ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07.12.2023м. ХарківСправа № 922/2145/21

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Шарко Л.В.

при секретарі судового засідання Христенко І.С.

розглянувши в порядку загального позовного провадження справу

за позовом Фізичної особи ОСОБА_1 , м. Харків
до 1) Товариства з обмеженою відповідальністю "Агроінвест холдинг", с. Старовірівка 2) Фізичної особи ОСОБА_2 , м. Харків 3-я особа , яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача (ФО ОСОБА_2 ) - ОСОБА_3 , м. Харків
про визначення розміру капіталу та розмірів часток учасників товариства
за участю представників:

позивача - Наталія ОРІЩЕНКО (адвокат),

відповідача (ТОВ "Агроінвест холдинг") - Анастасія БАРДАКОВА(адвокат),

відповідача (ФО Гвоздик О.С.) - Костянтин БОЙКО (адвокат),

3-ї особи - Максим СТЕЦЬ (адвокат).

ВСТАНОВИВ:

Фізична особа ОСОБА_1 звернувся до господарського суду Харківської області з позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю "Агроінвест Холдинг" та ОСОБА_2 , в якій просить суд:

1) визначити розмір часток учасників у статутному капіталі ТОВ "Агроінвест Холдинг" наступним чином:

- номінальна вартість частки учасника товариства ТОВ "Агроінвест Холдинг" ОСОБА_1 становить 2550500,00 грн., що складає 98,0584391 відсотків статутного капіталу;

- номінальна вартість частки учасника товариства ТОВ "Агроінвест Холдинг" ОСОБА_2 становить 50500,00 грн., що складає 1,9415609 відсотків статутного капіталу;

2) визначити розмір статутного капіталу ТОВ "Агроінвест Холдинг" номінальною вартістю часток його учасників, виражених у національній валюті України, у сумі 2'601'000,00 грн.

08.06.21р., на виконання положень ч. 6 ст. 176 ГПК України, судом направлено запит органу державної влади, підприємства, установи, організації, закладу щодо доступу до персональних даних до відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання м. Харкова та Харківської обл. для отримання відомостей про реєстрацію місця проживання та інші персональні дані, що містяться в картотеці обліку та моніторингу інформації ГУ ДМС України в Харківській області стосовно ОСОБА_2 .

16.06.21р. до суду надійшла відповідь на вищевказаний запит відповідно до якої зареєстроване місце проживання ОСОБА_2 - АДРЕСА_1 .

Ухвалою від 17.06.2021 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі №922/2145/21 за правилами загального позовного провадження, та призначено підготовче засідання.

05.07.2021 від відповідача (ТОВ "Агроінвест Холдинг") надійшов відзив на позовну заяву.

13.08.2023 від відповідача (ТОВ "Агроінвест Холдинг") надійшли письмові пояснення.

Підготовче провадження по справі №922/2145/21 було продовжено на 30 днів по 15.09.21р. та відкладено підготовче засідання протокольною ухвалою суду, яка занесена до протоколу підготовчого засідання від 16.08.2021 р.

26.08.21р. від ОСОБА_3 надійшла нотаріально посвідчена заява про залучення його до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача (ФО ОСОБА_2 ) (том 1 а.с. №144).

У вищевказаній заяві ОСОБА_3 зазначає про те, що від моменту входження ОСОБА_2 до складу учасників вказаного товариства - 25 квітня 2019 року - від його імені в загальних зборах учасників завжди і виключно приймав участь та приймав рішення (голосував) ОСОБА_3 , як уповноважений представник ОСОБА_2 за довіреністю. За твердженнями ОСОБА_3 рішення Загальних зборів учасників ТОВ "Агроінвест Холдинг" щодо збільшення статутного капіталу товариства за рахунок внеску ОСОБА_1 , та, як наслідок збільшення його частки в Статутному капіталі за згоди ОСОБА_3 , як представника ОСОБА_2 , - не приймалося, а відповідний протокол ОСОБА_3 не підписувався. Також, ОСОБА_3 вказав про те, що йому не було відомо щодо проведення Загальних зборів із вказаним Порядком денним, а вказане рішення є таким, що порушує інтереси ОСОБА_2 , оскільки зменшує його частку в статутному капіталі до 2%, та зводить нанівець участь в управлінні товариством.

28.08.2023 від позивача надійшли письмові пояснення по справі.

30.08.2023 від відповідача (ТОВ "Агроінвест Холдинг") надійшли письмові пояснення.

Ухвалою від 30.08.2023 заяву ОСОБА_3 про залучення його до участі у справі в якості третьої особи задоволено. Судом було залучено ОСОБА_3 до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ( ОСОБА_2 ).

01.09.2021 від ОСОБА_3 надійшла заява свідка (том1 а.с. №170-180).

01.09.21р. від ОСОБА_3 надійшла позовна заява третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору до 1) ТОВ "АГРОІНВЕСТ ХОЛДИНГ", 2) ОСОБА_1 , третя особа ОСОБА_2 , в якій ОСОБА_3 просить суд визнати недійсним рішення загальних зборів учасників ТОВ "АГРОІНВЕСТ ХОЛДИНГ", оформлене протоколом від 21.07.2020 року, щодо можливості учасників товариства вносити додаткові вклади без дотримання пропорцій їхніх часток у статутному капіталі та права лише певних учасників вносити додаткові вклади; щодо залучення додаткових вкладів учасників до статутного капіталу товариства з метою збільшення статутного капіталу (том1 а.с. №181-200).

03.09.2023 від позивача надійшли письмові заперечення.

Ухвалою від 06.09.2021 позовну заяву ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_2 ), як третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору повернуто заявнику разом з додатками (том1 а.с. №248-251).

06.09.21р. від третьої особи надійшло клопотання про призначення по справі судової почеркознавчої експертизи. Дане клопотання обґрунтовано твердженнями ОСОБА_3 про те, що він не приймав участі у загальних зборах учасників ТОВ "Агроінвест Холдинг", в якості представника ОСОБА_2 та, як наслідок, не підписував протокол від 21.07.2020 року, щодо можливості учасників товариства вносити додаткові вклади без дотримання пропорцій їхніх часток у статутному капіталі та права лише певних учасників вносити додаткові вклади; щодо залучення додаткових вкладів учасників до статутного капіталу товариства з метою збільшення статутного капіталу.

07.09.2021 відповідно до частин другої, третьої статті 120 ГПК України, з метою недопущення порушення прав ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_2 ) як відповідача по справі та необхідністю вжиття судом всіх заходів щодо належного повідомлення сторін, суд звернувся до Федерацiї боксу України з проханням повідомити суду всі відомі засоби зв`язку з ОСОБА_2 (номер телефону, вайбер, телеграм, електронна пошта, тощо).

08.09.2021 від відповідача надійшли документи для долучення до матеріалів справи.

08.09.2021 від 3-ї особи надійшли документи для долучення до матеріалів справи.

Ухвалою суду від 08.09.21р. за клопотанням 3-ї особи ( ОСОБА_3 ) призначено по справі № 922/2145/21 судову почеркознавчу експертизу, проведення якої доручено Національному науковому центру "Інститут судових експертиз ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса" (61177, м. Харків, вул. Золочівська, 8а), зупинено провадження по справі та направлено матеріали справи до експертної установи.

20.12.21р. матеріали справи №922/2145/21 повернено до суду з висновком експерта.

04.01.22р. від представника позивача надійшло клопотання про призначення по справі повторної судової почеркознавчої експертизи, проведення якої представник позивача просив суд доручити експертам Дніпровського науково-дослідного інституту судових експертиз. Дане клопотання позивач обґрунтував тим, що сприймає складений експертом висновок щодо підпису ОСОБА_3 виключно як помилковий та вказує про очевидну суперечність висновку експерта з іншими матеріалами справи, на необґрунтованість висновку експерта, на ознаки можливої некомпетентності експерта, що в цілому, на думку позивача, неминуче має породжувати об`єктивні сумніви в правильності висновку експерта.

Протокольною ухвалою від 04.01.22р. підготовче засідання відкладено на 05 січня 2022 року о 14:00 год., для надання часу для ознайомлення із клопотанням позивача на підставі п.3 ч.2 ст.183 ГПК України.

05.01.22р. від третьої особи надійшли письмові заперечення на клопотання позивача щодо призначення повторної експертизи.

Протокольною ухвалою від 05.01.22р. підготовче засідання відкладено до 10 січня 2022 року о 14:00 год., для ознайомлення із документами на підставі п.3 ч.2 ст. 183 ГПК України.

06.01.22р. від позивача надійшли письмові пояснення щодо заперечень третьої особи.

Ухвалою від 10.01.2022 клопотання позивача про призначенні по справі повторної почеркознавчої експертизи, яке надійшло до суду 04.01.22р., - задоволено частково. Призначено по справі № 922/2145/21 комісійну судову експертизу, проведення якої було доручено Одеському науково-дослідному інституту судових експертиз Міністерства юстиції України (65026, м. Одеса, вул. Рішельєвська, 8), та попереджено експертів, які проводили судову експертизу про кримінальну відповідальність за ст.ст. 384, 385 Кримінального кодексу України. На вирішення судової експертизи поставлено питання: Чи виконано підпис від імені ОСОБА_3 у рядку "Учасник ТОВ "Агроінвест Холдинг" протоколу загальних зборів учасників ТОВ "Агроінвест Холдинг" від 21.07.2020 року тією особою, від імені якої він зазначений, чи іншою особою?

29.08.2023 до суду надійшов експертний висновок за результатами проведеної комісійної судової експертизи.

25.09.2023 до суду надійшли матеріали справи 922/2145/23.

Ухвалою від 05.10.2023 провадження у справі № 922/2145/21 поновлено.

13.10.2023 від відповідача (ТОВ "Агроінвест Холдинг) надійшли додаткові пояснення по справі.

Підготовче засідання у справі №922/2145/21 було закрито протокольною ухвалою, яка занесена до протоколу підготовчого засідання від 19.10.2023 та призначено справу до розгляду в судовому засіданні.

26.10.2023 від третьої особи надійшло клопотання в якому представник третьої особи просить суд повернутись до стадії підготовчого провадження та призначити повторну комісійну судову почеркознавчу експертизу, на вирішення якої поставити питання: "Чи виконано підпис від імені ОСОБА_3 у рядку "Учасник ТОВ "Агроінвест Холдинг" протоколу загальних зборів учасників ТОВ "Агроінвест Холдинг" від 21.07.2020 року тією особою, від імені якої він зазначений, чи іншою особою?"; проведення судової експертизи просить доручити експертам Київського науково - дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України (03680, м Київ, Смоленська вулиця, буд. 6). Дане клопотання обґрунтовує тим, що попередній висновок експертів не відповідає принципу допустимості доказів.

30.10.2023 від позивача надійшли заперечення (вхідний № 29544/23 від 30.10.2023) щодо клопотання третьої особи про призначення по справі повторної комісійної судової експертизи.

30.10.2023 від відповідача (ТОВ "Агроінвест холдинг") надійшли заперечення (вхідний № 29544/23 від 30.10.2023) щодо клопотання третьої особи про призначення по справі повторної комісійної судової експертизи.

Ухвалою від 31.10.2023 в частині клопотання представника ОСОБА_3 (вх. №29271 від 26.10.2023) про повернення на стадію підготовчого провадження по справі №922/2145/21 було відмовлено. В задоволенні клопотання ОСОБА_3 (вх. №29271 від 26.10.2023) про призначення по справі повторної комісійної судової почеркознавчої експертизи було відмовлено.

15.11.2023 від представника відповідача ( ОСОБА_2 ) надійшов відзив на позовну заяву.

04.12.2023 від представника відповідача ( ОСОБА_2 ) надійшли письмові пояснення.

Представник позивача в судовому засіданні 07.12.2023 підтримав позовні вимоги в повному обсязі, просив суд позов задовольнити повністю.

Представник відповідача (ТОВ "Агроінвест Холдинг") в судовому засіданні 07.12.2023 визнав позовні вимоги, просив суд задовольнити позов в повному обсязі.

Представник відповідача ( ОСОБА_2 ) в судовому засіданні 07.12.2023 проти позову заперечував в повному обсязі, просив суд відмовити в його задоволенні в повному обсязі.

Представник 3-ї особи в судовому засіданні 07.12.2023 проти позову заперечував в повному обсязі, просив суд відмовити в задоволенні позову в повному обсязі.

Враховуючи те, що одним з принципів судочинства є свобода в наданні сторонами суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, суд вважає, що господарським судом, в межах наданих ним повноважень, створені належні умови для надання сторонами доказів та здійснені всі необхідні дії щодо витребування додаткових доказів, та вважає за можливе розглянути справу за наявними у ній та додатково поданими на вимогу суду матеріалами та документами.

Розглянувши матеріали справи, повно та всебічно дослідивши обставини та докази на їх підтвердження, судом встановлено наступне.

ОСОБА_1 є засновником (учасником) ТОВ "Агроінвест Холдинг" (код юридичної особи 39365736).

Іншим учасником ТОВ "Агроінвест Холдинг" є ОСОБА_2 .

Як вказує позивач, 21 липня 2020 року загальними зборами учасників ТОВ "Агроінвест Холдинг" були прийняті рішення щодо можливості учасників Товариства вносити додаткові вклади без дотримання пропорцій їхніх часток у статутному капіталі та права лише певних учасників вносити додаткові вклади та рішення щодо залучення додаткових вкладів учасників до статутного капіталу Товариства з метою збільшення статутного капіталу.

Загальними зборами учасників 21 липня 2020 року було, зокрема, вирішено:

1. Встановити можливість учасників ТОВ "Агроінвест Холдинг" вносити додаткові вклади без дотримання пропорцій їхніх часток у статутному капіталі. Встановити право лише певних учасників ТОВ "Агроінвест Холдинг", що будуть визначені у рішення загальних зборів учасників товариства про залучення додаткових вкладів учасників до статутного капіталу, вносити такі додаткові вклади.

2. Збільшити статутний капітал ТОВ "Агроінвест Холдинг", шляхом залучення додаткового грошового вкладу учасника товариства - ОСОБА_1 в розмірі 2500000,00 грн (два мільйони п`ятсот тисяч гривень 00 копійок). Визначити запланований розмір статутного капіталу Товариства після залучення додаткового грошового вкладу учасника Товариства - 2601000,00 грн (два мільйони шістсот одна тисяча гривень 00 копійок). Визначити строк внесення додаткового вкладу учасника Товариства протягом дев`яти місяців з дня прийняття рішення про залучення додаткових вкладів учасників Товариства.

За твердженнями позивача, на вищевказаних загальних зборах учасників були присутні учасники товариства ОСОБА_1 та ОСОБА_2 через уповноваженого представника за довіреністю ОСОБА_3 , які в сукупності володіють 100% статутного капіталу товариства.

21 квітня 2021 року ОСОБА_1 вніс додатковий вклад до статутного капіталу ТОВ "Агроінвест Холдинг" у розмірі 2500000,00 грн, що підтверджується платіжним дорученням №207957558 від 21.04.2021 року та довідкою Товариства.

Позивач в позові вказує, що 22 квітня 2021 року ОСОБА_1 ініціював проведення загальник зборів учасників ТОВ "Агроінвест Холдинг" з метою прийняття встановлених статтею 18 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю" рішень (затвердження результатів внесення додаткових вкладів учасників), а також з метою затвердження нової редакції статуту Товариства для приведення у відповідність його положень щодо визначення розмірів та співвідношення часток учасників товариства.

Виконавчим органом ТОВ "Агроінвест Холдинг" було скликано загальні збори учасників та призначено такі збори на 24 травня 2021 року, повідомлення про що були надіслані учасникам.

24 травня 2021 року загальні збори учасників ТОВ "Агроінвест Холдинг" не відбулися у зв`язку із відсутністю кворуму (необхідної кількості голосів) для прийняття будь-яких рішень.

Для участі у загальних зборах учасників ТОВ "Агроінвест Холдинг" прибув лише ОСОБА_1 ; ОСОБА_2 на загальні збори учасників не прибув, свого уповноваженого представника для участі у таких зборах не направив, про причини своєї неявки та наміри взяти участь у таких загальних зборах виконавчий орган Товариства не повідомляв, про що було складено відповідну довідку.

Відтак, результати внесення додаткового вкладу учасником товариства на підставі рішення загальних зборів від 21.07.2020 року, розміри часток учасників товариства та їх номінальної вартості з урахуванням фактично внесеного додаткового вкладу, збільшення розміру статутного капіталу товариства, - не були затверджені.

Позивач наполягає на тому, що у зв`язку з тим, що 29.10.2020 було припинено дію довіреності від 25.04.2019 року, яка видана ОСОБА_2 на ім`я ОСОБА_3 на участь в управлінні ТОВ "Агроінвест Холдинг", враховуючи відсутність сповіщення ТОВ "Агроінвест Холдинг" про припинення такої довіреності, а також відсутність іншої особи що має право брати участь в управлінні ТОВ "Агроінвест Холдинг", а також, зважаючи на те, що ОСОБА_2 особисто не приймав ніколи участь на зборах ТОВ "Агроінвест Холдинг", а тільки через свого представника, крім того, у ТОВ "Агроінвест Холдинг" не було жодних відомостей про наявність або відсутність намірів ОСОБА_2 приймати участь у діяльності товариства, оскільки на запити, що направлялися ТОВ "Агроінвест Холдинг" до ОСОБА_2 відповіді не надходило, тому прийняти рішення загальними зборами учасників, - не вдається за можливе.

Так, зокрема щодо реалізації ОСОБА_2 своїх корпоративних прав в ТОВ "Агроінвест Холдинг", позивач зазначив, що за час свого перебування у складі учасників ТОВ "Агроінвест Холдинг" ОСОБА_2 безпосередньої особистої участі в управлінні товариством не приймав, особисто на збори учасників товариства не приходив. Від імені ОСОБА_2 в загальних зборах учасників приймав участь та приймав рішення (голосував) громадянин ОСОБА_3 як уповноважений представник ОСОБА_2 за довіреністю.

Позивач вказує, що 29.10.2020 року довіреність, видана на ім`я ОСОБА_3 на участь в управлінні ТОВ "Агроінвест Холдинг" була відкликана ОСОБА_2 без попередження безпосередньо як самого ОСОБА_3 (згідно його пояснень), так і ТОВ "Агроінвест Холдинг" та позивача. На запити підприємства про надання інформації щодо намірів участі у ТОВ "Агроінвест Холдинг" та реалізації своїх прав та обов`язків учасника, - ОСОБА_2 відповідей не надав.

Слід звернути увагу, що ОСОБА_2 24.11.2020 року було здійснено відчуження належної йому частки у статутному капіталі ТОВ "Агроінвест Холдинг" на користь сторонньої особи - підприємства ТОВ "Агрохолдінг стандарт", без повідомлення та отримання згоди Товариства та ОСОБА_1 . Факт такого відчуження корпоративних прав та його незаконність підтверджено рішенням Господарського суду Харківської області у справі №922/186/21 від 06 травня 2021 року, яким було визнано недійсним договір дарування частки в статутному капіталі ТОВ "Агроінвест Холдинг" від 24 листопада 2020 року, що укладений між ОСОБА_2 (РНОКПП: НОМЕР_2 ) та ТОВ "Агрохолдінг стандарт" (код юридичної особи 44140840) та Акт прийому-передачі частки в статутному капіталі ТОВ "Агроінвест Холдинг" від 24 листопада 2020 року. Державна реєстрація змін складу учасників ТОВ "Агроінвест Холдинг" на нового учасника ТОВ "Агрохолдінг стандарт", - не була здійснена.

Позивач наполягає, що провести загальні збори учасників без участі учасника ОСОБА_2 чи участі його уповноваженого представника, прийняти будь-які рішення з питань діяльності ТОВ "Агроінвест Холдинг", щодо яких потрібна згода учасників Товариства, - неможливо.

З огляду на вищезазначене, незважаючи на внесення ОСОБА_1 додаткового грошового вкладу до статутного капіталу ТОВ "Агроінвест Холдинг" на підставі рішення загальних зборів учасників від 21.07.2020 року, затвердити результати внесення такого додаткового вкладу учасником товариства, - неможливо, та відповідно неможливо здійснити державну реєстрацію змін до відомостей про юридичну особу щодо розміру статутного капіталу та розмірів і співвідношення часток учасників товариства без відповідного рішення загальних зборів.

Без здійснення державної реєстрації змін до відомостей про юридичну особу щодо розміру статутного капіталу та розмірів і співвідношення часток учасників товариства факт внесення учасником ОСОБА_1 додаткового внеску до статутного капіталу товариства залишається невизнаним, що в свою чергу безпосередньо унеможливлює реалізацію ОСОБА_1 усього обсягу його прав як учасника ТОВ "Агроінвест Холдинг".

Отже, на переконання позивача, права ОСОБА_1 на частку у статутному капіталі товариства підлягають захисту в судовому порядку шляхом визначення розміру статутного капіталу та розмірів часток учасників товариства, що і стало підставою для звернення позивача до суду з відповідним позовом.

У відзиві на позовну заяву ТОВ "Агроінвест Холдинг" визнав позовні вимоги в повному обсязі та підтвердило факт внесення позивачем до статутного капіталу товариства додаткового вкладу у розмірі 2500000,00 грн, у зв`язку з чим, загальний розмір сплаченого внеску ОСОБА_1 до статутного капіталу товариства станом на дату подання позовної заяви становить 2550500,00 грн.

ТОВ "Агроінвест Холдинг" в судовому засіданні підтверджує неможливість проведення загальних зборів учасників ТОВ "Агроінвест Холдинг" та прийняття будь-яких рішень з питань діяльності товариства, щодо яких потрібна згода учасників, оскільки ОСОБА_2 , який володіє 50% статутного капіталу, тривалий час уникає як особистої участі, так і участі через представників у загальних зборах учасників.

Представник ТОВ "Агроінвест Холдинг" зазначив, що директором ТОВ "Агроінвест Холдинг" на підставі статті 18 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю" було скликано загальні збори учасників та призначено такі збори на 24 травня 2021 року, повідомлення про що були надіслані учасникам. Проте, на призначені 24 травня 2021 року загальні збори учасників ТОВ "Агроінвест Холдинг" ОСОБА_2 не прибув, свого уповноваженого представника для участі у таких зборах не направив, про причини своєї неявки та наміри взяти участь у таких загальних зборах виконавчий орган товариства не повідомляв. Відповідно, такі загальні збори не відбулися. У зв`язку з цим, результати внесення додаткових вкладів учасниками товариства на підставі рішення загальних зборів від 21.07.2020 року, розміри часток учасників товариства та їх номінальної вартості з урахуванням фактично внесених ними додаткових вкладів, збільшення розміру статутного капіталу товариства не затверджені.

За твердженнями відповідача, ТОВ "Агроінвест Холдинг" на адресу ОСОБА_2 неодноразово направлялися запити про надання інформації щодо його намірів участі в управлінні діяльністю товариства, продажу частки у статутному капіталі третій особі тощо. Після 24 травня 2021 року, коли загальні збори учасників ТОВ "Агроінвест Холдинг" вкотре не відбулися, товариством також були направлені відповідні листи щодо необхідності забезпечення участі ОСОБА_2 в загальних зборах учасників товариства додатково і на адреси підприємств, у яких він є учасником (виконавчим органом). Відповідей на такі листи ТОВ "Агроінвест Холдинг", - не отримувало.

За викладених обставин, ТОВ "Агроінвест Холдинг" стверджує, що вбачаються обґрунтованими доводи позивача щодо неможливості затвердити результати внесення додаткового вкладу учасником товариства, незважаючи на внесення позивачем такого додаткового вкладу до статутного капіталу товариства, що призводить до порушення корпоративних прав позивача.

Оскільки рішення загальних зборів учасників про затвердження результатів внесення додаткових вкладів, на підставі якого могла би бути здійснена державна реєстрація відповідних змін про розмір статутного капіталу та розмір часток учасників товариства, не може бути прийнято, єдиним ефективним способом захисту прав позивача товариство вважає захист його прав саме в судовому порядку шляхом подання цього позову.

Відповідач (ТОВ "Агроінвест Холдинг") звертає увагу, що не приймання участі ОСОБА_2 в загальних зборах учасників ТОВ "Агроінвест Холдинг" є досить довготривалою, а саме, довіреність представника була відкликана ще 29.10.2020 року, після чого ані він, ані інші представники в загальних зборах участі не приймали, що створює суттєві перепони не лише у питанні затвердження внесення додаткового вкладу, а й у всіх інших питаннях провадження господарської діяльності підприємства.

Третьою особою - ОСОБА_3 надано до суду заяву свідка, в якій він вказує, що рішення Загальних зборів учасників ТОВ "Агроінвест Холдинг" вищевказаного змісту (щодо збільшення статутного капіталу товариства за рахунок внеску ОСОБА_1 , та як наслідок збільшення його частки в Статутному капіталі) за його згоди, як представника ОСОБА_2 , - не приймалося, а відповідний протокол від 21.07.2020 року, - ОСОБА_3 не підписувався. Більш того, ОСОБА_3 не було відомо щодо проведення загальних зборів із вказаним Порядком денним, а вказане рішення є таким, що порушує інтереси ОСОБА_2 , оскільки зменшує його частку в статутному капіталі до 2%, та зводить нанівець його участь в управлінні товариством. Також, зазначив, що вказівок від ОСОБА_2 на погодження з його боку, як учасника ТОВ "Агроінвест Холдинг", вищевказаного рішення, - ОСОБА_3 не отримував.

У відзиві на позовну заяву ОСОБА_2 вказує, що процедура скликання засідання Загальних зборів учасників товариства від 24.05.2021 відбулась із грубим порушення норм Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю" (надалі - Закон); обраний спосіб захисту позивача є недопустимим, адже він полягає у втручанні у господарську діяльність товариства, та прийнятті рішення, що відносяться до виключної компетенції загальних зборів учасників товариства, а отже в межах даних правовідносин, а допустимим є інший спосіб захисту прав позивача.

Так, відповідач ( ОСОБА_2 ) зазначає, що законом встановлений граничний строк для проведення засідання загальних зборів учасників товариства, щодо затвердження результатів внесення додаткових вкладів учасниками товариства та/або третіми особами; затвердження розмірів часток учасників товариства та їх номінальної вартості з урахуванням фактично внесених ними додаткових вкладів; затвердження збільшеного розміру статутного капіталу товариства, який становить 1 місяць, та збільшення цього строку не допускається. При цьому, враховуючи, що строк на внесення додаткового вкладу сплив 21.04.2023 (та додатковий вклад був внесений ОСОБА_1 в той же день), "остаточне" засідання загальних зборів учасників Товариства мало б відбутись виключно до 21.05.2023, однак у вказаний строк таке засідання не призначалось, та не ініціювалось, ані позивачем, ані відповідачем-1, а було призначено ТОВ "Агроінвест Холдинг" лише на 24.05.2023 (тобто, через місяць і три дні), що невілює вимогу позивача щодо визначення частки у статутному капіталі товариства, та затвердження у зв`язку із цим нової редакції Статуту.

За твердженнями відповідача ( ОСОБА_2 ) Законом та Статутом Товариства передбачені імперативні норми, відповідно до яких виключно Загальні збори учасників ТОВ "Агроінвест Холдинг" мають право приймати рішення щодо затвердження результатів внесення додаткових вкладів учасниками товариства та/або третіми особами; затвердження розмірів часток учасників товариства та їх номінальної вартості з урахуванням фактично внесених ними додаткових вкладів; затвердження збільшеного розміру статутного капіталу товариства. Такі повноваження є виключно у Загальних зборів учасників Товариства, і не можуть делегуватись, ані судовим ані будь-яким іншим органам. Зворотне буде трактуватись як втручання у господарську діяльність Товариства, та безпідставне і незаконне втручання у право власності учасників Товариства, частка яких змінюється, та втручання у їх корпоративні права, що є недопустимим.

Так, відповідач ( ОСОБА_2 ) наполягає, що у даній справі ОСОБА_1 обрав не вірний спосіб захисту, а належним способом захисту є звернення до суду з позовною заявою до ТОВ "Агроінвест Холдинг" про стягнення грошових коштів, що були отримані без належної правової підстави (ч. 1 ст. 1212 ЦК України).

Відповідач ( ОСОБА_2 ) зазначає, що ОСОБА_2 не уповноважував ОСОБА_3 приймати рішення щодо фактичного зменшення його частки у статутному капіталі Товариства на засіданні Загальних зборів учасників Товариства від 21.07.2020.

Так, відповідач ( ОСОБА_2 ) посилається на те, що в довіреності, що видана ним на ОСОБА_3 встановлені повноваження щодо, зокрема, прийняття рішень про відчуження частки у статутному капіталі Товариства, виходу ОСОБА_2 зі складу учасників Товариства, однак ОСОБА_3 не був наділений повноваженнями щодо її безоплатного зменшення, що фактично нівелює її значення, та зводить нанівець права ОСОБА_2 здійснювати управління Товариством та брати участь у його корпоративній діяльності, а також зменшує відсоток запланованих дивідендів та обезцінює її вартість; рішення, що були оформлені протоколом від 21.07.2020 є завідомо невигідні для ОСОБА_2 , не мають жодного економічного підґрунтя, і є порушенням його корпоративних інтересів. При цьому, у своїй заяві свідка, що міститься в матеріалах даної справи, ОСОБА_3 зазначив, що не був присутній на Загальних зборах учасників Товариства, та йому взагалі не було повідомлено про їх проведення.

Водночас, позивачем до матеріалів даної справи не було долучено доказів, що підтверджують належне повідомлення ним та відповідачем-1 учасника Товариства ОСОБА_2 та його представника ОСОБА_3 про проведення засідання Загальних зборів учасників ТОВ "Агроінвест Холдинг" від 21.07.2020.

З огляду на таке, відповідач наполягає, що фактично засідання Загальних зборів учасників Товариства на 21.07.2020 не призначалось та не проводилось, а підпис ОСОБА_3 на Протоколі від 21.07.2020 є підробленим.

Відтак, відповідач ( ОСОБА_2 ) зазначає, що Протокол від 21.07.2020 є неукладеним, і не породжує правових наслідків, через що, позовна заява ОСОБА_1 в межах розгляду даної справи, не може підлягати задоволенню.

Надаючи правову кваліфікацію доказам, які надані сторонами та викладеним обставинам з урахуванням фактичних та правових підстав позовних вимог і заперечень проти них, суд виходить з наступного.

Відповідно до статті 167 ГК України, корпоративними правами є права особи, частка якої визначається у статутному фонді (майні) господарської організації, що включають правомочності на участь цієї особи в управлінні господарською організацією, отримання певної частки прибутку (дивідендів) даної організації та активів у разі ліквідації останньої відповідно до закону, а також інші правомочності, передбачені законом та статутними документами. Під корпоративними відносинами маються на увазі відносини, що виникають, змінюються та припиняються щодо корпоративних прав.

Відповідно до ч.1 ст. 92 ЦК України, юридична особа набуває цивільних прав та обов`язків і здійснює їх через свої органи, які діють відповідно до установчих документів та закону.

Управління товариством здійснюють його органи. Органами управління товариством є загальні збори його учасників і виконавчий орган, якщо інше не встановлено законом (ст. 97 ЦК України).

Відповідно до Статуту Товариства з обмеженою відповідальністю "Агроінвест Холдинг", затвердженого рішенням Загальних зборів учасників Товариства (Протокол від 26.04.2019), Товариство з обмеженою відповідальністю "Агроінвест Холдинг" створено відповідно до положень Цивільного, Господарського кодексів України, Закону України "Про господарські товариства", Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю" та інших законодавчих актів України.

ОСОБА_1 (позивач) є учасником ТОВ "Агроінвест Холдинг" із часткою у розмірі 50500,00 грн., що становить 50% статутного капіталу товариства.

Іншим учасником Товариства із часткою у розмірі 50500,00 грн., що становить 50% статутного капіталу товариства, є ОСОБА_2 (відповідач).

За приписами пункту 1 частини 1 статті 5 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю", учасники товариства, зокрема, мають право брати участь в управлінні товариством у порядку, передбаченому цим Законом та статутом товариства.

Статтею 28 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю" передбачено, що органами товариства є загальні збори учасників, наглядова рада (у разі утворення) та виконавчий орган.

Відповідно до ст.29 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю" загальні збори учасників є вищим органом товариства. Кожен учасник товариства має право бути присутнім на загальних зборах учасників, брати участь в обговоренні питань порядку денного і голосувати з питань порядку денного загальних зборів учасників. Кожен учасник товариства на загальних зборах учасників має кількість голосів, пропорційну до розміру його частки у статутному капіталі товариства, якщо інше не передбачено статутом.

Отже, позивач, як учасник якому належить частка в статутному капіталі ТОВ "Агроінвест Холдинг" у розмірі 50 %, міг реалізувати своє право на управління цим товариством не інакше, як через участь у загальних зборах учасників зазначеного товариства.

Статтею 30 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю" встановлено, що Загальні збори учасників можуть вирішувати будь-які питання діяльності Товариства, крім питань, віднесених до виключної компетенції інших органів Товариства законом або статутом Товариства.

До компетенції загальних зборів учасників належать, зокрема, внесення змін до статуту товариства, прийняття рішення про здійснення діяльності товариством на підставі модельного статуту; зміна розміру статутного капіталу товариства; затвердження грошової оцінки негрошового вкладу учасника; перерозподіл часток між учасниками товариства у випадках, передбачених цим Законом;

Зазначені питання та інші питання віднесені законом до компетенції вищого органу товариства, не можуть бути віднесені до компетенції інших органів Товариства, якщо інше не випливає з цього Закону.

До виключної компетенції загальних зборів учасників статутом товариства також може бути віднесено вирішення інших питань.

Статтями 31, 32, 33 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю" визначено імперативні норми, відповідно до яких, учасники Товариства приймають свої рішення на Загальних зборах учасників Товариства, які засідання який оформлюється відповідним протоколом.

Вказаними нормами встановлено особливий порядок скликання таких загальних зборів, що складається з відповідних стадій (зокрема, направлення повідомлення про проведення Загальних зборів учасників Товариства, визначення порядку денного Загальних Зборів учасників Товариства, ознайомлення учасників Товариства з документами, що мають значення для прийняття рішення по питаннях порядку денного, тощо).

При цьому, щодо питання, яке стосуються збільшення статутного капіталу за рахунок додаткових вкладів, в Законі встановлений особливий порядок прийняття таких рішень.

Згідно ч.ч. 1 - 3, 6 - 8, 10 ст. 18 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю" учасники товариства можуть збільшити статутний капітал товариства за рахунок додаткових вкладів учасників та/або третіх осіб за рішенням загальних зборів учасників.

Кожний учасник має переважне право зробити додатковий вклад у межах суми збільшення статутного капіталу пропорційно до його частки у статутному капіталі. Треті особи та учасники товариства можуть зробити додаткові вклади після реалізації кожним учасником свого переважного права або відмови від реалізації такого права в межах різниці між сумою збільшення статутного капіталу та сумою внесених учасниками додаткових вкладів, лише якщо це передбачено рішенням загальних зборів учасників про залучення додаткових вкладів.

У рішенні загальних зборів учасників товариства про залучення додаткових вкладів визначаються загальна сума збільшення статутного капіталу товариства, коефіцієнт відношення суми збільшення до розміру частки кожного учасника у статутному капіталі та запланований розмір статутного капіталу.

Учасники товариства можуть вносити додаткові вклади протягом строку, встановленого рішенням загальних зборів учасників, але не більше ніж протягом одного року з дня прийняття рішення про залучення додаткових вкладів.

Треті особи та учасники товариства можуть вносити додаткові вклади протягом шести місяців після спливу строку для внесення додаткових вкладів учасниками, які мають намір реалізувати своє переважне право, якщо рішенням загальних зборів учасників про залучення додаткових вкладів не встановлено менший строк.

Статутом або одностайним рішенням загальних зборів учасників, в яких взяли участь всі учасники товариства, можуть встановлюватися інші строки для внесення додаткових вкладів, може встановлюватися можливість учасників вносити додаткові вклади без дотримання пропорцій їхніх часток у статутному капіталі або право лише певних учасників чи лише третіх осіб вносити додаткові вклади, а також може бути виключений етап внесення додаткових вкладів лише тими учасниками товариства, які мають переважне право.

Протягом одного місяця з дати спливу строку для внесення додаткових вкладів, встановленого відповідно до цієї статті, загальні збори учасників товариства приймають рішення про:

1) затвердження результатів внесення додаткових вкладів учасниками товариства та/або третіми особами;

2) затвердження розмірів часток учасників товариства та їх номінальної вартості з урахуванням фактично внесених ними додаткових вкладів;

3) затвердження збільшеного розміру статутного капіталу товариства.

Як вбачається з матеріалів справи, 21 липня 2020 року загальними зборами учасників ТОВ "Агроінвест Холдинг", на яких були присутні учасники товариства ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , через уповноваженого представника за довіреністю ОСОБА_3 , які в сукупності володіють 100% статутного капіталу товариства, було, зокрема, вирішено:

1. Встановити можливість учасників ТОВ "Агроінвест Холдинг" вносити додаткові вклади без дотримання пропорцій їхніх часток у статутному капіталі. Встановити право лише певних учасників ТОВ "Агроінвест Холдинг", що будуть визначені у рішенні загальних зборів учасників товариства про залучення додаткових вкладів учасників до статутного капіталу, вносити такі додаткові вклади.

2. Збільшити статутний капітал ТОВ "Агроінвест Холдинг", шляхом залучення додаткового грошового вкладу учасника Товариства - ОСОБА_1 в розмірі 2500000,00 грн (два мільйони п`ятсот тисяч гривень 00 копійок). Визначити запланований розмір статутного капіталу Товариства після залучення додаткового грошового вкладу учасника Товариства - 2601000,00 грн (два мільйони шістсот одна тисяча гривень 00 копійок). Визначити строк внесення додаткового вкладу учасника Товариства протягом дев`яти місяців з дня прийняття рішення про залучення додаткових вкладів учасників Товариства.

21 квітня 2021 року, тобто, в межах строку, встановленого в рішенні загальних зборів товариства від 21.07.2020, ОСОБА_1 вніс додатковий вклад до статутного капіталу ТОВ "Агроінвест Холдинг" у розмірі 2500000,00 грн, що підтверджується платіжним дорученням №207957558 від 21.04.2021 року та довідкою Товариства.

В подальшому, 22 квітня 2021 року ОСОБА_1 ініціював проведення загальник зборів учасників ТОВ "Агроінвест Холдинг" з метою прийняття встановлених статтею 18 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю" рішень (затвердження результатів внесення додаткових вкладів учасників ч. 10 ст. 18 Закону), а також з метою затвердження нової редакції статуту товариства для приведення у відповідність його положень щодо визначення розмірів та співвідношення часток учасників товариства.

Виконавчим органом ТОВ "Агроінвест Холдинг" було скликано загальні збори учасників та призначено такі збори на 24 травня 2021 року, повідомлення про що були надіслані учасникам.

На наступний день після внесення додаткового вкладу, виконавчим органом ТОВ "Агроінвест Холдинг" було сформовано та надіслано повідомлення від 22.04.2021 року про скликання загальних зборів, тобто не пізніше ніж за 30 днів до запланованої дати.

Суд звертає увагу, що повідомлення учаснику ОСОБА_2 здійснювалося за адресою місця реєстрації особи ( АДРЕСА_3 ) про що свідчить опис вкладення поштового відправлення (том 1 а.с. №76), що спростовує твердження представника відповідача ОСОБА_2 про те, що ОСОБА_2 належним чином не було повідомлено про скликання загальних зборів учасників товариства.

Вказана адреса реєстрації місця проживання ОСОБА_2 підтверджена відповіддю відповідного органу державної влади, підприємства, установи, організації, закладу на запит суду щодо доступу до персональних даних до відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання м. Харкова та Харківської обл. стосовно ОСОБА_2 (том 1 а.с. № 59).

Втім, 24.05.2021 року загальні збори учасників ТОВ "Агроінвест Холдинг" не відбулися у зв`язку із відсутністю кворуму (необхідної кількості голосів) для прийняття будь-яких рішень.

Для участі у загальних зборах учасників ТОВ "Агроінвест Холдинг" прибув лише ОСОБА_1 , а ОСОБА_2 на такі загальні збори учасників не прибув, свого уповноваженого представника для участі у таких зборах не направив, про причини своєї неявки та наміри взяти участь у таких загальних зборах виконавчий орган Товариства не повідомляв. Вказане підтверджується довідкою ТОВ "Агроінвест Холдинг" від 24.05.2021 року.

Таким чином, результати внесення додаткового вкладу учасником товариства на підставі рішення загальних зборів від 21.07.2020 року, розміри часток учасників товариства та їх номінальної вартості з урахуванням фактично внесених ними додаткових вкладів, збільшення розміру статутного капіталу товариства на момент звернення позивача до суду та на момент розгляду справи не затверджені.

Суд вважає за необхідне зазначити про те, що у відповідності до ч. 1 ст. 251 ЦК України строком є певний період у часі, зі спливом якого пов`язана дія чи подія, яка має юридичне значення.

Стаття 253 ЦК України визначає, що перебіг строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

З викладеного вбачається, що останнім днем для внесення додаткового вкладу до статутного капіталу є 21.04.2021 року, тому, відповідно, першим днем місячного строку, встановленого ч. 10 ст. 18 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю" є 22.04.2021, та відповідно останнім днем є 22.05.2021.

Відповідно до ч. 5 ст. 254 ЦК України, якщо останній день строку припадає на вихідний, святковий або інший неробочий день, що визначений відповідно до закону у місці вчинення певної дії, днем закінчення строку є перший за ним робочий день.

Оскільки, останній день строку для прийняття рішень, передбачених положеннями ч.10 ст.18 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю", припадає на неробочий день (22.05.2021 - субота), то, відповідно, першим за ним робочим днем є - 24.05.2021.

Відтак, збори для затвердження результатів внесення додаткових вкладів учасників скликані в межах строку передбаченому ч. 10 ст. 18 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю".

Стосовно тверджень ОСОБА_4 про те, що ним не підписувався протокол загальних зборів від 21.07.2020, суд вказує наступне.

Як вбачається із матеріалів справи №922/2145/21, в рамках даної справи було проведено дві експертизи:

- в Національному науковому центрі "Інститут судових експертиз ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса", за результатами якої складено висновок №25161 від 30.11.2021 про те, що підпис від імені ОСОБА_3 в Протоколі від 21.07.2020 року на четвертому аркуші документа, у рядку "Учасник ТОВ "Агроінвест Холдинг", - виконано не ним, а іншою особою.

- в Одеському науково-дослідному інституту судових експертиз Міністерства юстиції України, за результатами якої складено висновок від 25.07.2023 №23-2043, про те, що підпис від імені ОСОБА_3 в Протоколі від 21.07.2020 року на четвертому аркуші документа, у рядку "Учасник ТОВ "Агроінвест Холдинг", - виконано ним.

Отже, в межах даної справи, з метою повного та всебічного розгляду справи, для встановлення дійсності підпису ОСОБА_3 були призначені Господарським судом Харківської області в межах даної справи дві почеркознавчі судові експертизи та існує два протилежних висновки, що надійшли від вищезазначених експертних установ.

Крім того, відповідачем (ТОВ "Агроінвест Холдинг") надано до суду Висновок експертного дослідження від 28.08.2021 №ЕД-19/121-21/18501-ПЧ.

Втім, оскільки експертне дослідження здійснювалось на замовлення відповідача (ТОВ "Агроінвест Холдинг") та висновок не містить повідомлення судового експерта про попередження про кримінальну відповідальність згідно ст.ст. 384, 385 Кримінального кодексу України, то даний висновок не може бути прийнятий судом, як такий, що відповідає положенням ч. 5 ст. 101 ГПК України.

Слід зазначити, що висновок експерта не є належним та допустимим доказом, якщо у ньому не зазначено, що експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок і що він підготовлений для подання до суду. Відповідне положення міститься у постанові Великої Палати від 18 грудня 2019 року № 522/1029/18.

Відтак, поданий до суду відповідачем (ТОВ "Агроінвест Холдинг") вищевказаний Висновок експертного дослідження від 28.08.2021 №ЕД-19/121-21/18501-ПЧ Харківського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України є неналежним та недопустимим доказом по справі, тому не приймається судом.

Господарське судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін (частина перша статті 13 ГПК України).

Належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. (стаття 76 ГПК України).

Достовірними є докази, створені (отримані) за відсутності впливу, спрямованого на формування хибного уявлення про обставини справи, які мають значення для справи. (стаття 78 ГПК України).

За змістом статті 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Відповідно до положень ч.1-2 ст. 98 ГПК України висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством.

Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань.

Висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 86 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивоване в судовому рішенні. (стаття 104 ГПК України)

У пункті 13 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 1997 року № 8 "Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах" судам роз`яснено, що у випадках, коли в справі щодо одного й того ж предмета проведено декілька експертиз, у тому числі комплексну, комісійну, додаткову чи повторну, суд повинен дати оцінку кожному висновку з точки зору всебічності, повноти й об`єктивності експертного дослідження. Такій оцінці підлягають також окремі висновки експертів - членів комісійної чи комплексної експертизи, які не підписали спільний висновок.

Не повинна віддаватись перевага висновку експертизи лише тому, що вона проведена комісійно, повторно, експертом авторитетної установи або таким, який має більший досвід експертної роботи, тощо.

Аналогічні висновки викладені в Постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 08 березня 2023 року по справі № 365/229/21.

Отже, на підставі вищевикладеного, судом не приймаються висновки експертів Національного наукового центру "Інститут судових експертиз ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса", за результатами проведення судової почеркознавчої експертизи складено висновок №25161 від 30.11.2021 та Одеського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України, за результатами проведення судової почеркознавчої комісійної експертизи складено висновок від 25.07.2023 №23-2043, - як докази по справі, оскільки, хоча експерти при проведенні вищевказаних експертиз були попереджені про кримінальну відповідальність у відповідності до вимог чинного законодавства, проте, висновки експертів містять протилежні висновки з аналогічного питання, що було поставлено судом на вирішення експертів.

Відтак, суд приходить до висновку, що такі докази є взаємовиключними, тому судом не беруться до уваги.

Необхідно звернути увагу, що ОСОБА_5 , на підтвердження своєї позиції, а саме, не підписання ним, як представника ОСОБА_2 , протоколу загальних зборів від 21.07.2020, подано до суду заяву свідка ( том 1 а.с. №170-171).

Так, у відповідності до положень ст. 88 ГПК України, показання свідка викладаються ним письмово у заяві свідка. У заяві свідка зазначаються ім`я (прізвище, ім`я та по батькові), місце проживання (перебування) та місце роботи свідка, поштовий індекс, реєстраційний номер облікової картки платника податків свідка за його наявності або номер і серія паспорта, номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти (за наявності), обставини, про які відомо свідку, джерела обізнаності свідка щодо цих обставин, а також підтвердження свідка про обізнаність із змістом закону щодо кримінальної відповідальності за надання неправдивих показань та про готовність з`явитися до суду за його викликом для підтвердження своїх свідчень. Підпис свідка на заяві посвідчується нотаріусом. Не вимагається нотаріальне посвідчення підпису сторін, третіх осіб, їх представників, які дали згоду на допит їх як свідків. Заява свідка має бути подана до суду у строк, встановлений для подання доказів.

Разом з цим, суд зауважує, що свідком є особа, яка може правильно сприймати обставини, що мають значення для справи, та давати про ці обставини правильні (достовірні) показання.

Чинний ГПК України у ст. 13 та ч.1 ст.74 закріплює принцип змагальності сторін, згідно якого кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи, на підставі таких засобів як письмові, речові і електронні докази; висновки експертів; показання свідків.

Суд зазначає, що важливим аспектом при дослідження процесуального статусу та ролі свідка в господарському процесі є те, що на підставі його показань судом не можуть встановлюватися обставини, які відповідно до законодавства або звичаїв ділового обороту відображаються (обліковуються) у відповідних документах. Дане положення закріплене у ст. 87 ГПК України та досить конкретно визначає правову природу фактів, які можуть бути встановлені за допомогою такого засобу доказування, як показання свідків.

Так, суд зауважує, що показання свідків є допустимими доказами лише в тому разі, коли надані ними відомості про обставини відповідно до законодавства мають бути підтверджені саме таким способом та не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (принцип допустимості).

Суд наголошує, що цінність свідка полягає в його безпосередньому об`єктивному сприйнятті обставини справи і відсутності юридичної зацікавленості у вирішенні справи. І саме з огляду на своє нейтральне становище людина здатна об`єктивно та правильно засвідчити події і факти так, як вони дійсно відбувалися.

Втім, досліджуючи обставини даної справи, суд вважає, що надана 3-ю особою заява свідка ОСОБА_3 не може бути прийнята судом як доказ, оскільки існує наявність між свідком і відповідачем ( ОСОБА_2 ) прямих взаємозв`язків, адже ОСОБА_3 був довіреною особою ОСОБА_2 , тобто є зацікавленою особою.

З огляду на таке, заява ОСОБА_3 , як заява свідка, - не приймається судом як належний та допустимий доказ по справі.

Щодо тверджень відповідача ( ОСОБА_2 ) про те, що ОСОБА_2 не уповноважував ОСОБА_3 , на підставі довіреності, приймати рішення щодо фактичного зменшення його частки у статутному капіталі Товариства на засіданні Загальних зборів учасників Товариства від 21.07.2020, то суд зазначає, що дана довіреність не містить заборони на таке здійснення представником та положеннями довіреності, зокрема, надано представнику право: "підписувати та подавати від мого імені заяву про вихід зі складу учасників (засновників) тощо, акт приймання-передачі частки у статутному капіталі, статут у нових редакціях, акт приймання - передачі майна, протоколи загальних зборів учасників, вносити вклад учасника товариства до статутного капіталу; розписуватись за мене, приймати участь у загальних зборах учасників (засновників) з правом голосування по всім питанням порядку денного, розпоряджатись за розсудом представника часткою в статутному капіталі Товариства, виходити з Товариства, виконувати всі необхідні дії, пов`язані з виконанням цієї довіреності."

Відтак, з викладеного можна зробити висновок про те, що за вищевказаною довіреністю представнику ( ОСОБА_3 ) було надано право на прийняття рішення щодо фактичного зменшення частки ОСОБА_2 у статутному капіталі ТОВ "Агроінвест Холдинг".

Відповідно до п.6 ч.1 ст.3 ЦК України, справедливість, добросовісність та розумність є загальними засадами цивільного законодавства. Тлумачення п.6 ч.1 ст.3 ЦК свідчить, що загальні засади (принципи) цивільного права мають фундаментальний характер й інші джерела правового регулювання, в першу чергу акти цивільного законодавства, мають відповідати змісту загальних засад. Це, зокрема, виявляється в тому, що загальні засади (принципи) є по своїй суті нормами прямої дії.

Враховуючи це та вимоги ч.3 ст.509 ЦК, засади добросовісності, розумності та справедливості мають реалізовуватись і при виконанні особою своїх зобов`язань, в тому числі щодо володіння часткою у статутному капіталі господарського товариства.

Добросовісність - це певний стандарт поведінки, що характеризується чесністю, відкритістю і повагою інтересів іншої сторони договору або відповідного правовідношення. Тобто цивільний оборот ґрунтується на презумпції добросовісності та чесності учасників цивільних відносин, які вправі розраховувати саме на таку поведінку інших учасників, яка відповідатиме зазначеним критеріям і уявленням про честь та совість (подібна позиція викладена в постановах Верховного Суду від 11.11.2021 у справі №910/8482/18 (910/4866/21), від 04.08.2021 у справі №185/446/18, від 07.10.2020 у справі №450/2286/16-ц).

При цьому, згідно з ч.3 ст.13 ЦК не допускаються дії особи, що вчиняються з наміром завдати шкоди іншій особі, а також зловживання правом в інших формах.

Набувши статус учасника ТОВ "Агроінвест Холдинг" ОСОБА_2 фактично був наділений як корпоративними правами щодо такого товариства, так і відповідними обов`язками.

Як зауважив позивач та не було спростовано відповідачем ( ОСОБА_2 ), через тривалу неучасть ОСОБА_2 в управління діяльністю ТОВ "Агроінвест Холдинг", прийняти вищевказані рішення загальними зборами учасників не вдається за можливе; за час свого перебування у складі учасників ТОВ "Агроінвест Холдинг" ОСОБА_2 безпосередньої особистої участі в управлінні товариством не приймав, особисто на збори учасників товариства не приходив; на запити підприємства про надання інформації щодо намірів участі у ТОВ та реалізації своїх прав та обов`язків учасника ОСОБА_2 , - відповідей не надав.

Як наполягав в судовому засіданні позивач, ОСОБА_2 24.11.2020 року здійснювалися дії щодо відчуження належної йому частки у статутному капіталі ТОВ "Агроінвест Холдинг" на користь сторонньої особи - підприємства ТОВ "Агрохолдінг Стандарт", без повідомлення та отримання згоди Товариства та ОСОБА_1 . Факт такого відчуження корпоративних прав та його незаконність підтверджено рішенням Господарського суду Харківської області у справі №922/186/21 від 06 травня 2021 року.

Відтак, неотримання відповідачем ( ОСОБА_2 ) поштової кореспонденції за фактичним місцем проживання ( АДРЕСА_3 ), яка була єдиною відомою адресою, та відсутність проявленої зацікавленості в діяльності та управлінні товариства, підтверджують наявність ухилення ОСОБА_2 від участі в управлінні діяльністю товариства, і, взагалі, перешкоджання здійсненню діяльності товариства, оскільки у товариства відсутня можливість виконати вимоги чинного законодавства щодо підтвердження даних про кінцевих бенефіціарних власників юридичної особи, за порушення яких після 11 жовтня 2021 року товариство може бути притягнуто до відповідальності.

Учасник товариства, який відповідно до вимог закону обов`язково повідомляється про проведення, про дату, час та місце проведення загальних зборів, однак, не отримує протягом тривалого періоду повідомлень від товариства про проведення загальних зборів та іншої інформації, міг за таких обставин проявити звичайну обачність, зацікавитися станом своїх корпоративних прав. Вказана позиція відображена, зокрема, у Постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 17.06.2018 року у справі № 911/4006/16.

Зважаючи на періодичність скликання загальних зборів ТОВ "Агроінвест Холдинг", що визначена законом та статутом товариства, та, водночас, враховуючи факт припинення ОСОБА_2 дії довіреності на особу ОСОБА_3 , яка була уповноважена представляти його інтереси, як учасника товариства (дата припинення дії довіреності 29.10.2020, що підтверджується доданим до позовної заяви скороченим витягом з Єдиного реєстру довіреностей від 30.11.2020 року за номером 43357323) (том 1 а.с. № 49), ОСОБА_2 не здійснив розумну обачність та добросовісність і не забезпечив свою явку на загальні збори товариства, не надав актуальні засоби для встановлення з ним зв`язку виконавчому органу.

Виходячи з вищенаведеного, мала місце недобросовісна поведінка відповідача ( ОСОБА_2 ), яка полягала у ухиленні від виконання ним своїх обов`язків, які випливають із факту набуття права власності на частку у статутному капіталі ТОВ "Агроінвест Холдинг", що мало вплив як на функціонування самого товариства, так і на реалізацію іншими учасниками належних їм прав.

Із наведеного вбачається, що у разі відмови в задоволенні позову фактично матиме місце порушення принципу справедливого балансу інтересів учасників товариства, зокрема, позивача та самого ТОВ "Агроінвест Холдинг".

Аналогічні висновки, щодо добросовісної поведінки учасників товариства викладені в Постанові Верховного Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 31.08.2022 по справі № 924/700/21.

Щодо посилань відповідача ( ОСОБА_2 ) щодо обрання позивачем невірного способу захисту, суд зазначає таке.

Велика Палата Верховного Суду неодноразово звертала увагу на те, що застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам. Подібні висновки сформульовані, зокрема, у постановах Великої Палати Верховного Суду від 05.06.2018 у справі № 338/180/17, від 11.09.2018 у справі № 905/1926/16, від 30.01.2019 у справі № 569/17272/15-ц, від 02.07.2019 у справі № 48/340.

Так, у спірних правовідносинах, що склалися між сторонами у цій справі, поновлення порушених корпоративних прав позивача у разі здійснення їх захисту в судовому порядку безпосередньо пов`язане зі здійсненням державної реєстрації змін до відомостей про розмір статутного капіталу, розміри часток у статутному капіталі товариства, тобто пов`язане з відносинами у сфері державної реєстрації юридичних осіб, а, тому, ефективність обраного позивачами способу захисту їх порушених корпоративних прав визначається з урахуванням можливості у разі задоволення позову поновити такі права, у цьому випадку здійснити державну реєстрацію змін до відомостей про розмір статутного капіталу, розміри часток у статутному капіталі ТОВ "Агроінвест Холдинг".

Відносини, що виникають у сфері державної реєстрації юридичних осіб, громадських формувань, що не мають статусу юридичної особи, та фізичних осіб - підприємців регулюються Законом України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань".

Згідно з ч. 5 ст. 17 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань" для державної реєстрації змін до відомостей про розмір статутного капіталу, розміри часток у статутному капіталі чи склад учасників товариства з обмеженою відповідальністю, товариства з додатковою відповідальністю подаються такі документи: 1) заява про державну реєстрацію змін до відомостей про юридичну особу, що містяться в Єдиному державному реєстрі; 2) документ про сплату адміністративного збору; 3) один із таких відповідних документів: а) рішення загальних зборів учасників (рішення єдиного учасника) товариства з обмеженою відповідальністю, товариства з додатковою відповідальністю про визначення розміру статутного капіталу та розмірів часток учасників; б) рішення загальних зборів учасників товариства з обмеженою відповідальністю, товариства з додатковою відповідальністю про виключення учасника з товариства; в) заява про вступ до товариства з обмеженою відповідальністю, товариства з додатковою відповідальністю; г) заява про вихід з товариства з обмеженою відповідальністю, товариства з додатковою відповідальністю; ґ) акт приймання-передачі частки (частини частки) у статутному капіталі товариства з обмеженою відповідальністю, товариства з додатковою відповідальністю; д) судове рішення, що набрало законної сили, про визначення розміру статутного капіталу товариства з обмеженою відповідальністю, товариства з додатковою відповідальністю та розмірів часток учасників у такому товаристві; е) судове рішення, що набрало законної сили, про стягнення (витребування з володіння) з відповідача частки (частини частки) у статутному капіталі товариства з обмеженою відповідальністю, товариства з додатковою відповідальністю; є) структура власності за формою та змістом, визначеними відповідно до законодавства; е) судове рішення, що набрало законної сили, про стягнення (витребування з володіння) з відповідача частки (частини частки) у статутному капіталі товариства з обмеженою відповідальністю, товариства з додатковою відповідальністю.

Відповідно до висновку Великої Палати Верховного Суду, сформульованого в постанові від 22.10.2019 у справі № 923/876/16 позовні вимоги про визнання рішення загальних зборів товариства з обмеженою відповідальністю недійсним, визнання недійсним статуту чи недійсними змін до нього, визнання права власності на частку у статутному капіталі товариства не відповідають належним та ефективним способам захисту, оскільки їх задоволення не може бути підставою для внесення змін до ЄДР. Вичерпний перелік способів захисту учасників товариств з обмеженою відповідальністю або з додатковою відповідальністю міститься у статті 17 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань", норми якого є спеціальними для зазначених товариств.

Належним способом захисту в цьому разі є позов про визначення розміру статутного капіталу товариства та розмірів часток учасників товариства (підпункт "д" пункту 3 частини п`ятої статті 17 цього Закону). Відповідачами за таким позовом є не тільки господарське товариство, але й особи - учасники товариства, які внаслідок задоволення позову можуть бути позбавлені своїх часток у статутному капіталі або їх частин у грошовому або відсотковому виразі.

Аналогічні висновки Верховного Суду щодо застосування ч. 5 ст. 17 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань" у подібних правовідносинах, викладені у постановах Великої Палати Верховного Суду від 17.12.2019 у справі №927/97/19, від 18.03.2020 у справі № 466/6221/16-а.

У постанові від 02.09.2020 у справі № 904/1409/19 Верховний Суд послався на те, що аналіз ч. 5 ст. 17 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань" свідчить про те, що учасник товариства з обмеженою/додатковою відповідальністю може звернутися до суду з позовом про визначення розміру статутного капіталу товариства з обмеженою/додатковою відповідальністю та розмірів часток учасників у такому товаристві або ж з позовом про стягнення (витребування з володіння) з відповідача частки (частини частки) у статутному капіталі товариства з обмеженою/додатковою відповідальністю, які відповідно до зазначеної норми є належними способами захисту. При цьому, за змістом згаданої норми Закону, зазначені способи захисту (визначення розміру статутного капіталу товариства з обмеженою/додатковою відповідальністю та розмірів часток учасників у такому товаристві та стягнення (витребування з володіння) з відповідача частки (частини частки) у статутному капіталі товариства з обмеженою/додатковою відповідальністю) є альтернативними.

За змістом Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань" (п. 8 ч. 1 ст. 1) заявником, який може звернутися за вчиненням реєстраційних дій, є позивач або уповноважена ним особа - у разі подання судового рішення, що набрало законної сили, про визначення розміру статутного капіталу товариства з обмеженою відповідальністю, товариства з додатковою відповідальністю та розмірів часток учасників такого товариства чи судового рішення, що набрало законної сили, про стягнення з відповідача (витребування з його володіння) частки (частини частки) у статутному капіталі товариства з обмеженою відповідальністю, товариства з додатковою відповідальністю для державної реєстрації змін до відомостей про юридичну особу, що містяться в Єдиному державному реєстрі.

Відповідно до п.2 ч.1 ст.25 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань" державна реєстрація та інші реєстраційні дії проводяться на підставі судових рішень, що набрали законної сили та тягнуть за собою зміну відомостей в Єдиному державному реєстрі, а також що надійшли в електронній формі від суду або державної виконавчої служби відповідно до Закону України "Про виконавче провадження" щодо: визнання повністю або частково недійсними рішень засновників (учасників) юридичної особи або уповноваженого ними органу; визнання повністю або частково недійсними змін до установчих документів юридичної особи; заборони (скасування заборони) вчинення реєстраційних дій; накладення/зняття арешту корпоративних прав; зобов`язання вчинення реєстраційних дій; скасування реєстраційної дії/запису в Єдиному державному реєстрі.

Відтак, в ч.5 ст.17 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань" міститься перелік судових рішень, на підставі яких проводиться державна реєстрація змін до відомостей про розмір статутного капіталу, розміри часток у статутному капіталі чи склад учасників товариства. Цей перелік є чітко визначеним і є вичерпним. Ч. 2 ст. 25 зазначеного Закону передбачено перелік судових рішень, на підставі яких проводиться державна реєстрація змін до відомостей, які не стосуються розміру статутного капіталу, розміру часток у статутному капіталі чи складу учасників товариства.

Подібні висновки щодо способу захисту прав особи, яка вважає, що її право чи законний інтерес порушені змінами у складі чи розподілі часток учасників ТОВ, викладені у постановах Верховного Суду від 15.06.2022 у справі №911/1888/18, від 08.08.2022 у справі №911/2780/20, 01.08.2022 у справі №907/166/21, від 02.02.2022 у справі №911/803/20, від 01.12.2021 у справі №908/3467/19, від 03.11.2021 у справі №903/199/20, від 23.09.2021 у справі №908/2005/20, від 16.11.2021 у справі №924/1304/20.

Разом з тим, у п.62 постанови Великої Палати Верховного Суду від 22.10.2019 у справі №923/876/16 зазначено, що, ухвалюючи рішення про задоволення позову одного із учасників товариства, суди мали врахувати, що інтереси товариства можуть не збігатися з інтересами окремих його учасників, а інтереси учасників товариства, включаючи колишніх учасників, також не збігаються (див. постанову Великої Палати Верховного Суду від 08.10.2019 у справі №916/2084/17). Тому, вирішуючи питання щодо ефективності обраного позивачем способу захисту, суди мали врахувати баланс інтересів усіх учасників і самого товариства, уникати зайвого втручання в питання діяльності товариства, які вирішуються виключно рішенням загальних зборів учасників товариства та надавати оцінку добросовісності відповідачів, які у разі задоволення позовних вимог будуть позбавлені своїх часток або їх частин у грошовому або відсотковому виразі. (п. 47 Постанови Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 31.08.2022 по cправі № 924/700/21).

З викладеного вбачається, що звертаючись до суду з даним позовом позивачем обрано вірний спосіб захисту, а саме - визначення розміру капіталу та розмірів часток учасників товариства, що, в свою чергу, спростовує твердження відповідача ( ОСОБА_2 ) про обрання відповідачем невірного способу захисту.

Суд не приймає посилання представника відповідача ( ОСОБА_2 ) на Постанови Верховного суду від 18.06.2023 по справі №910/19008/21, від 18.06.2020 по справі №922/1393/19, від 13.10.2021 по справі №910/12317/18, оскільки дані справи не являються аналогічними до даного спору, містять різний предмет та підстави позовних вимог.

Стаття 15 Цивільного кодексу України передбачає право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа також має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Під порушенням слід розуміти такий стан суб`єктивного права, за якого воно зазнало протиправного впливу з боку правопорушника, внаслідок чого суб`єктивне право особи зменшилося або зникло як таке, порушення права пов`язано з позбавленням можливості здійснити, реалізувати своє право повністю або частково.

В розумінні закону, суб`єктивне право на захист - це юридично закріплена можливість особи використати заходи правоохоронного характеру для поновлення порушеного права і припинення дій, які порушують це право.

Відповідно до частини 1 статті 16 Цивільного кодексу України, кожна особа має право звернутись до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Під захистом права розуміється державна примусова діяльність, спрямована на відновлення порушеного права суб`єкта правовідносин та забезпечення виконання юридичного обов`язку зобов`язаною стороною. Спосіб захисту може бути виражений як концентрований вираз змісту (суті) державного примусу, за допомогою якого відбувається досягнення бажаного для особи, право чи інтерес якої порушені, правового результату. Спосіб захисту втілює безпосередню мету, якої прагне досягти суб`єкт захисту (позивач), вважаючи, що таким чином буде припинене порушення (чи оспорювання) його прав, він компенсує витрати, що виникли у зв`язку з порушенням його прав, або в іншій спосіб нівелює негативні наслідки порушення його прав.

Отже, за умов неможливості проведення загальних зборів учасників про затвердження результатів внесення додаткових вкладів внаслідок недобросовісної поведінки одного з учасників товариства, суд вважає належним способом захисту позовні вимоги про визначення розміру статутного капіталу товариства та розмірів часток учасників товариства (відповідно до підпункту "д" пункту 3 частини п`ятої статті 17 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань").

Без здійснення державної реєстрації змін до відомостей про юридичну особу щодо розміру статутного капіталу та розмірів і співвідношення часток учасників товариства факт внесення учасником ОСОБА_1 додаткового внеску до статутного капіталу товариства залишається невизнаним, що унеможливлює реалізацію ОСОБА_1 усього обсягу його прав як учасника товариства.

У зв`язку з викладеним, права ОСОБА_1 на частку у статутному капіталі товариства підлягають захисту в судовому порядку шляхом визначення розміру статутного капіталу та розмірів часток учасників товариства.

Згідно зі статтею 86 ГПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Відповідно до ч. 1 ст. 73 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень (ч. 1 ст. 74 ГПК України).

У справі "Трофимчук проти України" Європейський суд з прав людини зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довід.

На підставі вищевикладеного, суд доходить висновку про те, що відповідачем ( ОСОБА_2 ) та 3-ю особою не надано суду належних та допустимих доказів того, що представником відповідача ( ОСОБА_2 ) за довіреністю, - ОСОБА_3 не здійснювалось підписання протоколу від 21.07.2020, не доведено відсутність ОСОБА_3 на зборах 21.07.2020, а також не надано доказів до суду факту підроблення підпису ОСОБА_3 на протоколі від 21.07.2020 року, крім того, не надано доказів визнання рішення загальних зборів учасників ТОВ "Агроінвест Холдінг" від 21.07.2020 року недійсними, а, отже, позовні вимоги позивача є законними та обґрунтованими, такими, що не спростовані відповідачем та такими, що підлягають задоволенню в повному обсязі.

Вирішуючи питання розподілу судових витрат суд керується ст. 129 ГПК України. Судовий збір покладається у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, - на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Оскільки позовні вимоги підлягають задоволенню у повному обсязі, судові витрати покладаються на відповідачів.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 1, 2, 4, 5, 12, 13, 14, 15, 73, 74, 129, 232, 233, 236, 237, 238, 240, 241, 256, 257, 259 ГПК України, суд

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги задовольнити повністю.

Визначити розмір часток учасників у статутному капіталі ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ "АГРОІНВЕСТ ХОЛДИНГ" (, місцезнаходження: 63254, Харківська обл., Нововодолазький район, с. Старовірівка, вул. Вишнева, 95) наступним чином:

- номінальна вартість частки учасника ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ "АГРОІНВЕСТ ХОЛДИНГ" ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_3 ) становить 2550500,00 грн (два мільйони п`ятсот п`ятдесят тисяч п`ятсот гривень 00 копійок), що складає 98,0584391 відсотків статутного капіталу;

- номінальна вартість частки учасника ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ "АГРОІНВЕСТ ХОЛДИНГ" ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2 ) становить 50500,00 грн (п`ятдесят тисяч п`ятсот гривень), що складає 1,9415609 відсотків статутного капіталу.

Визначити розмір статутного капіталу ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ "АГРОІНВЕСТ ХОЛДИНГ" (, місцезнаходження: 63254, Харківська обл., Нововодолазький район, с. Старовірівка, вул. Вишнева, 95) номінальною вартістю часток його учасників, виражених у національній валюті України, у сумі 2601000,00 грн (два мільйони шістсот одна тисяча гривень 00 копійок).

Стягнути солідарно з ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ "АГРОІНВЕСТ ХОЛДИНГ" (, місцезнаходження: 63254, Харківська обл., Нововодолазький район, с. Старовірівка, вул. Вишнева, 95), ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 , нова поштова адреса: АДРЕСА_4 ) на користь ОСОБА_6 ( АДРЕСА_5 РНОКПП НОМЕР_3 ) витрати по сплаті судового збору в сумі 42040,00 грн.

Видати наказ після набрання рішенням законної сили.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення двадцятиденного строку для оскарження. Зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним господарським судом.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо у судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Згідно ст.257 ГПК України, апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції, або до суду першої інстанції відповідно до п.17.5 Перехідних положень ГПК України.

Повне рішення складено "19" грудня 2023 р.

Суддя Л.В. Шарко