ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

"12" грудня 2023 р. Справа № 911/3459/23

Господарський суд Київської області у складі судді Яреми В.А. перевіривши матеріали позовної заяви Приватного акціонерного товариства ДТЕК Київські регіональні електромережі

до Державного підприємства «Центр організаційно-технічного і інформаційного забезпечення управління зоною відчуження»

про стягнення 43 688,36 гривень

встановив:

Через канцелярію Господарського суду Київської області від Приватного акціонерного товариства ДТЕК Київські регіональні електромережі надійшла позовна заява до Державного підприємства «Центр організаційно-технічного і інформаційного забезпечення управління зоною відчуження» про стягнення 43 688,36 гривень, з яких: 43 032,28 грн заборгованості згідно договору про надання послуг з розподілу електричної енергії, 319,50 грн 3% річних, 336,58 грн інфляційних нарахувань.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на порушення відповідачем умов договору про надання послуг з розподілу електричної енергії №230030605 від 17.07.2019 щодо повної та вчасної оплати відповідно наданих позивачем послуг.

Дослідивши матеріали вказаної вище позовної заяви, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення її без руху, зважаючи на таке.

Приписами ст. 2 Господарського процесуального кодексу України унормовано, що господарське судочинство в Україні здійснюється, зокрема, на засадах верховенства права, змагальності сторін, диспозитивності, пропорційності, неприпустимості зловживання процесуальними правами, обов`язковості судового рішення.

Суворе та неухильне дотримання зазначених принципів є запорукою досягнення завдань судочинства, що превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Відкриття провадження у справі позовного провадження є визначальною стадією судового процесу і може здійснюватись судом лише у випадку відповідності поданої позовної заяви вимогам, визначеним процесуальним законом.

У відповідності до пп. 3, 5, 8 ч. 3 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява повинна містити, зокрема:

- обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються;

- виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

- зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності).

Згідно приписів ч. 1 ст. 14, ч.1 ст. 73, ч. 4 ст. 74, ч. 2 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у господарських справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів.

Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Однак ні зміст позовної заяви, ані додані до неї розрахунки заявлених до стягнення сум 3% річних та інфляційних втрат не містять відомостей стосовно підстави походження зобов`язання (відповідний неоплачений місяць/рахунок), на яку здійснювались відповідні нарахування 3% річних та інфляційних втрат, окремо по кожній із сум боргу.

Вказані ж позивачем у розрахунку номери документів та суми заборгованості не дозволяють ідентифікувати ані підставу походження такого боргу (відповідний неоплачений місяць/рахунок), на який позивачем здійснено нарахування, ані взаємозв`язок між такою сумою боргу та вказаним біля неї номером документа.

Вказане вище свідчить про невідповідність позовної заяви Приватного акціонерного товариства ДТЕК Київські регіональні електромережі приписам п. 3 ч. 3 ст. 162 ГПК України стосовно необхідності надання позивачем обґрунтованого розрахунку сум, що стягуються.

Також, в порушення приписів п. 5 ч. 3 ст. 162 ГПК України, позовна заява Приватного акціонерного товариства ДТЕК Київські регіональні електромережі не містить викладу обставин щодо обліку обсягів переданої відповідачу електричної енергії за спірний період та складення і надання споживачу актів щодо наданих послуг, а також пояснень стосовно доказів на підтвердження відповідних обставин та можливості/неможливості подання їх до суду.

В розрізі наведеного суд звертає увагу позивача на те, що пунктами 3.2., 3.4. договору про надання послуг з розподілу електричної енергії №230030605 від 17.07.2019 та пунктом 13 додатку 4 до вказаного договору, зокрема, передбачено таке:

- за підсумками розрахункового місяця постачальник послуг комерційного обліку (оператор) системи забезпечує визначення обсягу електричної енергії за точками комерційного обліку споживачу не залежно від того, хто є власником комерційного засобу (засобів) обліку та в установленому порядку передає ці дані адміністратору комерційного обліку для можливості їх використання суб`єктами ринку електричної енергії, у тому числі постачальником споживача;

- при обладнанні комерційних засобів обліку засобами дистанційної передачі даних, інформація про покази засобів обліку за розрахунковий місяць формується через канали дистанційного зв`язку;

- за підсумками розрахункового місяця (періоду), за умови прямих розрахунків з оператором системи за відповідні послуги, оператор системи оформлює та направляє (надає) споживачу такі документи: акт про прийняття-передавання наданої послуги з розподілу електричної енергії; акт про прийняття-передавання наданої послуги з компенсації перетікань реактивної електричної енергії.

З огляду вказаних вище недоліків судом враховано, що:

- згідно приписів ст. ст. 14, 74, 164 Господарського процесуального кодексу України суд позбавлений права збирати докази з власної ініціативи, тоді як позивач зобов`язаний вказати, якими саме доказами підтверджуються викладені ним у позові обставини, та відповідно надати такі докази або повідомити суд про неможливість їх надання;

- саме лише небажання позивача або його суб`єктивні міркування про доцільність подання доказів на підтвердження викладених у позові обставин не є підставою від звільнення позивача від обов`язку виконати покладені на нього процесуальні обов`язки передбачені наведеними вище приписами ГПК України;

- бухгалтерські довідки та/або акти звірки розрахунків є лише технічними (фіксуючими) документами, несуть інформаційний характер, попри те зазначені документи не є первинними обліковими документами, як наслідок можуть бути оцінені судом лише у сукупності з іншими доказами;

- на позивача покладено процесуальний обов`язок з подання обґрунтованого розрахунку заявлених до стягнення сум, тоді як позиція щодо суті спору та реалізації особою права на здійснення нарахувань має бути однозначною та такою, яка б не змушувала суд тлумачити дії та волю сторони з подвійним змістом;

- згідно викладеної у постанові Верховного Суду від 16.03.2020 у справі №922/1658/19 позиції господарський суд має з`ясовувати обставини, пов`язані з правильністю здійснення позивачем розрахунку, та здійснити оцінку доказів, на яких цей розрахунок ґрунтується.

Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, беручи до уваги наведені нормативні приписи та встановленні судом порушення вищезазначених норм процесуального законодавства при зверненні позивача до суду із відповідним позовом, зокрема щодо оформлення позовної заяви та її змісту, суд дійшов висновку про залишення позовної заяви Приватного акціонерного товариства ДТЕК Київські регіональні електромережі без руху та надання строку для усунення відповідних недоліків десять днів з дня вручення зазначеної ухвали.

Керуючись ст. ст. 91, 162, 164, 174, 232, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

постановив:

1. Залишити позовну заяву Приватного акціонерного товариства ДТЕК Київські регіональні електромережі без руху.

2. Виявлені недоліки усунути протягом десяти днів з дня вручення зазначеної ухвали шляхом подання до суду:

1) обгрунтованого розрахунку заявлених до стягнення сум 3% річних та інфляційних втрат із визначенням підстави походження зобов`язання (відповідний неоплачений місяць/рахунок) та суми фактичної заборгованості, на яку здійснювались відповідні нарахування, окремо по кожній сумі боргу та виду нарахування;

2) письмових пояснень щодо обліку обсягів переданої відповідачу електричної енергії за спірний період та складення і надання споживачу актів щодо відповідно наданих послуг,

3) письмових пояснень стосовно доказів та, відповідно, і самих доказів, що підтверджують обставини обліку обсягів переданої відповідачу електричної енергії за спірний період, або пояснень про наявність/відсутність у позивача зазначених доказів та/або неможливості їх подання разом з позовною заявою;

4) письмових пояснень стосовно доказів та, відповідно, і самих доказів, що підтверджують обставини складення і надання споживачу актів щодо наданих за спірний період послуг або пояснень щодо наявності/відсутності у позивача зазначених доказів та/або неможливості їх подання разом з позовною заявою.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею відповідно до ч. 2 ст. 235 ГПК України та оскарженню окремо від рішення суду згідно ч. 2 ст. 254, ст. 255 ГПК України не підлягає.

Суддя В.А. Ярема