ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_________________________________________________________________
УХВАЛА

14 грудня 2023 року м. ХарківСправа № 922/4356/23

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Шарко Л.В.

при секретарі судового засідання Христенко І.С.

розглянувши матеріали заяви (вх.№32727 від 29.11.2023) Харківської міської ради про відмову від позову та закриття провадження у справі

за позовом Керівника Київської окружної прокуратури м. Харкова в інтересах держави, в особі Харківської міської ради, м. Харків, Департаменту будівництва та шляхового господарства Харківської міської ради, м. Харків
до Комунального підприємства "Комплекс з експлуатації об`єктів водозниження і зливової каналізації", м. Харків 3-я особа , яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - ОСОБА_1 , м. Харків
про стягнення 1 447 657,54 грн.
за участю представників:

прокуратури - Олександр ХРЯК (посв.)

позивача (ХМР) - Тетяна РОМАНЕНКО (посв.)

позивача (Департамент будівництва та шляхового господарства Харківської міської ради) - не з`явився

3-ї особи - Володимир Заліський особисто (паспорт)

представник 3-ї особи - Олексій Богомолов (адвокат)

відповідача - Руслан БЕКУЗАРОВ ( адвокат)

ВСТАНОВИВ:

Керівник Київської окружної прокуратури м. Харкова в інтересах держави в особі Харківської міської ради звернувся до Господарського суду Харківської області з позовом в якому просить стягнути з Комунального підприємства «Комплекс з експлуатації об`єктів водозниження і зливової каналізації» () на користь держави в особі Департаменту будівництва та шляхового господарства Харківської міської ради (; юридична адреса: майдан Конституції, 7, м. Харків, 61003; р/р UA0033468, Державна казначейська служба України м. Києва) збитки, завдані неналежним виконанням умов договорів № 104 від 21.03.2022, № 106 від 26.05.2022, № 107 від 13.06.2022, у розмірі 1 447 657 грн. 54 коп.

Ухвалою від 17.10.2023 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі №922/4356/23 за правилами загального позовного провадження.

29.11.2023 від Харківської міської ради надійшла заява про відмову від позову та закриття провадження по справі. Дану заяву обґрунтовує наступним.

Так, на переконання позивача (ХМР), прокурором не доведено належними та допустимими доказами факту понесення Харківською міською радою та Департаментом будівництва та шляхового господарства Харківської міської ради збитків у сумі 1 447 657 грн. 54 коп., завданих відповідачем, оскільки висновок експертного дослідження, отриманий в ході досудового слідства, за відсутності інших належних та допустимих доказів, не надає підстав вважати доведеним факт порушення відповідачем взятих на себе господарських зобов`язань; при проведенні експертного дослідження, виходячи з наданих на дослідження даних, було в неповному обсязі використано первинну фінансово-бухгалтерську документацію підприємства, допущено суттєву кількість помилок, що не могло не вплинути на об`єктивність та правильність його висновків; крім того, на момент розгляду справи відсутній вирок у кримінальному провадженні за №0000105 від 22.03.2023р. щодо посадової особи Відповідача головного інженера КП «КВЗК» Заліського В.М.

Суд, розглянувши дану заяву, зазначає наступне.

Відповідно до статті 131-1 Конституції України на органи прокуратури покладено функцію представництва інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Одночасно, організація і порядок діяльності органів прокуратури України визначаються законом.

Статтею 23 Закону України "Про прокуратуру" визначені підстави представництва прокурором інтересів держави в суді, а саме, у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Прокурор набуває право на реалізацію своїх функцій, визначених законом, якщо відповідний суб`єкт владних повноважень не здійснює захист або здійснює його неналежно.

"Не здійснення захисту" виявляється в усвідомленій пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень - він усвідомлює порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається.

"Здійснення захисту неналежним чином" виявляється в активній поведінці (сукупності дій та рішень), спрямованій на захист інтересів держави, але яка є належною.

"Неналежність" захисту може бути оцінена з огляду на встановлений порядок захисту інтересів держави, який серед іншого включає досудове з`ясування обставин порушення інтересів держави, обрання способу їх захисту та ефективне здійснення процесуальних прав позивача.

Захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимог закону не здійснює захист або робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом, і які є підставами для звернення прокурора до суду.

У справах за позовами прокурорів, заявлених в інтересах держави в особі уповноважених органів, позивачами є відповідні уповноважені органи, а прокурор у таких справах здійснює представництво їх інтересів в суді. Статус позивача прокурор набуває лише у випадках, коли звертається з позовом в інтересах держави у разі відсутності уповноваженого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду (постанова Великої Палати Верховного Суду від 26.06.2019 у справі №587/430/16-ц).

За приписами статті 53 Господарського процесуального кодексу України господарський суд порушує справи за заявами прокурорів, які звертаються до господарського суду в інтересах держави. В позовній заяві прокурор визначає, у чому полягає порушення інтересів держави, та обґрунтовує необхідність їх захисту, а також вказує орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах.

Частиною 2 статті 2 Цивільного кодексу України передбачено, що одним з учасників цивільних відносин є держава Україна, яка згідно зі статтями 167, 170 Цивільного кодексу України набуває і здійснює цивільні права та обов`язки через органи державної влади у межах їхньої компетенції, встановленої законом, та діє у цивільних відносинах на рівних правах з іншими учасниками цих відносин.

У судовому процесі, зокрема у господарському, держава бере участь у справі як сторона через відповідний її орган, наділений повноваженнями у спірних правовідносинах. Тобто, під час розгляду справи у суді фактичною стороною у спорі є держава, навіть якщо прокурором визначено стороною у справі певний орган.

Подібний за змістом висновок викладений у постановах Великої Палати Верховного Суду від 26.06.2019 у справі № 587/430/16-ц та від 27.02.2019 у справі №761/3884/18.

Відповідно до вимог статті 55 Господарського процесуального кодексу України органи та особи, які відповідно до цього Кодексу звернулися до суду в інтересах інших осіб, мають процесуальні права та обов`язки особи, в інтересах якої вони діють, за винятком обмежень, передбачених частиною другою цієї статті.

Поряд з цим, частина 5 статті 55 ГПК України передбачає, що відмова органу, уповноваженого здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, від поданого прокурором в інтересах держави позову (заяви), подання ним заяви про залишення позову без розгляду не позбавляє прокурора права підтримувати позов (заяву) і вимагати розгляду справи по суті.

Так, у п. 55 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18 зазначено, що при вирішенні питання про необхідність звернення до суду з позовом компетентний орган може діяти в умовах конфлікту інтересів - коли порушення інтересів держави, про яке стверджує прокурор, може бути пов`язане з раніше вчиненими протиправними діями цього органу чи бездіяльністю. Для врахування цих обставин стаття 55 ГПК передбачає такі правила:

- якщо особа, яка має процесуальну дієздатність і в інтересах якої подана заява, не підтримує заявлених позовних вимог, суд залишає заяву без розгляду, крім позову прокурора в інтересах держави;

- відмова компетентного органу від поданого прокурором в інтересах держави позову (заяви), подання ним заяви про залишення позову без розгляду не позбавляє прокурора права підтримувати позов і вимагати розгляду справи по суті.

Таким чином, подача позивачем (Департамент будівництва та шляхового господарства Харківської міської ради) заява про відмову від позову поданого прокурором в інтересах певного органу не є підставою для закриття провадження по справі на підставі п. 4 ч.1 ст. 231 ГПК України, оскільки прокурор, в такому разі підтримує позовні вимоги самостійно.

Враховуючи вищевикладене, суд відмовляє позивачу (Харківській міській раді) в задоволенні заяви (вх.№32727 від 29.11.2023) про закриття провадження по справі у зв`язку з його відмовою від позову.

На підставі викладеного, керуючись статтями 15, 55, 231, 234, п.2 ст.254, п.3 ст. 255, п. п. 9 п. 1 розділу ХІ Перехідних положень ГПК України, суд

УХВАЛИВ:

1. В задоволенні заяви (вх.№32727 від 29.11.2023) Харківської міської ради про відмову від позову та закриття провадження у справі, яка надійшла до суду 29.11.2023 після закінчення судового засідання - відмовити.

Оскарження здійснюється в порядку визначеному ст. ст. 254-255 ГПК України.

Ухвала набирає законної сили в порядку ст. 235 ГПК України.

Повний текст ухвали складено та підписано 14.12.2023.

Суддя Л.В. Шарко

Веб-адреса сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію по справі - http://reyestr.court.gov.ua.