського суду Одеської області від 07.12.2023р. № 46 введено особливий режим роботи суду, розгляд справ у судових засіданнях відновлюється лише з 15.12.2023р. Фахівці вживають заходів поступового повного відновлення функціювання систем документообігу суду.

Частиною 4 статті 11 ГПК України, ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" передбачено застосування судом Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколів до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практики Європейського суду з прав людини як джерело права.

Положеннями пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод від 04.11.1950, ратифікованої Верховною Радою України, встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

При цьому, відповідно до рішень Європейського суду з прав людини, що набули статусу остаточного, зокрема "Іззетов проти України", "Пискал проти України", "Майстер проти України", "Субот проти України", "Крюков проти України", "Крат проти України", "Сокор проти України", "Кобченко проти України", "Шульга проти України", "Лагун проти України", "Буряк проти України", "ТОВ "ФПК "ГРОСС" проти України", "Гержик проти України", суду потрібно дотримуватись розумного строку для судового провадження.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

Європейський суд з прав людини щодо критеріїв оцінки розумності строку розгляду справи визначився, що строк розгляду має формувати суд, який розглядає справу. Саме суддя має визначати тривалість вирішення спору, спираючись на здійснену ним оцінку розумності строку розгляду в кожній конкретній справі, враховуючи її складність, поведінку учасників процесу, можливість надання доказів тощо.

Європейський суд щодо тлумачення положення "розумний строк" в рішенні у справі "Броуган (Brogan) та інші проти Сполученого Королівства" роз`яснив, що строк, який можна визначити розумним, не може бути однаковим для всіх справ, і було б неприродно встановлювати один строк в конкретному цифровому виразі для усіх випадків. Таким чином, у кожній справі виникає проблема оцінки розумності строку, яка залежить від певних обставин.

Аналізуючи практику Європейського суду з прав людини, можна дійти висновку, що критерії оцінки розумності строку розгляду справи має формувати суд, який розглядає справу. Саме суддя має визначати тривалість вирішення спору, спираючись на здійснену ним оцінку розумності строку розгляду в кожній конкретній справі, враховуючи її складність, поведінку учасників процесу, можливість надання доказів тощо.

Згідно ст.13 Конвенції, кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.За таких обставин, враховуючи практику Європейського суду з прав людини, суд ухвалює про проведення підготовчого провадження у розумні строки.

Суд звертає увагу учасників справи на те, що 18 жовтня 2023 року буде введений в дію Закон України Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами від 29 червня 2023 року № 3200-IX.

Він передбачає обов`язкову наявність електронного кабінету в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі з 18 жовтня 2023 року для: адвокатів; нотаріусів; державних та приватних виконавців; арбітражних керуючих; судових експертів; органів державної влади та інших державних органів; органів місцевого самоврядування; інших юридичних осіб.

Закон передбачає, що у разі звернення до суду особою, яка зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не виконала свого обов`язку, документи такої особи будуть залишатися судом без руху, або повертатися, залежно від виду процесуального документа. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Частинами 5, 6 статті 42 Господарського процесуального кодексу України визначено, що Документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом. Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Пунктом 1 частини 1 статті 170 Господарського процесуального кодексу України визначено, що будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву, клопотання або заперечення, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), вказівку на статус фізичної особи - підприємця (для такої фізичної особи), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету;

Частиною 4 статті 170 Господарського процесуального кодексу України визначено, що суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Керуючись ст.ст.13,42, 81, 118,119, 120, 194-196, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд, -

у х в а л и в:

1. Враховуючи положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, розглянути справу у розумні строки.

2. Призначити судове засідання для розгляду справи по суті на "08" лютого 2024 р. о 14:00.

Засідання відбудеться у приміщенні господарського суду Одеської області за адресою: м. Одеса, пр-т. Шевченка, 29, зал судового засідання № 547 тел. 0(482)307-980.

У відповідності до ч.2 ст.235 ГПК України ухвала набрала законної сили 15.12.2023 та згідно ч.2 ст.254, ст.255 ГПК України оскарженню окремо від рішення суду не підлягає.

Суддя Т.Г. Пінтеліна