ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД РІВНЕНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"11" грудня 2023 р. м. Рівне Справа № 918/1014/23

Господарський суд Рівненської області у складі судді О. Андрійчук, за участю секретаря судового засідання О. Гуменюк, розглянувши за правилами загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні справу

за позовом ОСОБА_1

до відповідача Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Дім - Богоявленська 14",

третя особа на стороні відповідача, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, Департамент цифрової трансформації та забезпечення надання адміністративних послуг Рівненської міської ради,

про визнання недійсним рішення установчих зборів, оформленого протоколом № 1 від 20.05.2021,

за участю представників:

від позивача: О.Шендера, ордер ВК № 1096571 від 26.09.2023,

від відповідача: О.Басюк, ордер ВК № 1055425 від 10.11.2023,

від третьої особи: не з`явився,

УСТАНОВИВ:

У вересні 2023 року ОСОБА_2 звернулася до Господарського суду Рівненської області із позовом до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Дім - Богоявленська 14" про визнання недійсним рішення установчих зборів ОСББ "Дім - Богоявленська 14", оформленого протоколом № 1 від 20.05.2021.

Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача.

Згідно із позовною заявою, остання обґрунтована тим, що позивач вважає протокол № 1 установчих зборів об`єднання співвласників багатоквартирного будинку Дім-Богоявленська № 14 від 20.05.2021 недійсним та таким, що підлягає скасуванню у зв`язку з порушення процедури скликання установчих зборів та порядку голосування на них та порушує його право особисто чи через представника брати участь в управлінні багатоквартирним будинком, а саме позивач вважає, що ініціативною групою щодо створення ОСББ порушено вимоги ст. 6 Закону України Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку, зокрема не повідомлено всіх власників багатоквартирного будинку, у тому числі й позивача, про проведення установчих зборів. Позивачу невідомо про те чи створювалася ініціативна група по створенню ОСББ. Оскаржуваний протокол установчих зборів не відповідає вимогам форми протоколу зборів співвласників багатоквартирного будинку затвердженого наказом № 203 від 25.08.2015 Міністерством регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України.

У матеріально-правове обґрунтування заявлених позовних вимог позивач посилається на Закон України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" та ст. 385 ЦК України.

10.10.2023 від третьої особи надійшли письмові пояснення у справі, де зазначено що згідно з відомостями, що містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань 14.06.2021 державний реєстратор відділу Центр надання адміністративних послуг Клеванської селищної ради Рівненського району Кондратюк І.С. провів державну реєстрацію Створення юридичної особи Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Дім-Богоявленська 14". Державний реєстратор відділу державної реєстрації юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців Управління державної реєстрації Департаменту не вчиняв дій щодо державної реєстрації Створення юридичної особи Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Дім - Богоявленська 14", а відтак, Департамент не може надати свої доводи, міркування та обґрунтування з приводу заявлених позовних вимог. Крім того, просить розглянути справу без участі їхнього представника.

10.11.2023 від відповідача надійшов відзив на позов, у якому відповідач позов не визнає, та зазначає, що ініціативною групою було прийнято рішення провести установчі збори з метою вирішення питання про створення ОСББ Дім-Богоявленська 14, про що було повідомлено мешканців будинку. Таке повідомлення надіслано власникам житлових та нежитлових приміщень шляхом розміщення в поштовій скриньці кожної з квартир (приміщення) в будинку по АДРЕСА_1 . Крім цього, оголошення про дату та місце проведення установчих зборів було розміщено в кожному під`їзді будинку таким чином, що кожен мешканець будинку мав можливість бути повідомленим про заплановані збори співвласників будинку. Про обізнаність мешканців будинку про проведення установчих зборів також свідчить той факт, що на установчих зборах були присутні більшість (60,74%) власників житлових нежитлових приміщень. Присутні на установчих зборах співвласники були повідомлені про проведення зборів таким самим чином, як і позивач - ОСОБА_1 , що свідчить про те, що всі співвласники багатоквартирного будинку були однаковою мірою обізнані про заплановане проведення установчих зборів з метою створення ОСББ Дім-Богоявленська 14.Крім того, зазначає, що проведення письмового опитування є обов`язковим лишу у випадку відсутності необхідної для прийняття рішення кількості голосів на установчих зборах. При створенні ОСББ Дім-Богоявленська 14 письмове опитування не проводилось, і відповідно в протоколі установчих зборів про це не зазначалось жодної інформації. Щодо зауважень позивача про відсутність зазначення про те прийнято чи не прийнято відповідне рішення варто зазначити, що зазначення такого недоліку є занадто формалізованим, адже очевидним є те, що по питаннях порядку денного було проголосовано більшістю співвласників багатоквартирного будинку, що відповідно свідчить про те, що рішення були прийняті. Разом з цим зазначає, що в протоколі установчих зборів ОСББ Дім-Богоявленська 14 від 20.05.2021 вказано, що рішення вважається прийнятим, якщо за нього проголосувало більше 50 % від загальної площі співвласників житлових та нежитлових приміщень в будинку. Відтак, очевидним є той факт, що рішення були прийняті. Однак, як вбачається зі змісту протоколу при голосуванні по першому питанню порядку денного було запропоновано обрати головою зборів ОСОБА_3 , а секретарем зборів - ОСОБА_4 . Так само, в протоколі установчих зборів вказано про те, що в багатоквартирному будинку АДРЕСА_2 , створюється об`єднанню співвласників багатоквартирного будинку з назвою Дім-Богоявленська №14. При цьому присутнім надавався для ознайомлення статут ОСББ, який за результатами голосування було затверджено. Також слід зазначити, що протокол установчих зборів містить інформацію про те, хто обирається до складе правління ОСББ. Водночас, слід зазначити, що протокол установчих зборів містить інформацію про пропозицію надати, повноваження представнику Установчих зборів ОСОБА_3 підготувати, підписати та подати необхідні документи для державної реєстрації об`єднання. При цьому, як .вбачається зі списків поіменного голосування, такі списки містять дату та підписи голови та секретаря установчих зборів.

Вказані обставини спростовують твердження позивача про начебто недотримання установчими зборами вимог, що встановлені до форми протоколу та порядку його складення. Відповідач зазначає, що документи для реєстрації ОСББ Дім-Богоявленська 14, в тому числі і протокол установчих зборів ОСББ Дім-Богоявленська 14 від 20.05.2021 прийнято державним реєстратором та проведено державну реєстрацію юридичної особи Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку Дім-Богоявленська 14 з присвоєний йому кодом ЄДРПОУ та внесенням відповідного запису до єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, що підтверджує факт належності та відповідності нормам законодавства документів, що були складені для створення ОСББ.В позовній заяві Позивач, вказуючи про те, що при створенні ОСББ мали місце порушення процедури створення, не повідомляє в чому саме полягає порушення його прав та законних інтересів. Зазначення про те, що вказані позивачем порушення начебто обмежуючі його право на участь в управлінні будинком жодним чином не конкретизуються. Тобто позивач стверджує, про те, що порушені його права, однак не зазначає, як саме. Водночас, позивач не вказує яким чином задоволення позовних вимог може відновити порушені права.

Процесуальні рішення, заяви і клопотання сторін, результат їх розгляду.

Ухвалою Господарського суду Рівненської області від 27.09.2023 відкрито провадження у справі, прийнято позовну заяву до розгляду за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 23.10.2023. Цією ж ухвалою суду залучено до участі у справі як третю особу на стороні відповідача, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, Департамент цифрової трансформації та забезпечення надання адміністративних послуг Рівненської міської ради.

Ухвалою суду від 23.10.2023 підготовче засідання відкладено на 13.11.2023.

Ухвалою суду від 13.11.2023 підготовче засідання відкладено на 27.11.2023.

Ухвалою суду від 27.11.2023 закрито підготовче провадження у справі № 918/1014/23, призначено справу до судового розгляду по суті на 11.12.2023.

11.12.2023 від представника позивача надійшло клопотання про поновлення строку та долучення письмових доказів.

Як установлено судом із фактичних обставин справи, провадження у справі відкрито ухвалою суду від 27.09.2023, підготовче засідання призначене на 23.10.2023. Ухвалою суду від 23.10.2023 підготовче засідання відкладено на 13.11.2023. Ухвалою суду від 13.11.2023 підготовче засідання відкладено на 27.11.2023. Ухвалою суду від 27.11.2023 закрито підготовче провадження у справі № 918/1014/23, призначено справу до судового розгляду по суті на 11.12.2023. 11.12.2023 від представника позивача надійшло клопотання про поновлення строку та долучення письмових доказів. Статтею 129 Конституції України визначено принципи рівності усіх учасників процесу перед законом і судом, змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості як одні з основних засад судочинства. Отже, будь-яке рішення господарського суду повинно прийматися з дотриманням цих принципів, які виражені також у ст. 13, 74 ГПК України. Згідно з п. 2, 4, 5 ч. 2 ст. 42 ГПК України учасники справи зобов`язані сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази; надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні. Принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Цей принцип передбачає покладання тягаря доказування на сторони. Одночасно цей принцип не передбачає обов`язку суду вважати доведеною та встановленою обставину, про яку сторона стверджує. Розкриття своїх доказів сторонами під час подання суду перших заяв по суті справи (позов, відзив, пояснення третьої особи) є обов`язковим елементом, що забезпечує функціонування основних засад господарського судочинства, зокрема принципу змагальності сторін, оскільки змагальність полягає у праві сторін завчасно ознайомитися з доказами, представленими іншими учасниками процесу, у праві бути поінформованими про аргументи один одного до початку розгляду справи по суті. Отже, розкриття доказів є процедурою, в межах якої здійснюється діяльність з метою повідомлення осіб, які беруть участь у справі, та суду про наявні в конкретного учасника справи докази або повідомлення таких осіб про докази, якими сторона у справі збирається скористатися у процесі, та з метою надання можливості всім учасникам справи ознайомитися з такими доказами та змістом кожного з них. Обов`язок із доказування слід розуміти як закріплену в процесуальному та матеріальному законодавстві міру належної поведінки особи, що бере участь у судовому процесі, із збирання та надання доказів для підтвердження свого суб`єктивного права, що має за мету усунення невизначеності, яка виникає в правовідносинах у разі неможливості достовірно з`ясувати обставини, які мають значення для справи. Важливим елементом змагальності процесу є стандарти доказування - спеціальні правила, яким суд має керуватися при вирішення справи. Ці правила дозволяють оцінити, наскільки вдало сторони виконали вимоги щодо тягаря доказування і наскільки вони змогли переконати суд у своїй позиції, що робить оцінку доказів більш алгоритмізованою та обґрунтованою. У свою чергу, вказана справа розглядалася за правилами загального позовного провадження, тобто як зі стадією підготовчого провадження, так і розгляду справи по суті. Згідно з правилами ст. 182 ГПК України у підготовчому засіданні суд, зокрема з`ясовує, чи надали сторони докази, на які вони посилаються у позові і відзиві, а також докази, витребувані судом чи причини їх неподання; вирішує питання про проведення огляду письмових, речових і електронних доказів у місці їх знаходження; вирішує питання про витребування додаткових доказів та визначає строки їх подання, вирішує питання про забезпечення доказів, якщо ці питання не були вирішені раніше. Відповідно до приписів ст. 194 ГПК України завданням розгляду справи по суті є розгляд та вирішення спору на підставі зібраних у підготовчому провадженні матеріалів, а також розподіл судових витрат. За правилами ст. 201 ГПК України з оголошення головуючим судового засідання відкритим розпочинається розгляд справи по суті. Суд зазначає, що у справі відповідачу забезпечене право на ефективне представлення в суді своєї справи, однак останній, в порушення вимог ГПК України, подав клопотання про залучення адвоката у справі на стадії розгляду справи по суті, тобто після того як суд розпочав стадію провадження, що передбачає з`ясування обставин справи та дослідження доказів, а не їх зібрання. У силу вимог ч. 4 ст. 13 ГПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Статтею 118 ГПК України унормовано, що право на вчинення процесуальних дій втрачається із закінченням встановленого законом або призначеного судом строку. Заяви, скарги і документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом. Згідно з ч. 1- 5 ст. 119 ГПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду. Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого законом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, без повідомлення учасників справи. Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подані заява, скарга, документи тощо), стосовно якої пропущено строк. Пропуск строку, встановленого законом або судом учаснику справи для подання доказів, інших матеріалів чи вчинення певних дій, не звільняє такого учасника від обов`язку вчинити відповідну процесуальну дію. Слід також зазначити, що неявка у судове засідання будь - якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час та місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи за наявними матеріалами справи. Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує не право бути

особисто присутнім у судовому засіданні під час розгляду цивільної справи, а більш загальне

право ефективно представляти свою справу в суді та нарівні з протилежною стороною користуватися правами, передбаченими принципом рівності сторін. Пункт 1 ст. 6 Конвенції надає Державам можливість на власний розсуд обирати засоби гарантування цих прав сторонам провадження. Отже, питання особистої присутності, форми здійснення судового розгляду, усної чи письмової, а також представництва у суді є взаємопов`язаними та мають аналізуватися у більш ширшому контексті справедливого суду, гарантованого ст. 6 Конвенції. Суд повинен встановити, чи було надано заявнику, стороні цивільного провадження, розумну можливість ознайомитися з зауваженнями або доказами, наданими іншою стороною, та представити свою справу в умовах, що не ставлять його у явно гірше становище порівняно з опонентом протилежною стороною (рішення у справі "Лопушанський проти України"). Суд уважає за необхідне також зазначити, що у справі Смірнова проти України зазначено, що обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору.

Інших заяв і клопотань від сторін не надходило.

Дослідивши матеріали справи у їх сукупності та взаємозв`язку, оцінивши подані докази, суд

установив таке.

Фактичні обставини справи та зміст спірних правовідносин.

Судом із фактичних обставин справи встановлено, що Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Дім - Богоявленська 14" є юридичною особою, зареєстрованою у ЄДРЮОФОПГФ 14.06.2021, номер запису: 100 016304, та діє на підставі статуту, затвердженого рішенням загальних зборів об`єднання співвласників багатоквартирного будинку, оформленого протоколом № 1 від 20.05.2021.

Позивач, ОСОБА_1 , з 14.09.1993 є власником квартири АДРЕСА_3 , що підтверджується Інформацією з Державного реєстру речових прав від 04.04.2023 №327975429.

Як стверджує позивач, 20.05.2021 відбулися загальні збори ОСББ за адресою: АДРЕСА_1 , в яких прийняли участь 43 співвласники квартир та нежитлових приміщень загальною площею 2 095,60 кв.м, що становить 60,74% , з таким порядком денним:

1. Організаційні питання проведення зборів. Обрання голови та секретаря зборів.

2. Створення об`єднання співвласників багатоквартирного будинку, затвердження його найменування та статуту.

3. Вибори голови правління, складу правління та складу ревізійної комісії.

4. Надання повноважень представнику установчих зборів щодо проведення державної реєстрації об`єднання.

Загальна кількість співвласників багатоквартирного будинку (власників квартир та нежитлових приміщень) 74 осіб. Загальна площа всіх квартир та нежитлових приміщень багатоквартирного будинку складає 3449,9 м. кв.

Відповідно до змісту протоколу по кожному з питань проголосували за 43 співвласники, що складає 60,74%, які разом володіють 2095,60 м2, проти проголосували співвласники, які разом володіють 11291, 0 м2, тоді як загальна площа всіх квартир та нежитлових приміщень, зазначена в протоколі, складає 51 331, 0 м2.

За результатами розгляду питань порядку денного одноголосно вирішили: обрати головою зборів - ОСОБА_3 , секретарем ОСОБА_4 , створити об`єднання співвласників багатоквартирного будинку по АДРЕСА_1 та затвердити найменування "Дім - Богоявленська 14", затвердити статут в запропонованій редакції, обрати головою правління ОСББ "Дім - Богоявленська 14" ОСОБА_3 , обрати правління у кількості трьох осіб: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , обрати ревізійну комісію ревізора - ОСОБА_6 , уповноважити ОСОБА_3 підготувати, підписати та подати всі необхідні документи для державної реєстрації об`єднання.

Додатком до протоколу загальних зборів є список поіменного голосування (їх представників) квартир та нежитлових приміщень, які взяли участь в установчих зборах, що підтверджує факт проведення вказаних зборів ОСББ, які відбулися 20.05.2021.

На переконання позивача, оспорюване рішення порушує його права, оскільки було, зокрема, порушено порядок повідомлення про проведення загальних зборів, крім того, оскаржуваний протокол установчих зборів не відповідає вимогам форми протоколу зборів співвласників багатоквартирного будинку, затвердженого наказом № 203 від 25.08.2015 Міністерством регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України.

У зв`язку з чим позивач звернувся до суду з позовом про визнання недійсним рішення установчих зборів, оформленого протоколом № 1 від 20.05.2021.

З урахуванням викладеного судом установлено, що між сторонами виникли спірні правовідносини, пов`язані із визнанням рішення зборів ОСББ недійсним, регулювання яких здійснюється Законом України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку", Закону України "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку", ЦК України, ГК України тощо.

Норми права, що підлягають до застосування, та мотиви їх застосування, оцінка аргументів, наведених сторонами.

Як установлено судом із позовної заяви, підставами для визнання недійними рішень установчих зборів відповідача є: не повідомлено позивачку про проведення установчих зборів у порядку, визначеному чинним законодавством; протокол установчих зборів не відповідає законодавчим вимогам до форми протоколу; список поіменного голосування не відповідає встановленим вимогам тощо.

Щодо невідповідності протоколу та списку поіменного голосування установчих зборів установленим вимогам, то суд зазначає таке.

Частинами сьомою та восьмою статті 7 Закону України "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку" (у редакції, чинній станом на дату виникнення спірних правовідносин) унормовано, що рішення зборів співвласників оформляється протоколом, який підписується усіма співвласниками (їх представниками), які взяли участь у зборах, кожен з яких ставить підпис під відповідним варіантом голосування ("за", "проти", "утримався"), за формою, затвердженою центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної житлової політики. У протоколі обов`язково зазначається така інформація про співвласників (їх представників), які взяли участь у зборах співвласників: прізвище, ім`я, по батькові співвласника, документ, що підтверджує право власності на квартиру або нежитлове приміщення, номер квартири або нежитлового приміщення, загальна площа квартири або нежитлового приміщення, документ, що надає повноваження на голосування від імені співвласника (для представника). Якщо під час проведення зборів співвласників для прийняття рішення не набрано встановленої частиною шостою цієї статті кількості голосів "за" або "проти" проводиться письмове опитування співвласників, які не голосували на зборах.

Письмове опитування співвласників проводиться протягом 15 календарних днів з дати проведення зборів співвласників. Якщо протягом цього строку необхідної кількості голосів "за" не набрано, рішення вважаються неприйнятими.

Окрім того, наказом Міністерством регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 25.08.2015 № 203 затверджено Протокол зборів співвласників багатоквартирного будинку.

Судом із протоколу та додатків до нього (списків поіменних голосувань по кожному питанню порядку денного) установлено, зокрема, що протокол та додатки до нього містять: прізвище, ім`я, по батькові співвласника; документ, що підтверджує право власності на квартиру або нежитлове приміщення; номер квартири або нежитлового приміщення; загальну площу квартири або нежитлового приміщення; результат голосування ("за","проти", "утримався"), підпис співвласника тощо.

Так само протокол містить інформацію як про голову, так і секретаря зборів; місцезнаходження та назву об`єднання; прізвище, ім`я, по батькові членів правління та ревізійної комісії; прізвище, ім`я, по батькові особи, якій надані повноваження проводити державну реєстрацію юридичної особи; списки поіменного голосування підписані головою та секретарем зборів.

Щодо відсутності дати на списках поіменного голосування, то, зважаючи, що на зборах був кворум, а рішення набрали необхідну кількість голосів, відтак, вочевидь, складалися в день проведення зборів 20.05.2021 (список поіменного голосування не тотожний письмовому опитуванню, яке проводиться протягом 15 календарних днів з дати проведення зборів співвласників).

Отже, судом не установлено під час оформлення протоколу та додатків до нього порушень законодавчих вимог, які вплинули на результат голосування та/або порушення прав позивачки.

Щодо неповідомлення позивачки про проведення установчих зборів, то суд зазначає таке.

Відповідно до статті 385 ЦК України власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку для забезпечення експлуатації такого будинку (будинків), користування квартирами та нежитловими приміщеннями та управління, утримання і використання спільного майна багатоквартирного будинку (будинків) можуть створювати об`єднання співвласників багатоквартирного будинку (будинків).

Правові та організаційні засади створення, функціонування, реорганізації та ліквідації об`єднань власників жилих та нежилих приміщень багатоквартирного будинку, захисту їхніх прав та виконання обов`язків щодо спільного утримання багатоквартирного будинку визначені Законом.

Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку - це юридична особа, створена власниками квартир та/або нежитлових приміщень багатоквартирного будинку для сприяння використанню їхнього власного майна та управління, утримання і використання спільного майна (стаття 1 Закону України "Про ОСББ" (у редакції, чинній станом на дату виникнення спірних правовідносин)).

Відповідно до статті 4 Закону України "Про ОСББ" об`єднання створюється для забезпечення і захисту прав співвласників та дотримання їхніх обов`язків, належного утримання та використання спільного майна, забезпечення своєчасного надходження коштів

для сплати всіх платежів, передбачених законодавством та статутними документами.

Об`єднання створюється як непідприємницьке товариство для здійснення функцій, визначених законом. Порядок надходження і використання коштів об`єднання визначається цим Законом та іншими законами України. В одному багатоквартирному будинку може бути

створено тільки одне об`єднання.

Основна діяльність об`єднання полягає у здійсненні функцій, що забезпечують реалізацію прав співвласників на володіння та користування спільним майном співвласників, належне утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території, сприяння співвласникам в отриманні житлово-комунальних та інших послуг належної якості за обґрунтованими цінами та виконання ними своїх зобов`язань, пов`язаних з діяльністю об`єднання.

Об`єднання є юридичною особою, що створюється відповідно до закону. Об`єднання є неприбутковою організацією і не має на меті одержання прибутку для його розподілу між співвласниками.

У силу вимог статті 57 ГК України рішення про утворення суб`єкта господарювання є установчим документом суб`єкта господарювання.

Згідно зі статтею 1 Закону України "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку" співвласником багатоквартирного будинку є власник квартири або нежитлового приміщення у багатоквартирному будинку; управління багатоквартирним будинком - вчинення співвласниками багатоквартирного будинку дій щодо реалізації прав та виконання обов`язків співвласників, пов`язаних з володінням, користуванням і розпорядженням спільним майном багатоквартирного будинку.

За приписами частини 2 статті 4 Закону України "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку" власники квартир та нежитлових приміщень є співвласниками спільного майна багатоквартирного будинку.

Частинами першою, другою статті 10 Закону України "Про ОСББ" визначено, що органами управління об`єднання є загальні збори співвласників, правління, ревізійна комісія об`єднання.

Вищим органом управління об`єднання є загальні збори.

Загальні збори скликаються і проводяться в порядку, передбаченому цим Законом для установчих зборів, правлінням об`єднання або ініціативною групою з не менш як трьох співвласників (частина третя статті 10 Закону України "Про ОСББ").

Порядок скликання та проведення установчих зборів об`єднання регулюється, зокрема статтею 6 Закону України "Про ОСББ" .

Відповідно до частин четвертої, п`ятої статті 6 Закону України "Про ОСББ" повідомлення про проведення установчих зборів направляється ініціативною групою не менше ніж за 14 днів до дати проведення установчих зборів. Повідомлення направляється в письмовій формі і вручається кожному співвласнику під розписку або шляхом поштового відправлення (рекомендованим листом). У повідомленні про проведення установчих зборів зазначається з чиєї ініціативи скликаються збори, місце і час проведення, проект порядку денного. Час і місце проведення обираються зручними для більшості можливих учасників зборів.

Нормою статті 6 Закону України "Про ОСББ" визначено лише способи повідомлення співвласників про проведення установчих зборів - або шляхом вручення безпосередньо співвласнику під розписку або шляхом надіслання поштового відправлення рекомендованим листом (два способи повідомлення). Водночас статтею 10 Закону України "Про особливості здійснення права власності в багатоквартирному будинку" встановлено саме порядок здійснення такого повідомлення (шляхом надсилання на адресу квартири або нежитлового приміщення, що належить співвласнику у багатоквартирному будинку (аналогічний висновок викладено в постановах Верховного Суду від 22.06.2021 у справі №910/9672/20, від 02.12.2020 у справі №916/86/20).

Як встановлено судом, у матеріалах справи відсутні докази щодо належного виконання відповідачем обов`язку з повідомлення позивачки про проведення оспорюваних зборів.

Разом з тим, Верховний Суд у постановах від 21.10.2021 у справі №910/15071/20, від 06.09.2021 у справі № 916/3074/20 за позовами співвласника багатоквартирного будинку до ОСББ щодо оскарження рішення загальних зборів ОСББ зазначив, що виключно встановлення окремих порушень під час скликання та проведення загальних зборів учасників юридичних осіб не призводить до обов`язкового визнання недійсним рішення таких зборів.

Верховний Суд у цих постановах вказав, що безумовною підставою для визнання недійсними рішень загальних зборів є: прийняття загальними зборами рішення за відсутності кворуму для проведення загальних зборів чи прийняття рішення; прийняття загальними зборами рішень з питань, не включених до порядку денного загальних зборів.

Отже, порушення під час проведення загальних зборів можна поділити на безумовні, тобто ті, які мають наслідком безумовне визнання прийнятих на цих зборах рішень недійсними, і ті, які хоч і допускаються, однак не завжди призводять до недійсності рішень загальних зборів.

Відтак не всі порушення законодавства, допущені під час скликання та проведення загальних зборів юридичної особи, є підставами для визнання недійсними прийнятих ними рішень.

Окрім того, для визнання недійсними рішень загальних зборів необхідно встановити факт порушення цим рішенням прав та законних інтересів співвласників об`єднання (аналогічних висновків дійшов Верховний Суд у постановах від 23.02.2022 у справі № 914/807/20 та від 26.10.2022 у справі № 916/1010/21).

Звертаючись з цим позовом до суду, позивачка, зокрема вказала, що неповідомлення її про проведення установчих зборів позбавило її права на участь в управлінні об`єднанням, на добровільне волевиявлення та висловлення своєї думки, яка могла потенційно вплинути на результати голосування, тобто остання була позбавлена можливості здійснити вплив на результати голосування.

За частиною дев`ятою статті 6 Закону України "Про ОСББ" рішення вважається прийнятим, якщо за нього проголосувало більше половини загальної кількості усіх співвласників.

Судом із протоколу установчих зборів установлено, що загальна кількість співвласників багатоквартирного будинку (власників квартир та нежитлових приміщень) становить 74 особи, загальна площа всіх квартир та нежитлових приміщень - 3449,9 кв.м, на установчих зборах були присутні 43 особи (58,11% від загальна кількості співвласників), що складає 2095,60 кв.м (60,74% від загальної площі квартир та нежитлових приміщень), тобто рішення на установчих зборах прийняті більшістю відповідно до вимог частити дев`ятої статті 6 Закону України "Про ОСББ".

При цьому відсутність кворуму не є підставою для визнання недійними оспорюваних рішень.

Ураховуючи, що за ухвалення оспорюваних рішень проголосувала більшість співвласників, відтак висловлення позивачкою думки навряд чи вплинуло на результати голосування.

Як установлено судом, метою скликання та проведення установчих зборів було створення ОСББ та обрання органів управління. Відновити порушене право позивачки на участь в установчих зборів та реалізацію нею впливу на результати голосування можливо лише шляхом ліквідації вже створеного об`єднання та скликання нових установчих зборів.

У зв`язку з цим суд вважає за необхідне зазначити, що згідно із частиною другою статті 6 Закону України "Про особливості здійснення права власності в багатоквартирному будинку" реалізація співвласником своїх прав не може порушувати права інших співвласників.

Суд, відповідно до частини третьої статті 16 ЦК України, може відмовити у захисті цивільного права та інтересу особи в разі порушення нею положень частин другої - п`ятої статті 13 цього Кодексу.

Частинами другою та третьою статті 13 ЦК України встановлено, що при здійсненні своїх прав особа зобов`язана утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб, завдати шкоди довкіллю або культурній спадщині. Не допускаються дії особи, що вчиняються з наміром завдати шкоди іншій особі, а також зловживання правом в інших формах.

У пункті 1 статті 6 Конвенції Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) закріплене "право на суд" разом з правом на доступ до суду, тобто правом звертатися до суду із цивільними скаргами, що складають єдине ціле (див. mutatis mutandis рішення ЄСПЛ у справі "Голдер проти Сполученого Королівства"(Golder v. the United Kingdom) від 21.02.1975, заява № 4451/70, пункт 36). Проте такі права не є абсолютними та можуть бути обмежені, але лише таким способом і до такої міри, що не порушує сутність цих прав (див. mutatis mutandis рішення ЄСПЛ у справі "Станєв проти Болгарії"(Stanev v. Bulgaria) від 17.01.2012, заява №36760/06, пункт 230).

З огляду на викладене суд вважає, що обраний позивачкою спосіб захисту її порушених прав є непропорційним за фактичних обставин, що виникли між сторонами спору, оскільки позивачка не може реалізовувати захист свого права у спосіб порушення прав інших співвласників, які своєю більшістю не оспорюють цього рішення, а також інших осіб, які після прийняття будинку в управління ОСББ, були залучені до надання відповідних послуг з утримання цього будинку. Це суперечить як конституційним основам правового господарського порядку в Україні, які унормовані в частині другій статті 5 ГК України, так і

стабільності цивільного обороту в цілому.

Отже, позовна вимога щодо визнання недійсним рішення установчих зборів юридичної особи (ОСББ), яка створена у відповідному порядку на захист інтересів співвласників будинку, існує та здійснює свою діяльність тривалий час, за період свого існування набувши відповідних прав і обов`язків, не призведе до поновлення прав і законних інтересів позивачки у цій справі. Швидше за все такий позов буде свідчити про втручання суду в діяльність ОСББ та порушення інтересів інших його співвласників, що є недопустимим, оскільки вимоги позивачки по суті спрямовані на скасування юридичної підстави створення ОСББ, тобто на припинення ОСББ у спосіб, який не відповідає законодавству, а не на захист її прав та охоронюваних законом інтересів (подібний за змістом висновок викладено в постановах Верховного Суду від 22.06.2021 у справі №910/9672/20, від 11.08.2021 у справі №922/2575/19, від 25.05.2022 у справі №913/162/21).

Висновки суду за результатами вирішення спору.

За результатами з`ясування обставин, на які сторони посилалися як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були дослідженні судом, і з наданням оцінки всім аргументам учасників справи у їх сукупності та взаємозв`язку, як це передбачено вимогами ст.75-79, 86 ГПК України, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позову.

Розподіл судових витрат.

Згідно з ч. 1 ст. 123 ГПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Разом з першою заявою по суті спору кожна сторона подає до суду попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які вона понесла і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи (ч. 1 ст. 124 ГПК України).

У позовній заяві позивачем зазначено попередній розрахунок судових витрат, що складаються із судового збору в розмірі 2 684,00 грн.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 129 ГПК України судовий збір покладається у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, - на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Зважаючи, що у задоволенні позову відмовлено, відтак судовий збір в розмірі 2 684,00 грн покладається на позивачку.

Керуючись ст. 73, 74, 76-79, 86, 91, 123, 129, 233, 238, 240, 241 ГПК України, суд

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову ОСОБА_1 до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Дім - Богоявленська 14" про визнання недійсним рішення установчих зборів ОСББ "Дім - Богоявленська 14", оформленого протоколом № 1 від 20.05.2021, відмовити.

Позивач: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_4 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ).

Відповідач:. Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Дім - Богоявленська 14" (33022, м. Рівне, вул. Богоявленська, буд. 14, ідентифікаційний код 44327755).

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду (ч. 1,

2 ст. 241 ГПК України).

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення (ч. 1 ст. 256 ГПК України).

Інформацію по справі, що розглядається, можна отримати на сторінці суду на офіційному вебпорталі судової влади України в мережі Інтернет за: http://rv.arbitr.gov.ua/sud5019/.

Повне судове рішення складене та підписане 13.12.2023.

Суддя О.Андрійчук