ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

07 грудня 2023 року м. Черкаси справа № 925/1499/23

Господарський суд Черкаської області у складі головуючого судді Грачова В.М., при секретарі судового засідання Вовчанській К.Ю., без участі представників сторін, розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні суду в м. Черкаси справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Сонаті» до ОСОБА_1 про стягнення 182817 грн. 59 коп.,

ВСТАНОВИВ:

Позивач - Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Сонаті» через систему «Електронний суд» звернувся в Господарський суд Черкаської області з позовом до ОСОБА_1 (далі-відповідач) про стягнення, на підставі договору про відкриття та ведення поточного рахунку від 25.11.2011 року та договору відступлення права вимоги №07-12/20-S від 07.12.2020 року, 182817 грн. 59 коп. боргу та відшкодування судових витрат.

Ухвалою Господарського суду Черкаської області від 09.11.2023 року позовну заяву прийнято до розгляду, по ній відкрито провадження у справі № 925/1499/23 за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін, встановлено сторонам строки для подання заяв по суті справи, судове засідання для розгляду справи по суті призначено на 07.12.2023 року.

В засідання суду 07.12.2023 року сторони явку своїх представників не забезпечили. Позивач про дату, час та місце судового розгляду справи повідомлений належним чином відповідно до даних довідок про доставку електронного листа на його електронну адресу , вказану позивачем у позовній заяві та адресу представника позивача - Левчука Ю.О. - ІНФОРМАЦІЯ_1 , причини неявки представника суду не повідомив, заяви про розгляд справи за його відсутності суду не подав.

Відповідачка письмовий відзив на позов не подала, ухвала суду від 09.11.2023 року, адресована відповідачу у визначеному ч. 5 ст. 176 ГПК України порядку на адресу: 19511, Черкаська область, Черкаський район, с. Мліїв, вул. Сосновка, 48 відділенням Укрпошти повернена суду з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою». Інший примірник ухвали направлений на адресу: АДРЕСА_1 , відповідно до даних Укрпошти про відстеження поштового відправлення №369 вручена представнику відповідача за довіреністю.

Згідно з ч. 6 ст. 242 ГПК України, днем вручення судового рішення є:

1) день вручення судового рішення під розписку;

2) день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи;

3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення;

4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду;

5) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, яка зареєстрована у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Відповідно до частин 3, 7 статті 120 ГПК України, виклики і повідомлення здійснюються шляхом вручення ухвали в порядку, передбаченому цим Кодексом для вручення судових рішень. Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місцезнаходження чи місця проживання під час розгляду справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання ухвала про повідомлення чи виклик надсилається учасникам судового процесу, які не мають офіційної електронної адреси, та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, які забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, за останньою відомою суду адресою і вважається врученою, навіть якщо відповідний учасник судового процесу за цією адресою більше не знаходиться або не проживає.

Таким чином, суд продемонстрував достатню старанність, щоб дозволити відповідачам, які повинні знати про правила, що застосовуються до надіслання судових повідомлень учасникам справи, визначитися з провадженням у відкритій господарській справі та скористатись своїми правами і обов`язками, передбаченими статтями 42, 46 ГПК України, вважає їх повідомленими належним чином.

Частиною 1 ст. 202 ГПК України визначено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Дослідивши матеріали справи № 925/1499/23, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до частин першої-четвертої статті 13 Господарського процесуального кодексу України, судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Згідно із частиною першою статті 41 зазначеного Кодексу у справах позовного провадження учасниками справи є сторони та треті особи.

Водночас частиною першою статті 45 Господарського процесуального кодексу України сторонами в судовому процесі - позивачами і відповідачами - можуть бути особи, зазначені у статті 4 цього Кодексу.

За приписами пункту 2 частини першої статті 42 Господарського процесуального кодексу України учасники справи мають право, зокрема, брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом.

Відповідно до частини другої статті 120 Господарського процесуального кодексу України суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою.

Разом з тим частиною другою статті 202 Господарського процесуального кодексу України визначено, що у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно з пунктом 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України, суд залишає позов без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, або позивач (його представник) не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Аналіз змісту наведених норм процесуального закону свідчить, що обов`язковими умовами для застосування передбачених частиною четвертою статті 202, пунктом 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України процесуальних наслідків неявки позивача у судове засідання є одночасно його належне повідомлення про час і місце судового засідання та відсутність заяви позивача про розгляд справи за його відсутності.

У разі відсутності у позивача наміру брати участь у судовому засіданні, приписами статей 202, 226 Господарського процесуального кодексу України передбачено подання позивачем заяви про розгляд справи за його відсутності. Тобто право позивача як особи, яка подала позов та зацікавлена в його розгляді, не бути присутнім у судовому засіданні кореспондується з його обов`язком подати до суду відповідну заяву про розгляд справи за його відсутності (такий правовий висновок викладений у постановах об`єднаної палати Верховного Суду у складі суддів Касаційного господарського суду від 05.06.2020 у справі № 910/16978/19 та від 16.10.2020 у справі № 910/8816/19, постанові Верховного Суду від 23.11.2023 року у справі № 907/726/18).

Разом з тим, частина четверта статті 202, пункт 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України не передбачають вимоги про те, що для залишення позову без розгляду позивач має не з`явитися у судове засідання саме у зв`язку з визнанням судом його явки обов`язковою та викликом до суду (аналогічний правовий висновок міститься у постанові об`єднаної палати Верховного Суду у складі суддів Касаційного господарського суду від 05.06.2020 року у справі № 910/16978/19).

Положення частини четвертої статті 202, пункту 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України не пов`язують залишення позовної заяви без розгляду з необхідністю надання судом оцінки можливості вирішення спору за відсутності представника позивача, який не з`явився на виклик суду, не повідомив про причини неявки, будучи належним чином повідомлений про призначення справи до розгляду. Наведене, однак, не стосується випадків, коли позивач подав заяву про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору. Тобто оцінка можливості вирішення спору по суті за відсутності представника позивача має обов`язково надаватись судами у разі, якщо позивач не з`явився на виклик суду, але звернувся із заявою про розгляд цієї справи за його відсутності (такий правовий висновок викладено у постанові об`єднаної палати Верховного Суду у складі суддів Касаційного господарського суду від 13.09.2019 року у справі № 916/3616/15).

Приписи частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 ГПК України не передбачають вимоги, що для залишення позову без розгляду позивач має не з`явитися у судове засідання саме у зв`язку з визнанням його явки обов`язковою та викликом до суду (судом враховано позицію Об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду викладену у постанові від 05.06.2020 року у справі №910/16978/19).

З урахуванням вищевикладеного, зважаючи на ігнорування позивачем своїх процесуальних обов`язків і вимог суду, будучи належним чином повідомленим про розгляд справи № 925/1499/23 в засідання суду 07.12.2023 року відповідно до даних довідок про доставку електронного листа на його електронну адресу , вказану ним у позовній заяві та на адресу представника позивача - Левчука Ю.О. - ІНФОРМАЦІЯ_1 , причини неявки в судове засідання суду не повідомив, заяви про розгляд справи за його відсутності суду не подав, суд приходить до висновку, що позовна заява підлягає залишенню без розгляду на підставі п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України.

Крім того, норми статті 226 Господарського процесуального кодексу України не пов`язують можливість залишення позову без розгляду із стадією судового розгляду. Такий правовий висновок викладено у постановах Верховного Суду від 06.11.2019 у справі № 904/2423/18, від 02.12.2020 у справі № 914/1531/19, від 22.12.2020 у справі № 925/337/19, від 13.01.2021 у справі № 910/4372/20, від 10.02.2021 у справі № 916/365/17, від 19.01.2022 у справі № 904/6347/21.

Також судом враховано, що об`єднана палата Верховного Суду у складі суддів Касаційного господарського суду у постанові 13.10.2019 у справі № 916/3616/15 відступила від висновків щодо застосування положень частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України, викладених, зокрема, у постановах Верховного Суду від 18.03.2019 у справі № 910/1615/16, від 20.11.2018 у справі № 908/104/18 про те, що обов`язковою умовою для залишення позову без розгляду з підстав неявки позивача (його представника) у судове засідання є неможливість вирішення судом спору по суті за наявними матеріалами справи, про що вказано в постанові Верховного Суду від 09.11.2022 року у справі № 925/1376/21.

При цьому слід зазначити, що Велика Палата Верховного Суду в постанові від 30.01.2019 у справі № 755/10947/17 (провадження № 14-435цс18) вказала, що суди під час вирішення тотожних спорів мають враховувати саме останню правову позицію Великої Палати Верховного Суду. Таким же чином підлягають врахуванню при вирішенні спору й інші постанови Верховного Суду.

Згідно з ч. 2 ст. 226 ГПК України, про залишення позову без розгляду постановляється ухвала, в якій вирішуються питання про розподіл між сторонами судових витрат, про повернення судового збору з бюджету.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір», сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду, зокрема, в разі залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням).

У зв`язку з тим, що підставою для винесення ухвали про залишення позову Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Сонаті» без розгляду є неявка його представника в судове засідання, неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, та враховуючи положення п. 4 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір», сплачений судовий збір судом не повертається.

Відповідно до ч. 4 ст. 226 ГПК України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення обставин, що були підставою для залишення позову без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Керуючись ст.ст. 226 ч. 1 п. 4, 234-236, 255, 256 ГПК України, господарський суд

УХВАЛИВ:

Позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Сонаті» до ОСОБА_1 про стягнення 182817 грн. 59 коп. у справі № 925/1499/23 залишити без розгляду.

Ухвала суду може бути оскаржена до Північного апеляційного господарського суду протягом десяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя Грачов В.М.