РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

15.12.2023Справа № 910/14088/23
Суддя Мудрий С.М. розглянувши справу

за позовом товариства з обмеженою відповідальністю "Брок Капітал Трейд"

до товариства з обмеженою відповідальністю "Смарт Ассет Солюшнс"

про стягнення 231 200,00 грн.

Представники сторін: не викликались.

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Брок Капітал Трейд" звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до товариства з обмеженою відповідальністю "Смарт Ассет Солюшнс" про стягнення 231 200,00 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням відповідачем умов договору №261222/1 від 26.12.2022 року в частині оплати.

У зв`язку з чим позивач просить суд стягнути з відповідача основний борг в розмірі 200 000,00 грн., пеню в розмірі 17 200,00 грн., штраф в розмірі 14 000,00 грн.

Ухвалою господарського суду міста Києва від 11.09.2023 вищевказану позовну заяву залишено без руху та встановлено позивачу десятиденний строк для усунення її недоліків з дня вручення цієї ухвали.

25.09.2023 до канцелярії суду позивач подав позовну заяву (в новій редакції) з доданими документами.

Ухвалою господарського суду м. Києва від 02.10.2023 р. прийнято позовну заяву до розгляду, та відкрито провадження у справі, постановлено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін (без проведення судового засідання). Надано відповідачу строк у 15 днів з дати отримання ухвали на подання відзиву.

Вищезазначене ухвала суду отримана відповідачем 09.10.2023, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення за №162.

Відповідач не скористався наданим йому законом правом подати письмові заперечення проти позову.

Відповідно до ч. 9 ст. 165 ГПК України суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Дослідивши наявні в матеріалах справи докази, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні дані, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд вважає, що позовні вимоги позивача підлягають задоволенню.

Відповідно до ч.1 статті 202 ЦК України, правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Згідно з ч.1 статті 509 ЦК України, зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Частина 2 статті 509 ЦК України передбачає, що зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу.

Відповідно п.1 ч. 2 статті 11 ЦК України, підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.

Згідно з ч. 1 статті 626 ЦК України, договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

26.12.2022 року між Національним агентством України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів (замовник), товариство з обмеженою відповідальністю "Брок Капітал Трейд" (суб`єкт оціночної діяльності) та товариством з обмеженою відповідальністю "Смарт Ассет Солюшнс" (особа-платник) укладено договір №261222/1.

Відповідно до п.1.1 договору, суб`єкт оціночної діяльності зобов`язується надати замовнику послуги з проведення оцінки активів (майна) та забезпечення рецензування звіту про оцінку майна (акта оцінки майна) відповідно до вимог законодавства (далі - послуги) в обумовлений цим договором строк, замовник зобов`язується прийняти надані послуги, а особа-платник оплатити такі послуги.

Згідно з ч.1 статті 901 ЦК України за договором про надання послуг одна сторона (виконавець) зобов`язується за завданням другої сторони (замовника) надати послугу, яка споживається в процесі вчинення певної дії або здійснення певної діяльності, а замовник зобов`язується оплатити виконавцеві зазначену послугу, якщо інше не встановлено договором.

Частиною 1 статті 905 ЦК України передбачено, що строк договору про надання послуг встановлюється за домовленістю сторін, якщо інше не встановлено законом або іншими нормативно-правовими актами.

Цей договір набирає чинності з моменту підписання сторонами і діє до 21.02.2023, а в частині зобов`язань, що лишилися невиконаними, до їх повного виконання (п.7.1 договору).

Пунктом 1 статті 903 ЦК України передбачено, що якщо договором передбачено надання послуг за плату, замовник зобов`язаний оплатити надану йому послугу в розмірі, у строки та в порядку, що встановлені договором.

Відповідно до п.3.1 договору загальна ціна за послуги становить 200 000,00 грн. без ПДВ, яку особа-платник зобов`язується оплатити суб`єкту оціночної діяльності.

Згідно до пункту 3.3 договору оплата здійснюється у національній валюті України шляхом безготівкового перерахування особою-платником коштів на рахунок суб`єкту оціночної діяльності протягом 5 (п`яти) календарних днів з дати отримання замовником фактично наданих послуг та підписання акту приймання-передачі наданих послуг (далі - акт), який підписується між суб`єктом оціночної діяльності та особою-платником.

Підтвердженням щодо наданих послуг є підписаний між замовником і суб`єктом оціночної діяльності акт про передачу звіту про оцінку майна та рецензування звіту (акт оцінки майна) (п.4.4 договору).

Суб`єкт оціночної діяльності зобов`язаний:

- надати замовнику звіт про оцінку майна та рецензування звіту про оцінку майна (акта оцінки майна») відповідно до вимог законодавства у 2 (двох) примірниках у паперовій та електронній формі українською мовою ( п. 5.4.9 договору);

- надати особі-платнику акт для здійснення оплати наданих послуг (п.5.4.10 договору).

03.05.20223 року між Національним агентством України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів та товариством з обмеженою відповідальністю "Брок Капітал Трейд" підписано та скріплено печатками акт прийому-передачі робіт (послуг) по оцінці майна, в якому, зокрема, зазначено, що експерт передав, а замовник прийняв виконані роботи по оцінці майна та рецензуванню звіту, відповідно до чинного законодавства.

Як зазначено позивачем та вбачається з матеріалів справи, на виконання пункту 5.4.10 договору позивач направив відповідачу акт прийому-передачі робіт (послуг) по оцінці майна від 15.05.2023 на суму 200 000,00 грн. разом з виставленим рахунком №БКТ 12/1 від 28.04.23р.

Відповідно до відстеження по трекінгу Укрпошти та рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення номер 980 01.06.2023 року відповідач отримав поштою лист від позивача, яким позивач надіслав відповідачу рахунок на оплату наданих послуг та акт прийому-передачі робіт(послуг) по оцінці майна наданих послуг.

Згідно з п.5.6.1 договору особа-платник зобов`язана: оплатити суб`єкту оціночної діяльності фактично надані послуги протягом 5 (п`яти) календарних днів з дати отримання замовником фактично наданих послуг і підписання акта між суб`єктом оціночної діяльності та особою-платником.

Відповідач наданий позивачем акт не підписав, вмотивованої відмови від його підписання не надіслав, надані послуги не оплатив.

25.05.2023 року позивач повторно надіслав відповідачу вищезазначені акти та рахунок, а також обґрунтовану вимогу вих.. №15/05 від 15.05.2023 що підтверджується описом вкладення у цінний лист, накладною Укрпошти №088 від 25.05.2023 року та фіскальним чеком від 25.05.2023.

Відповідно до статті 530 ЦК України якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Зобов`язання, строк (термін) виконання якого визначений вказівкою на подію, яка неминуче має настати, підлягає виконанню з настанням цієї події.

Якщо строк (термін) виконання боржником обов`язку не встановлений або визначений моментом пред`явлення вимоги, кредитор має право вимагати його виконання у будь-який час. Боржник повинен виконати такий обов`язок у семиденний строк від дня пред`явлення вимоги, якщо обов`язок негайного виконання не випливає із договору або актів цивільного законодавства.

Доказів на підтвердження сплати заборгованості за отримані послуги, в тому числі станом на час розгляду справи в суді, до матеріалів справи не надано.

Відповідно до ст.193 Господарського кодексу України, суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться.

Зазначене також кореспондується зі ст.ст.525, 526 ЦК України, відповідно до яких зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

У відповідності до ст.610 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом (ст. 612 ЦК України).

Стаття 629 ЦК України передбачає, що договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Враховуючи вищезазначене, факт наявності заборгованості у відповідача перед позивачем за договором №261222/1 від 26.12.2022 року в сумі 200 000,00 грн. належним чином доведений, документально підтверджений і відповідачем не спростований, тому позовні вимоги в підлягають задоволенню.

У зв`язку з простроченням виконання зобов`язання відповідача позивач на підставі п. 8.3 договору нарахував пеню в розмірі 17 200,00 грн. (хоча в розрахунку зазначено 17 400,00 грн.) за період з 07.06.2023 року по 01.09.2023 року та штраф в розмірі 14 000,00 грн.

Штрафними санкціями у Господарському кодексі України визнаються господарські санкції у вигляді грошової суми (неустойка, штраф, пеня), яку учасник господарських відносин зобов`язаний сплатити у разі порушення ним правил здійснення господарської діяльності, невиконання або неналежного виконання господарського зобов`язання (частина 1 статті 230 Господарському кодексі України).

Згідно з ч. 1 ст. 230 Господарського кодексу України штрафними санкціями у цьому Кодексі визнаються господарські санкції у вигляді грошової суми (неустойка, штраф, пеня), яку учасник господарських відносин зобов`язаний сплатити у разі порушення ним правил здійснення господарської діяльності, невиконання або неналежного виконання господарського зобов`язання.

Відповідно до статті 549 ЦК України, Неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.

Пунктом 8.3 договору передбачено, що особа-платник у разі порушення строків виконання своїх зобов`язань сплачує суб`єкту оціночної діяльності пеню у розмірі 0,1 відсотка вартості послуг, з яких допущено прострочення виконання за кожний день прострочення, а за прострочення понад тридцять днів додатково стягується штраф у розмірі семи відсотків вказаної вартості.

Відповідно до ч. 4 ст. 231 ГК України у разі якщо розмір штрафних санкцій законом не визначено, санкції застосовуються в розмірі, передбаченому договором. При цьому розмір санкцій може бути встановлено договором у відсотковому відношенні до суми невиконаної частини зобов`язання або у певній, визначеній грошовій сумі, або у відсотковому відношенні до суми зобов`язання незалежно від ступеня його виконання, або у кратному розмірі до вартості товарів (робіт, послуг).

Судом враховано, що за приписами статті 3 Закону України «Про відповідальність за несвоєчасне виконання грошових зобов`язань» та частини 2 статті 343 ГК України розмір пені за прострочку платежу не може перевищувати подвійної облікової ставки Національного банку України, що діяла у період, за який сплачується пеня. Якщо в укладеному сторонами договорі визначено вищий розмірі пені, ніж передбачений у цій нормі, застосуванню підлягає пеня в розмірі подвійної облікової ставки.

Перевіривши наданий позивачем розрахунок суд погоджується з ним та вважає вимоги щодо стягнення пені в розмірі 17 200,00 грн. та штрафу в розмірі 14 000,00 грн. обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Частинами 3, 4 статті 13 ГПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до ч.1 ст.73 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно з ч. 1 статті 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування (ч. 1 статті 76 ГПК України).

Відповідно до ч. 1 статті 77 ГПК України обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Відповідно до положень ст. 2 ГПК України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

При цьому, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, згідно положень ст. 74 ГПК України.

Згідно зі ст. 79 ГПК України наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування.

Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Судовий збір згідно ст. 129 Господарського процесуального кодексу України підлягає стягненню з відповідача на користь позивача.

На підставі викладеного, керуючись ч. 3,4 ст. 13, ч.1 ст. 73, ч.1 ст. 74, ч.1 ст. 77, ст.ст. 79, 129,ч. 9 ст. 165, ст.ст. 2360-238, 240, 241, 252 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

1. Позов задовольнити повністю.

2. Стягнути з товариства з обмеженою відповідальністю "Смарт Ассет Солюшнс" (02193, м. Київ, вулиця Луценка Дмитра, будинок 6, ідентифікаційний код 43988488) на користь товариства з обмеженою відповідальністю "Брок Капітал Трейд" (01024, м. Київ, вулиця Академіка Богомольця, будинок 7/14, приміщення 182, ідентифікаційний код 40908111) заборгованість в розмірі 200 000 (двісті тисяч) грн. 00 коп., пеню в розмірі 17 200 (сімнадцять тисяч двісті) грн.. 00 коп., штраф в розмірі 14 000 (чотирнадцять тисяч) грн.. 00 коп. та судовий збір в розмірі 3 468 (три тисячі чотириста шістдесят вісім) грн. 00 коп.

3. Після набрання рішенням законної сили видати наказ.

Відповідно до ч. 1, 2 статті 241 ГПК України, рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя С. М. Мудрий