ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ДОНЕЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
_____________________________________________________________________________
У Х В А Л А
13.12.2023 № 905/1463/23
Господарський суд Донецької області у складі судді Огороднік Д.М., розглянувши матеріали
за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю БІЗНЕС ПОЗИКА
до ОСОБА_1
Без повідомлення (виклику) учасників справи
Судом встановлено, що згідно бази даних Автоматизованої системи Діловодства спеціалізованого суду у Товариства з обмеженою відповідальністю БІЗНЕС ПОЗИКА зареєстрований електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційна системі (підсистема Електронний суд). Крім того, сама позовна заява подана позивачем до Господарського суду Донецької області через підсистему Електронний суд.
Відповідно до ч.5 ст. 6 Господарського процесуального кодексу України суд направляє судові рішення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу до їхніх електронних кабінетів, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).
Згідно з ч.7 ст. 6 Господарського процесуального кодексу України особі, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суд вручає будь-які документи у справах, в яких така особа бере участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення до електронного кабінету такої особи, що не позбавляє її права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.
За таких обставин, направлення ухвали суду від 21.11.2023 здійснювалось до електронного кабінету Товариства з обмеженою відповідальністю БІЗНЕС ПОЗИКА зареєстрованого в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційна системі.
З довідки про доставку електронного листа вбачається, що Товариству з обмеженою відповідальністю БІЗНЕС ПОЗИКА доставлено ухвалу суду про залишення позовної заяви без руху від 21.11.2023 до електронного кабінету 22.11.2023 о 18:22 год.
Пунктами 2,5 Частини 6 ст. 242 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що днем вручення судового рішення є день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення до електронного кабінету особи. Якщо судове рішення надіслано до електронного кабінету пізніше 17 години, судове рішення вважається врученим у робочий день, наступний за днем його відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про його доставлення.
За таких обставин, ухвала суду від 21.11.2023 про залишення позовної заяви без руху вручена позивачу 23.11.2023.
Відповідно до ч.2 ст.174 Господарського процесуального кодексу України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
Ухвалою суду від 21.11.2023 про залишення позовної заяви без руху, судом встановлено строк на усунення недоліків протягом 5 днів з моменту отримання ухвали.
Відповідно до ст.113 Господарського процесуального кодексу України строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом.
Згідно з ст.114 Господарського процесуального кодексу України суд має встановлювати розумні строки для вчинення процесуальних дій. Строк є розумним, якщо він передбачає час, достатній, з урахуванням обставин справи, для вчинення процесуальної дії, та відповідає завданню господарського судочинства.
За приписами ст. 116 Господарського процесуального кодексу України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок. Якщо закінчення строку припадає на вихідний, святковий чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день. Строк не вважається пропущеним, якщо до його закінчення заява, скарга, інші документи чи матеріали або грошові кошти здані на пошту чи передані іншими відповідними засобами зв`язку.
Таким чином, позивач про існуючі недоліки позовної заяви та про строк встановлений судом на їх усунення, був повідомлений 23.11.2023 та повинен був їх усунути до 28.11.2023 включно.
До суду не надходило жодних заяв від позивача, що були відправлені до 28.11.2023 включно.
12.12.2023, через підсистему «Електронний суд», надійшла заява Товариства з обмеженою відповідальністю «БІЗНЕС ПОЗИКА» б/н від 11.12.2023 (вх.№07-10/6322/23) про усунення недоліків. В заяві зазначено, що на виконання вимог ухвали від 22.11.2023 надаються наступні документи: належні та допустимі докази на підтвердження наявності ліцензії щодо здійснення господарського діяльності із надання фінансових послуг; докази на підтвердження здійснення часткової оплати відповідачкою за договором №364006-КС-002 на загальну суму 2000,00 грн.
Дослідивши зміст ухвали суду від 21.11.2023 та зміст заяви позивача, що надійшла 12.12.2023 разом з додатками, судом встановлено, що вказана заява подана з пропущенням строку встановленого судом.
У своїй заяві позивач просить суд взяти до уваги воєнний стан введений Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» та рекомендації Ради судді України щодо питань пов`язаних з поверненням процесуальних документів, залишення їх без руху, встановлення процесуальних строків та за можливості продовження їх щонайменше до закінчення воєнного стану. Позивач зазначає, що введення воєнного стану фактично визнається поважною причиною пропуску строку.
Відповідно до пункту 6 частини другої статті 42 Господарського процесуального кодексу України учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.
Згідно з ч.1 ст. 119 Господарського процесуального кодексу України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.
Відповідно до ч.2 ст. 119 Господарського процесуального кодексу України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.
У даній справі йдеться про строк, встановлений судом, у порядку, передбаченому ст. 174 Господарського процесуального кодексу України.
Нормами ч.2 ст.174 Господарського процесуального кодексу України визначено, що в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
Як встановлено судом вище, заява про усунення недоліків подана з пропущенням строку визначеного ухвалою суду від 21.11.2023 та з перевищенням максимального строку встановленого ч. 2 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України. Жодних клопотань про продовження строку на усунення недоліків на адресу суду не надходило.
Із доводів позивача вбачається, що останній посилається на рекомендації Ради Суддів України, якими судам рекомендовано виваженно підходити до питань, пов`язаних з поверненням процесуальних документів та по можливості продовжувати їх щонайменше до закінчення воєнного стану та вважає, що введення воєнного стану фактично визнається поважною причиною пропуску строку. Інших доводів, позивач не наводить.
На даному етапі позивач має довести і обґрунтувати суду причини пропуску строку саме для подання заяви на усунення недоліків позовної заяви.
Однак, позивач не надав суду належних та допустимих доказів на підтвердження наявності непереборних причин пропуску строку подання заяви про усунення недоліків.
Суд зазначає, що саме по собі введення воєнного стану автоматично не є підставою для поновлення будь-якого процесуального строку. У кожному конкретному випадку сторона має довести, яким чином введення воєнного стану унеможливило його (процесуального строку) дотримання, зокрема, у даному випадку, яким чином позивач, не зміг у встановлений судом та законом строк підготувати і подати заяву на усунення недоліків.
У заяві про усунення недоліків позивач визнає факт пропущення процесуального строку. При цьому не заявляє жодного клопотання щодо його поновлення або продовження. Окрім цього, позивачем, у заяві, не зазначено конкретних причин пропуску строку на подання заяви про усунення недоліків, які судом могли б бути розцінені як поважні підстави для поновлення або продовження строку.
Згідно з правовим висновком викладеним у постанові Великої Палати Верховного Суду від 10.11.2022 у справі №990/115/22 визначено, що введення на території України воєнного стану не зупинило перебіг процесуальних строків звернення до суду з позовами. Питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не є підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку.
Враховуючи вищевикладене, сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні, посилання позивача на існування воєнного стану без належного обґрунтування, мотивування та аргументування впливу на неможливість своєчасного звернення до суду з заявою, нехтування процесуальними строками встановленими судом та строками встановленими законом, не подання відповідних підтверджуючих доказів, що унеможливили вчинення процесуальної дії у відповідний строк, не є підставою для поновлення/продовження такого процесуального строку.
Враховуючи вищевикладене, сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні, посилання на існування воєнного стану без належного обґрунтування, мотивування та аргументування впливу на неможливість своєчасного звернення до суду з заявою, нехтування процесуальними строками встановленими судом та строками встановленими законом, не подання відповідних підтверджуючих доказів, що унеможливили вчинення процесуальної дії у відповідний строк, не є підставою для поновлення такого процесуального строку.
Суд не визнає поважними доводи позивача щодо неможливості усунення недоліків позовної заяви у строк встановлений судом, відтак, заява позивача про усунення недоліків судом не приймається, оскільки подана з порушенням строку встановленого ухвалою суду від 21.11.2023.
Згідно з ч.4 ст.174 Господарського процесуального кодексу України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.
За таких обставин, позов Товариства з обмеженою відповідальністю БІЗНЕС ПОЗИКА підлягає поверненню.
Керуючись ст.ст. 73, 76, 77, 172, 174, 176, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд
2. Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею до господарського суду в загальному порядку після усунення недоліків та про необхідність подання клопотання про повернення судового збору сплаченого при подання даної позовної заяви на підставі ст. 7 Закону України "Про судовий збір".
3. Ухвала набирає чинності з моменту її підписання та може бути оскаржена в апеляційному порядку у порядку та строки, передбачені ст.ст. 254 - 257 Господарського процесуального кодексу України.
Суддя Д.М. Огороднік