ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14.12.2023м. ДніпроСправа № 904/5867/23

Господарський суд Дніпропетровської області у складі судді Фещенко Ю.В., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження, без повідомлення (виклику) представників сторін, справу

за позовом Приватного акціонерного товариства "Підприємство з експлуатації електричних мереж "Центральна енергетична компанія" (м. Дніпро)

до Комунального підприємства "Жилсервіс-5" Дніпровської міської ради (м. Дніпро)

про стягнення вартості необлікованої електричної енергії у розмірі 82 694 грн. 74 коп.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Приватне акціонерне товариство "Підприємство з експлуатації електричних мереж "Центральна енергетична компанія" (далі - позивач) звернулося до Господарського суду Дніпропетровської області з позовною заявою, в якій просить суд стягнути з Комунального підприємства "Жилсервіс-5" Дніпровської міської ради (далі - відповідач) вартість електроенергії, не облікованої внаслідок порушення Правил користування електричною енергією, в сумі 82 694 грн. 74 коп.

Ціна позову складається з суми основного боргу.

Позовні вимоги обґрунтовані наступним:

- між ПрАТ "Підприємство з експлуатації електричних мереж "Центральна енергетична компанія" та КП "Жилсервіс-5" Дніпровської міської ради укладений договір споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії (далі - договір) на освітлення сходових клітинок та ліфтів в житловому будинку за адресою: вулиця Василя Сліпака (колишня назва - вулиця Єрмолова), будинок 48, м. Дніпро, особовий рахунок № 010000071, шляхом приєднання до публічного договору;

- 06.07.2023 під час технічної перевірки працівниками ПрАТ "Підприємство з експлуатації електричних мереж "Центральна енергетична компанія" в житловому будинку за адресою: вулиця Василя Сліпака (колишня назва - вулиця Єрмолова), будинок 48, м.Дніпро (далі - об`єкт або територія споживача), виявлено порушення споживачем - КП "Жилсервіс-5" Дніпровської міської ради Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених Постановою НКРЕКП від 14.03.2018 № 312 (далі - ПРРЕЕ або Правила);

- порушення КП "Жилсервіс-5" Дніпровської міської ради полягає у тому, що було здійснене самовільне підключення струмоприймачів та електропроводки на об`єкті споживача КП "Жилсервіс-5" Дніпровської міської ради до електричної мережі, що не є власністю оператора системи з порушенням схеми обліку поза розрахунковими засобами обліку електричної енергії тип ЕМТ 133.10.6 № 378460 та тип ЦЭ 6807Бк № 281871. Самовільне підключення виконано проводами АПВ 2x2,5 мм2, АПВ 2x2,5 мм2, АПВ 2x2,5 мм2, АПВ 2x2,5 мм2 від поверхових щитків 11-го поверху, 10-го поверху, 9-го поверху, проводами ПВС 2x1 мм2, АПВ 2x6,0 мм3 від поверхового щитка 6-го поверху, проводом АПВ 2x10 мм2 від поверхового щітка 5-го поверху. При включенні навантаження лічильний механізм електролічильників не враховує електричну енергію, спожита електроенергія не враховується;

- виявлене порушення було зафіксовано Актом про порушення № 00000540 від 06.07.2023, який складено уповноваженими працівниками ПАТ "Підприємство з експлуатації електричних мереж "Центральна енергетична компанія". Актом про порушення зафіксовано виявлене порушення, а саме: самовільне підключення що визначено у підпунктом 7 пункту 8.4.2 глави 8.4 розділу VIII ПРРЕЕ (самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю оператора системи, і порушенням схеми облік);

- Акт про порушення № 00000540 від 06.07.2023 був складений відповідно до пункту 8.2.5 глави 8.2 розділу VIII ПРРЕЕ уповноваженими представниками оператора системи в присутності свідка (особи яка допустила представників оператора системи на Об`єкт) - Білоусова Тимура Сергійовича, так як заступник директора Поліщук Віталій Степанович відмовився надати персонал та прибути на місце складання акту. Після оформлення Акта про порушення, керуючись положенням підпункту 1 абзацу другого пункту 7.6. розділу VII ПРРЕЕ, працівниками ПАТ "Підприємство з експлуатації електричних мереж "Центральна енергетична компанія" проведено відключення електроживлення самовільного приєднання та відновлено схему обліку;

- 11.07.2023 на адресу КП "Жилсервіс-5" Дніпровської міської ради було направлено Акт про порушення № 00000540 від 06.07.2023 та запрошення на засідання Комісії по розгляду актів про порушення на 23.08.2023, які КП "Жилсервіс-5" Дніпровської міської ради отримало 19.07.2023, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення;

- 23.08.2023 за адресою: м. Дніпро, вулиця Дмитра Кедріна, будинок 28, відбулось засідання Комісії, представник КП "Жилсервіс-5" Дніпровської міської ради не з`явився. Рішення Комісії за результатами розгляду вищезазначеного акту про порушення оформлено протоколом № 244/2023 засідання Комісії, в якому зазначено, що акт про порушення складено правомірно та виконати розрахунок вартості необлікованої електричної енергії згідно з положенням глави 8.4 ПРРЕЕ (пункт 8.4.7, підпункт 2 пункту 8.4.8., пункт 8.4.12 глави 8.4. розділу VIII ПРРЕЕ (1-сила струму визначена виходячи з допустимого тривалого струму, що може протікати через мінімальний діаметр електропроводки, згідно з положеннями глави 1.3 Правил улаштування електроустановок, затверджених наказом Міністерства енергетики та вугільної промисловості України від 21.07.2017 № 476 (далі - ПУЕ)-11А), в обсязі 14 340 кВт/год. на суму 82 694 грн. 74 коп.;

- 31.08.2023 ПАТ "Підприємство з експлуатації електричних мереж "Центральна енергетична компанія" на адресу КП "Жилсервіс-5" Дніпровської міської ради було направлено Протокол № 244/2023 з розрахунком і рахунком на оплату, що підтверджується описами вкладення до цінних листів № 053 з АТ "Укрпошти", які 04.09.2023 КП "Жилсервіс-5" Дніпровської міської ради отримало, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення;

- 12.10.2023 ПАТ "Підприємство з експлуатації електричних мереж "Центральна енергетична компанія" підготовило претензією, з проханням здійснити оплату рахунку від 23.08.2023 № 672, яку КП "Жилсервіс-5" Дніпровської міської ради отримав 19.10.2023, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення;

- станом на день звернення з позовом до суду КП "Жилсервіс-5" Дніпровської міської ради не оплатило рахунок від 23.08.2023 № 672 згідно з Протоколом № 244/2023 Комісії, на підставі Акта про порушення № 00000540 від 06.07.2023, у зв`язку з чим позивач звернувся з позовом до суду для стягнення збитків у вигляді вартості необлікованої електричної енергії.

Також позивач просить суд стягнути з відповідача на свою користь витрати по сплаті судового збору в сумі 2 684 грн. 00 коп.

Крім того, позовна заява містила клопотання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Ухвалою суду від 13.11.2023 позовну заяву було прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, вирішено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін за наявними у справі матеріалами.

Від відповідача надійшов відзив на позовну заяву (вх. суду № 60818/23 від 27.11.2023), в якому він просить суд у задоволенні позовних вимог відмовити у повному обсязі, посилаючись на таке:

- є очевидним той факт, що 06.07.2023 позивач в особі провідного інженера Міделашвіллі А.Г., посвідчення № 942, та провідного інженера ОСОБА_1 , посвідчення № 1122, прибули у багатоквартиішй житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 , без будь-якого попередження про це споживача. Матеріали справи не містять жодних належних та допустимих доказів щодо належного повідомлення споживача (відповідача), а отже, позивач порушив приписи Кодексу комерційного обліку електричної енергії (пункти 6.5.11. та 6.5.12) та здійснив неправомірні дії щодо прибуття на адресу з подальшим неправомірним складанням акту про порушення, акту про усунення порушень та інші. Представники ПрАТ "ПЕЕМ "ЦЕК" таким чином самостійно прибули на адресу та порушили права відповідача і не надали можливості прибути безпосередньо перед технічною перевіркою і разом з ним отримати доступ до точок обліку для перевірки. Такі дії позивача свідчать про його неправомірні дії, що дають підстави вважати що порушення відсутнє, а всі дії щодо виявлення порушення - складання Акту про порушення № 00000540 від 06.07.2023, Акту про усунення порушень правил роздрібного ринку електричної енергії № 00000540 від 06.07.2023, протоколу № 244/2023 від 23.08.2023, здійснені виключно з метою нарахувати суму за недоліковану електричну енергію та звернутися з позовною заявою про неправомірне стягнення з відповідача грошових коштів;

- відеоматеріали, що могли б підтвердити здійснення перевірок точок комерційного обліку, які були зафіксовані в акт про порушення - відсутні;

- службове посвідчення, яке має бути наявне у представника оператора системи згідно з підпунктами 2, 3 пункту 5.1.1. ПРРЕЕ та пунктом 8.2.5. ПРРЕЕ, представниками позивача не було нікому пред`явлено, не підтверджено і пред`явлення посвідчення особі (що нібито є свідком та вказана в акті про порушення), в матеріалах справи не долучено документів щодо посвідчень осіб та доказів чи мають такі особи право складати акти про порушення, крім того, можливо таких посвідчень і прав зовсім не існує;

- на фотоматеріалах, долучених позивачем, не зафіксовано особи, що допустила представників Центральної енергетичної компанії (ЦЕК). В Акті про порушення №00000540 від 06.07.2023 у строчці "за участі споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача" вказано: свідок ОСОБА_2 , паспорт НОМЕР_1 . Проте, невідомо, що це за особа, мешканець будинку чи звичайний перехожий, який в принципі не має права допускати представників ЦЕК до житлового будинку, де проводилась протиправна перевірка точок обліку, чи можливо співробітник Центральної енергетичної компанії, та чи був свідок ОСОБА_2 там, взагалі не зрозуміло, а тому і до суду не надані докази та відомості про цю особу позивача;

- відеозйомка відсутня, а отже встановити, що свідок ОСОБА_2 був присутній під час неправомірної перевірки точок обліку, не вдається за можливе, в тому числі і встановити існування такої особи;

- у спірному акті про порушення не наведені всі реквізити паспорта, а саме: повне ім`я і по батькові, даних щодо того, ким і коли виданий, місце проживання особи. Однак зазначення в акті про порушення всіх реквізитів паспорта свідка у даному випадку дозволило б не тільки ідентифікувати особу, а і при необхідності викликати для дачі показань. У разі ж не зазначення повного ім`я та по-батькові встановлення такого свідка є явно ускладненим;

- з системного аналізу всіх наявних в матеріалах справи доказів, не можна вважати зазначену в акті особу - незаінтересованою особою в розумінні пункту 8.2.5 ПРРЕЕ та об`єктивно викликає сумніви в його неупередженості;

- в неправомірно складеному Акті про порушення № 00000540 від 06.07.2023 на останній сторінці у додатках до акта про порушення зазначені: фотоматеріали, інших додатків не міститься, а тому, можливе подання в подальшому позивачем яких-небудь додаткових відеоматеріалів або яких-небудь інших доказів, останні не можуть бути прийняті судом до уваги, адже не були зазначені в першочерговому документі та не покладені в його основу, а саме: в Акті про порушення № 00000540 від 06.07.2023, що в подальшому призвело до неправомірного, виключно на думку позивача, недооблікованого використання електричної енергії та нарахування заборгованості в сумі 82 694 грн. 74 коп.;

- ЕІС код площадки комерційного обліку не зафіксований зовсім, жодна сторінка акту про порушення не містить такого зазначення, а отже, складений Акт про порушення не відповідає встановленому порядку;

- не зрозуміло, яким саме чином відбулося самовільне підключення струмоприймачів та електропроводки, не вбачається за можливе встановити яке-небудь порушення виключно на підставі: 1) фото лічильників, що не належать відповідачу, на наданих позивачем фотоматеріалах єдине що видно, так це помічені на лічильниках номера квартир (81, 74, 44, 47, 48, АДРЕСА_2 ), ні номерів лічильників, ні відміток, що це засоби обліку щодо яких-нібито здійснювалась перевірка не видно взагалі не зрозуміло навіть де на фото засоби обліку електричної енергії тип ЕМТ 133.10.6. № 378460 та тип ЦЄ 6807Бк № 281871, про які йде мова в неправомірно складеному Акті та в інших документах позивача; 2) безлічі проводів, перемикачів електричної енергії ("тумблерів");

- інтервал часу, що зазначений на фотоматеріалах є таким з 10 години 26 хвилин по 11 годину 08 хвилин, тобто приблизно пів години. В акті про порушення № 00000540 від 06.07.2023 час складання акту: 14 годин 30 хвилин. Тобто не зрозуміло, чому представники ЦЕК 4 години складати Акт про порушення. Звісно, можна намагатись зрозуміти, що стільки часу могло знадобитись аби вилучати засоби вимірювання, пломби та інші технічні засоби, опломбовувати їх у пакет та інше, але такі дії представниками ЦЕК не здійснювались, про що останні зазначили в акті, тому є сумніви щодо часу їх перебування за адресою: вул. Єрмолової (нова назва - вулиця Василя Сліпака), будинок 48, та в принципі складання акту за цією адресою, а не, наприклад, в приміщенні свого підприємства;

- відповідач із зазначеним в позовній заяви та доказами наданими позивачем не погоджується повністю, "Правил роздрібного ринку електричної енергії" не порушував, здійсненні дії позивача вважає неправомірними, а порушення надуманим та таким, що не відповідає дійсності, а тому перевіряти правильність чи неправильність розрахунку нібито недооблікованої електричної енергії, вважає недоцільним, адже не погоджується з основою для нібито порушення, що в подальшому призвело до неправомірного здійснення позивачем розрахунку.

Як убачається з матеріалів справи, відзив на позовну заяву був направлений позивачу 27.11.2023 у поштовому відправленні № 038 (а.с.69-71). Відповідно до здійсненого судом відстеження вказаного поштового відправлення на офіційному саті АТ "Укрпошта", поштове відправлення № 038 отримано позивачем - 08.12.2023 (а.с.72).

Частиною 6 статті 116 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що останній день строку триває до 24 години, але коли в цей строк слід було вчинити процесуальну дію тільки в суді, де робочий час закінчується раніше, строк закінчується в момент закінчення цього часу.

Згідно з частиною 7 статті 116 Господарського процесуального кодексу України строк не вважається пропущеним, якщо до його закінчення заява, скарга, інші документи чи матеріали або грошові кошти здані на пошту чи передані іншими відповідними засобами зв`язку.

Відповідно до строків, встановлених Нормативами і нормативними строками пересилання поштових відправлень та поштових переказів, затвердженими наказом Міністерства інфраструктури України від 28.11.2013 № 958 та зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 28.01.2014 за № 173/24950, нормативні строки пересилання простої письмової кореспонденції операторами поштового зв`язку (без урахування вихідних днів об`єктів поштового зв`язку) місцевої - Д+2, пріоритетної - Д+1; у межах області та між обласними центрами України (у тому числі для міст Києва, Сімферополя, Севастополя) - Д+3, пріоритетної - Д+2; між районними центрами різних областей України (у тому числі для міст обласного підпорядкування) - Д+4, пріоритетної - Д+3; між іншими населеними пунктами різних областей України - Д+5, пріоритетної - Д+4, де Д - день подання поштового відправлення до пересилання в об`єкті поштового зв`язку або опускання простого листа чи поштової картки до поштової скриньки до початку останнього виймання; 2, 3, 4, 5 - кількість днів, протягом яких пересилається поштове відправлення. При пересиланні рекомендованої письмової кореспонденції зазначені в пункті 1 цього розділу нормативні строки пересилання збільшуються на один день.

Слід також наголосити, що відповідних змін до законів України щодо автоматичного продовження чи зупинення процесуального строку на вчинення тих чи інших дій внесено не внесено.

Приймаючи до уваги Нормативи і нормативні строки пересилання поштових відправлень, затверджені наказом Міністерства інфраструктури України № 958 від 28.11.2013, станом на 14.12.2023 строк на подання відповіді на відзив на позовну заяву, з урахуванням додаткового строку на поштовий перебіг та враховуючи обмеження, пов`язані з запровадженням воєнного стану, закінчився.

Будь-яких клопотань про продовження вказаного процесуального строку у порядку, передбаченому частиною 2 статті 119 Господарського процесуального кодексу України, до суду від відповідача не надходило; поважних причин пропуску вказаного строку суду також не повідомлено.

Згідно із частиною 1 статті 118 Господарського процесуального кодексу України право на вчинення процесуальних дій втрачається із закінченням встановленого законом або призначеного судом строку.

Слід також зауважити, що кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (частина 3 статті 13 Господарського процесуального кодексу України).

Суд вважає, що позивач не скористався своїм правом на надання відповіді на відзив на позовну заяву та вважає можливим розглянути справу за наявними у ній матеріалами.

Більше того, з приводу наведених відповідачем у відзиві на позовну заяву обставин, позивачем були подані до суду 16.10.2023 письмові пояснення.

Судом також враховано, що всіма учасниками судового процесу висловлена своя правова позиція у даному спорі.

Враховуючи предмет та підстави позову у даній справи, суд приходить до висновку, що матеріали справи містять достатньо документів, необхідних для вирішення спору по суті та прийняття обґрунтованого рішення.

Враховуючи достатність часу, наданого учасникам справи для подання доказів, приймаючи до уваги принципи змагальності та диспозитивної господарського процесу, закріплені у статті 129 Конституції України та статтях 13, 14, 74 Господарського процесуального кодексу України, суд вважає, що господарським судом, в межах наданих йому повноважень, створені належні умови учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених Господарським процесуальним кодексом України, висловлення своєї правової позиції у спорі та надання відповідних доказів.

Відповідно до статті 248 Господарського процесуального кодексу України суд розглядає справи у порядку спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Тобто у статті 248 Господарського процесуального кодексу України законодавець визначив межі розумного строку для розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження, а саме: не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Крім того, згідно із частинами 2, 3 статті 252 Господарського процесуального кодексу України розгляд справи по суті в порядку спрощеного провадження починається з відкриття першого судового засідання або через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі, якщо судове засідання не проводиться. Якщо для розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження відповідно до цього Кодексу судове засідання не проводиться, процесуальні дії, строк вчинення яких відповідно до цього Кодексу обмежений першим судовим засіданням у справі, можуть вчинятися протягом тридцяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Слід відзначити, що розгляд даної справи по суті розпочався 13.12.2023, а строк розгляду даної справи закінчується 12.01.2024, отже у даному випадку судому було надано сторонам достатній строк для висловлення їх правових позицій та подання доказів по справі.

Відповідно до частини 2 статті 252 Господарського процесуального кодексу України, розгляд справи по суті в порядку спрощеного провадження починається з відкриття першого судового засідання або через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі, якщо судове засідання не проводиться.

При розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення (частина 8 статті 252 Господарського процесуального кодексу України).

Згідно з частиною 4 статті 240 Господарського процесуального кодексу України у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи суд підписує рішення без його проголошення.

Під час розгляду справи судом досліджені письмові докази, що містяться в матеріалах справи.

Суд, розглянувши наявні в матеріалах справи докази, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позовна заява, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті,

ВСТАНОВИВ:

Предметом доказування у даній справі є: обставини укладання договору про надання послуг з розподілу електричної енергії; факт самовільного підключення струмоприймачів до електричної мережі з метою безоблікового споживання; наявність підстав для стягнення з відповідача вартості необлікованої внаслідок порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії електричної енергії в заявленому позивачем розмірі.

Приватне акціонерне товариство "Підприємство з експлуатації електричних мереж "Центральна енергетична компанія" є оператором системи розподілу та з 01.01.2019 розподіляє електричну енергію споживачам, які приєднані до його мереж, у відповідності до Правил роздрібного ринку електричної енергії (далі - ПРРЕЕ) та Кодексу систем розподілу, затвердженого Постановою НКРЕКП від 14.03.18. № 310, та Кодексу комерційного обліку, (далі ККОЕЕ), затвердженого постановою НКРЕКП від 14.03.2018 № 311 (зі змінами), та на підставі постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (надалі НКРЕКП) № 1533 від 27.11.2018 про видачу Приватному акціонерному товариству "Підприємство з експлуатації електричних мереж "Центральна енергетична компанія" ліцензії з розподілу електричної енергії та анулювання ліцензій з передачі електричної енергії місцевими (локальними) електричними мережами і постачання електричної енергії за регульованим тарифом та Додатка до неї, що розміщені на офіційному сайті НКРЕКП https://www.nerc.gov.ua/?id=36464.

19.04.2018 набрали чинності Правила роздрібного ринку електричної енергії, затверджені Постановою НКРЕКП 14.03.2018 № 312 (далі Правила, ПРРЕЕ).

Згідно з пунктом 2 цієї постанови укладення договорів між споживачами та іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії відповідно до вимог Правил здійснюється до 01.12.2018 шляхом приєднання споживачів до публічних договорів приєднання (договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії, відповідних договорів про постачання електричної енергії) на умовах чинних договорів про постачання електричної енергії та про користування електричною енергією, укладених з відповідними постачальниками електричної енергії за регульованим тарифом, шляхом подання заяви-приєднання за формою, наведеною у додатку до цієї постанови.

Відповідно до абзаців першого, другого пункту 6 Постанови НКРЕКП № 312 від 19.04.2018 до укладення договору про надання послуг з розподілу електричної енергії, який укладається зі споживачем, договірні відносини між споживачем та суб`єктом господарювання, що провадить діяльність з розподілу електричної енергії на підставі ліцензії з передачі електричної енергії місцевими (локальними) електричними мережами (або ОСР як правонаступником за договорами про користування електричною енергією та договорами про постачання електричної енергії), урегульовуються окремими положеннями діючих договорів про користування електричною енергією або договорів про постачання електричної енергії (у частині взаємовідносин споживача і електророзподільної організації), які не суперечать вимогам чинного законодавства у сфері електроенергетики. Зокрема сторони керуються вимогами діючих договорів про користування електричною енергією (про постачання електричної енергії) з питань потужності, якості електроенергії, окремих процедурних питань тощо. У разі виникнення суперечності між нормами діючих договорів про користування електричною енергією (про постачання електричної енергії) та нормами законодавства про електроенергетику сторони керуються вимогами чинного законодавства.

Після укладення договору про надання послуг з розподілу електричної енергії договори про користування електричною енергією та договори про постачання електричної енергії продовжують свою дію в частині регулювання відносин щодо заборгованості/переплати за цими договорами з відповідними правами та обов`язками, пов`язаними з такою заборгованістю/переплатою, а також щодо нарахування пені, неустойки, обмеження та припинення постачання електричної енергії тощо.

Відповідно до частин 1 та 2 статті 275 Господарського кодексу України за договором енергопостачання енергопостачальне підприємство (енергопостачальник) відпускає електричну енергію, пару, гарячу і перегріту воду (далі - енергію) споживачеві (абоненту), який зобов`язаний оплатити прийняту енергію та дотримуватися передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного обладнання, що ним використовується. Окремим видом договору енергопостачання є договір постачання електричної енергії споживачу. Особливості постачання електричної енергії споживачам та вимоги до договору постачання електричної енергії споживачу встановлюються Законом України "Про ринок електричної енергії".

Як убачається з матеріалів справи, між ПрАТ "Підприємство з експлуатації електричних мереж "Центральна енергетична компанія" та КП "Жилсервіс-5" Дніпровської міської ради укладений договір споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії (далі - договір) на освітлення сходових клітинок та ліфтів в житловому будинку за адресою: вулиця Василя Сліпака (колишня назва - вулиця Єрмолова), будинок 48, м. Дніпро, особовий рахунок № 010000071, шляхом приєднання до публічного договору (а.с.33-42).

Згідно з пунктом 4 частини 2 статті 77 Закону України "Про ринок електричної енергії" правопорушеннями на ринку електричної енергії є, зокрема, крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку.

З матеріалів справи вбачається, що 06.07.2023 під час технічної перевірки працівниками ПрАТ "Підприємство з експлуатації електричних мереж "Центральна енергетична компанія" в житловому будинку за адресою: вулиця Василя Сліпака (колишня назва - вулиця Єрмолова), будинок 48, м. Дніпро (далі - об`єкт або територія споживача), виявлено порушення споживачем - КП "Жилсервіс-5" Дніпровської міської ради Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених Постановою НКРЕКП від 14.03.2018 № 312 (далі - ПРРЕЕ або Правила), а саме: було здійснене самовільне підключення струмоприймачів та електропроводки на об`єкті споживача КП "Жилсервіс-5" Дніпровської міської ради до електричної мережі, що не є власністю оператора системи з порушенням схеми обліку поза розрахунковими засобами обліку електричної енергії тип ЕМТ 133.10.6 №378460 та тип ЦЭ 6807Бк № 281871. Самовільне підключення виконано проводами АПВ 2x2,5 мм2, АПВ 2x2,5 мм2, АПВ 2x2,5 мм2, АПВ 2x2,5 мм2 від поверхових щитків 11-го поверху, 10-го поверху, 9-го поверху, проводами ПВС 2x1 мм2, АПВ 2x6,0 мм3 від поверхового щитка 6-го поверху, проводом АПВ 2x10 мм2 від поверхового щітка 5-го поверху. При включенні навантаження лічильний механізм електролічильників не враховує електричну енергію, спожита електроенергія не враховується.

Виявлене порушення було зафіксовано Актом про порушення № 00000540 від 06.07.2023, який складено уповноваженими працівниками ПАТ "Підприємство з експлуатації електричних мереж "Центральна енергетична компанія". Актом про порушення зафіксовано виявлене порушення, а саме: самовільне підключення що визначено у підпунктом 7 пункту 8.4.2 глави 8.4 розділу VIII ПРРЕЕ (самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю оператора системи, і порушенням схеми облік).

Акт про порушення № 00000540 від 06.07.2023 був складений відповідно до пункту 8.2.5 глави 8.2 розділу VIII ПРРЕЕ уповноваженими представниками оператора системи - провідним інженером ТА ДнРЕМ Міделашвілі Андрієм Гурамовичем, посвідчення № 942, провідним інженером ВТА Слєпаковим Олександром Петровичем, посвідчення № 1122, за участю свідка (особи, яка допустила представників оператора системи на Об`єкт) - Білоусова Тимура Сергійовича (паспорт НОМЕР_1 ), оскільки, як зазначає позивач, заступник директора Поліщук Віталій Степанович відмовився надати персонал та прибути на місце складання Акту.

При цьому, в Акті зазначені номери посвідчень уповноважених представників оператора системи - провідного інженера ТА ДнРЕМ Міделашвілі Андрія Гурамовича (посвідчення № 942) та провідного інженера ВТА Слєпакова Олександра Петровича (посвідчення № 1122), отже заперечення відповідача в частині відсутності повноважень у представників позивача, які склали Акт про порушення № 00000540 від 06.07.2023, розцінюються судом критично.

Судом також розцінюються критично посилання відповідача на те, що Акт про порушення № 00000540 від 06.07.2023 складений без участі представника споживача (відповідача), оскільки це є результатом власної поведінки та рішення уповноважених представників самого відповідача. Також судом розцінюються критично посилання відповідача на шахрайські дії позивача з метою складення спірного Акту, оскільки будь-які порушення з боку позивача під час складання Акту про порушення №00000540 від 06.07.2023 в Акті не відображені; жодного доказу щодо вказаних обставин матеріали справи також не місять.

В акті про порушення № 00000540 від 06.07.2023 накреслено схему електроживлення споживача.

До Акта про порушення додаються фотоматеріали, які наявні в матеріалах справи (а.с.11-27).

Після оформлення Акта про порушення № 00000540 від 06.07.2023, керуючись положенням підпункту 1 абзацу другого пункту 7.6. розділу VII ПРРЕЕ, працівниками ПАТ "Підприємство з експлуатації електричних мереж "Центральна енергетична компанія" проведено відключення електроживлення самовільного приєднання та відновлено схему обліку, про що складено Акт про усунення порушень Правил роздрібного ринку електричної енергії від 06.07.2023 (а.с.10).

Як убачається з матеріалів справи, 11.07.2023 на адресу КП "Жилсервіс-5" Дніпровської міської ради у поштовому відправленні № 173 було направлено Акт про порушення № 00000540 від 06.07.2023 та запрошення на засідання Комісії по розгляду актів про порушення, яке відбудеться 23.08.2023 о 10:00 за адресою: м. Дніпро, вул. Дмитра Кедріна, будинок 28. Вказані документи були отримані КП "Жилсервіс-5" Дніпровської міської ради 19.07.2023, що підтверджується поштовим описом вкладення до цінного листа з рекомендованим повідомленням № 683, а також рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення № 173 (а.с.45).

Отже, відповідач був повідомлений про проведення засідання комісії оператора системи з розгляду Акту про порушення № 00000540 від 06.07.2023 на 23.08.2023 о 10:00 год. за адресою м. Дніпро, вулиця Дмитра Кедріна, будинок 28, про що зазначено також у пункті 11 Акта про порушення. У вказаному пункті також зазначено, що споживач або уповноважена ним особа запрошується на засідання комісії; у разі неявки на засідання комісії цей акт розглядається без участі споживача або уповноваженої ним особи. Вказані наслідки неявки також зазначені у запрошенні на засідання комісії.

Як убачається з матеріалів справи, рішенням засідання комісії по розгляду Акта про порушення № 00000540 від 06.07.2023, оформленим протоколом № 244/2023 від 23.08.2023, було вирішено визнати Акт про порушення № 00000540 від 06.07.2023 складеним правомірно та виконано розрахунок вартості необлікованої електроенергії згідно з положеннями глави 8.4. ПРРЕЕ; обсяг необлікованої електричної енергії складає 14 340 кВт/год.; вартість необлікованої електричної енергії складає 82 694 грн. 74 коп. (а.с.29-30). На засідання комісії відповідач не з`явився.

Як убачається з Розрахунку вартості безобліково спожитої електроенергії по Акту №00000540 від 06.07.2023, період нарахування - з 05.01.2023 по 06.07.2023 (а.с.30).

Позивач виставив відповідачу рахунок на оплату № 672 від 23.08.2023 на суму 82 694 грн. 74 коп. (а.с.31).

Протокол № 244/2023 від 23.08.2023, Розрахунок вартості безоблікової спожитої електроенергії по Акту про порушення № 00000540 від 06.07.2023 та рахунок на оплату №672 від 23.08.2023 на суму 82 694 грн. 74 коп., були надіслані на адресу відповідача засобами поштового зв`язку АТ "Укрпошта" у поштовому відправленні №053 та отримані відповідачем 04.09.2023, що вбачається з наявних у матеріалах справи поштового опису вкладення до цінного листа з рекомендованим повідомленням № 053 та рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення № 053 (а.с.46).

При цьому, в протоколі засідання комісії зазначено, що нарахована сума повинна бути сплачена протягом 30 календарних днів з дня отримання рахунку (пункт 2 протоколу).

Як зазначає позивач, відповідачем рішення по розгляду Акту про порушення споживачем Правил роздрібного ринку електричної енергії у судовому порядку не оскаржено, виставлений рахунок № 672 від 23.08.2023 на суму 82 694 грн. 74 коп. відповідачем у добровільному порядку не сплачено, що й стало причиною звернення позивача із позовом до суду.

Оцінюючи подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, та, враховуючи те, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, суд вважає, що позовні вимоги позивача підлягають задоволенню з таких підстав.

Правовідносини, що виникли у зв`язку зі складенням акта про порушення № 00000489 від 03.04.2023, регулюються Законом України "Про ринок електричної енергії" та Правилами роздрібного ринку електричної енергії (далі - ПРРЕЕ), які затверджено постановою НКРЕКП № 312 від 14.03.2018.

Відповідно до частини 1 статті 77 Закону України "Про ринок електричної енергії" учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом.

Частиною 2 статті 77 Закону України "Про ринок електричної енергії" передбачено, що правопорушеннями на ринку електричної енергії є, зокрема крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку.

Згідно з частиною 3 статті 77 Закону України "Про ринок електричної енергії" у разі скоєння правопорушення на ринку електричної енергії до відповідних учасників ринку можуть застосовуватися санкції у виді: 1) попередження про необхідність усунення порушень; 2) штрафу; 3) зупинення дії ліцензії; 4) анулювання ліцензії.

Виходячи зі змісту наведених норм, а також наведених вище норм ПРРЕЕ, застосування санкцій, передбачених частиною 3 статті 77 Закону України "Про ринок електричної енергії", не виключає можливість визначення Оператором системи обсягу та вартості необлікованої електричної енергії на підставі ПРРЕЕ, у разі виявлення порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії.

Відповідно до пункту 1.1.1. ПРРЕЕ Правила регулюють взаємовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником (електропостачальниками) та споживачем (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії, визначеними цими Правилами. Учасниками роздрібного ринку є: електропостачальники, оператор системи передачі, оператори систем розподілу, у тому числі оператори малих систем розподілу, споживачі, основні споживачі, субспоживачі, виробники електричної енергії, які підпадають під визначення розподіленої генерації, та інші учасники ринку, які надають послуги, пов`язані з постачанням електричної енергії споживачу з метою використання ним електричної енергії на власні потреби. Ці Правила є обов`язковими для виконання усіма учасниками роздрібного ринку.

Розділом V ПРРЕЕ визначено права, обов`язки та відповідальність учасників роздрібного ринку.

Згідно з пунктом 5.1.1. ПРРЕЕ оператор системи має право, серед іншого:

- на безперешкодний доступ (за пред`явленням представником службового посвідчення) до розрахункових засобів вимірювання електричної енергії, що встановлені на об`єктах споживачів та інших учасників роздрібного ринку, електроустановки яких приєднані до електричних мереж на території діяльності оператора системи;

- проводити (за пред`явленням представником службового посвідчення) обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза засобами вимірювання та інших порушень, що викликають неправильне вимірювання обсягів споживання електричної енергії;

- на безперешкодний доступ (за пред`явленням представником службового посвідчення) до електричних установок споживача для проведення технічної перевірки засобів вимірювання, контролю за рівнем споживання електричної енергії та потужності, вимірювання показників якості електричної енергії, контрольного огляду електричних мереж від межі балансової належності до точки вимірювання та/або точки обліку відповідно до умов укладених договорів, а також для виконання відключення та обмеження споживання відповідно до встановленого цими Правилами порядку та умов договору, виконання інших робіт відповідно до договору;

Враховуючи вказане, судом відхиляються доводи відповідача щодо неповідомлення його про проведення перевірки 06.07.2023, а також відсутність у позивача такого права.

Відповідно до підпунктів 20, 26 пункту 5.5.5. ПРРЕЕ споживач електричної енергії зобов`язаний:

- не допускати безоблікового використання електричної енергії або використання електричної енергії для професійної та/або господарської діяльності на об`єктах, які розраховуються за електричну енергії за тарифом побутових споживачів, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового використання електричної енергії;

- оперативно повідомляти центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, центральний орган виконавчої влади, який реалізує державну політику у сферах промислової безпеки та охорони праці, електропостачальника та оператора системи, а також тих учасників роздрібного ринку, які зареєструвались в адміністратора комерційного обліку як постачальники послуг комерційного обліку, відповідно до їх повноважень про:

1) порушення схеми розрахункового обліку електричної енергії, несправності в роботі автоматизованих систем обліку і розрахункових засобів комерційного обліку, що належать споживачу за ознакою права власності (користування) або встановлені на території споживача;

2) порушення, які пов`язані з відключенням ліній живлення, пошкодженням основного устаткування, ураженням електричним струмом людей і тварин, а також пожежі, викликані несправністю електроустановок споживача або електроустановок, розташованих на території споживача;

3) порушення умов використання договірного обсягу споживання електричної енергії, графіків обмеження споживання електричної енергії, обмеження споживання електричної потужності, аварійних відключень споживачів електричної енергії, спеціальних графіків аварійних відключень;

4) виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача.

Пунктами 8.2.4, 8.2.5 ПРРЕЕ (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) передбачено, що у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до порядку, визначеного главою 8.4 цього розділу.

У разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки, оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 9 до цих Правил.

Акт про порушення складається представниками оператора системи, які мають таке право згідно з посадовою інструкцією, пройшли відповідне навчання та інструктаж, після пред`явлення ними службових посвідчень.

В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил необхідні для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням, ЕІС код площадки комерційного обліку, за якою виявлено порушення (за наявності), та у разі виявлення порушень, зазначених у пункті 8.4.2 глави 8.4 цього розділу:

- меж балансової належності;

- перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення;

- номінальної сили струму спрацювання комутаційних апаратів, задіяних у схемі підключення;

- фазування лічильника на дату оформлення акта про порушення.

Особа, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки, має пред`явити представникам оператора системи документ, що посвідчує її особу. Відповідні дані, що посвідчують особу, зазначаються в акті про порушення (крім випадку складення акта у присутності споживача). У разі відмови особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки, пред`являти представникам оператора системи документ, що посвідчує її особу, відповідна відмова особи має фіксуватися відеозйомкою, про що зазначається в акті про порушення.

Споживачі, представники оператора системи, інші особи, присутні при перевірці, під час здійснення перевірки електроустановок мають право здійснювати фото- та відеозйомку для фіксації виявлених порушень та/або відмови споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписувати акт про порушення та пред`являти документ, що посвідчує його особу, про що зазначається в акті про порушення.

В акті про порушення заповнюються всі графи та рядки без пропусків. Виправлення чи підчищення не допускаються. Текст повинен бути однозначним, без можливості подвійного тлумачення. Якщо графи та рядки акта про порушення не стосуються виявленого порушення, у них проставляються прочерки.

В акті зазначаються заходи, яких було вжито або яких необхідно вжити для усунення допущених порушень.

Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві.

Акт про порушення підписується представником (представниками) оператора системи, який (які) брали участь у перевірці, та споживачем (представником споживача) або іншою особою, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки.

У разі відмови споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписати акт про порушення або залишення ним місця порушення в акті про порушення робиться відповідний запис. У цьому разі акт про порушення вважається дійсним, якщо його підписали більше одного уповноваженого представника оператора системи та незаінтересована особа (представник житлово-експлуатаційної організації, балансоутримувача або управителя будинку, виборна особа будинкового, вуличного, квартального чи іншого органу самоорганізації населення або представник органу місцевого самоврядування, інший споживач тощо) за умови посвідчення цієї особи або більше одного уповноваженого представника оператора системи, а відмова споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписувати акт про порушення підтверджується відеозйомкою.

До акта про порушення сторонами можуть бути додані пояснення, зауваження та докази, перелік яких (за наявності) зазначається в цьому акті.

Представники оператора системи перед складанням акта про порушення зобов`язані повідомити споживача про його право внести пояснення та зауваження до акта, викласти мотиви своєї відмови від його підписання або підписати його без зауважень.

Облік бланків актів про порушення ведеться оператором системи у пронумерованому, прошнурованому та скріпленому печаткою журналі.

Акти про порушення та документи, що підтверджують факт їх отримання споживачем, повинні зберігатися оператором системи протягом трьох років з дня оформлення акта про порушення.

Як зазначалось вище, Акт про порушення № 00000540 від 06.07.2023 складений відповідно до пункту 8.2.5 глави 8.2 розділу VIII ПРРЕЕ уповноваженими представниками оператора системи - інженером ТА ДнРЕМ Міделашвілі Андрієм Гурамовичем, посвідчення № 942, провідним інженером ВТА Слєпаковим Олександром Петровичем, посвідчення №1122, за участю свідка - особи, яка допустила представників оператора системи на Об`єкт, - Білоусова Тимура Сергійовича (паспорт НОМЕР_1 ), що узгоджується з вимогами законодавства щодо складання актів.

Таким чином судом відхиляються заперечення відповідача щодо неприйняття участі представником відповідача під час складання (підписання) Акту, оскільки, як було вказано вище, це є результатом власної поведінки та рішення уповноважених представників самого відповідача. Позивачем правомірно складено Акт про порушення № 00000540 від 06.07.2023 за участю свідка - особи, яка допустила представників оператора системи на Об`єкт, - Білоусова Тимура Сергійовича, оскільки така участі обумовлена наявністю відмови споживача прийняти участь під час складання/підписання Акту про порушення. При цьому, зазначені в Акті дані незацікавленої особи (свідка) є достатніми для її ідентифікації.

Отже, заперечення відповідача в цій частині судом відхиляються.

Згідно з пунктом 8.2.6. ПРРЕЕ Акт про порушення розглядається комісією з розгляду актів про порушення, що створюється оператором системи і має складатися не менше ніж з трьох уповноважених представників оператора системи.

Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення.

Оператор системи повинен вести журнал реєстрації засідань комісії з розгляду актів про порушення, у якому зазначаються дата проведення засідання; номер протоколу; склад комісії; склад запрошених на засідання комісії (представники Регулятора, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів); відмітка про присутність або відсутність споживача; перелік питань, які розглядалися на засіданні комісії; час розгляду кожного з питань, зміст окремої думки учасників комісії (у разі її наявності) та стислий зміст рішення.

У разі розгляду акта щодо використання на об`єкті побутового споживача електричної енергії на непобутові потреби, оператор системи додатково запрошує на засідання комісії електропостачальника та надсилає копію відповідного акта про порушення.

Споживач має бути повідомлений оператором системи про місце, час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 7 календарних днів до призначеної дати засідання.

У разі відмови споживача або представника споживача від отримання акта про порушення, у якому визначено місце, час та дату проведення засідання комісії, або окремого повідомлення про місце, час і дату засідання комісії оператор системи направляє споживачу таке повідомлення рекомендованим листом з повідомленням про вручення поштового відправлення на адресу, визначену в даних щодо споживача, наявних в оператора системи, у строк до 60 календарних днів від дати складення акта (крім випадків проведення експертизи або отримання висновку заводу виробника пломби та/або індикатора, та/або засобу вимірювальної техніки електричної енергії; повторного розгляду акта на засіданні комісії з розгляду актів про порушення). У такому разі оператор системи має право розглянути акт про порушення на засіданні комісії, яке має відбутися по закінченню 30 календарних днів від дати направлення споживачу такого повідомлення, але не пізніше 90 календарних днів від дати направлення такого повідомлення. За зверненням споживача оператор системи може розглянути акт про порушення на засіданні комісії раніше указаного терміну.

Акт про порушення, не розглянутий у визначеному цими Правилами порядку протягом 90 календарних днів від дня його складення, вважається недійсним та підлягає скасуванню, крім випадків необхідності проведення експертизи або отримання висновку заводу виробника пломб, індикаторів та/або засобу вимірювальної техніки електричної енергії для встановлення факту порушення. Якщо для розгляду акта про порушення необхідні результати експертного дослідження та/або обстеження заводом виробником, перебіг зазначеного терміну починається з дати їх отримання оператором системи.

Комісія з розгляду актів про порушення може повторно розглянути акт про порушення в порядку, встановленому цими Правилами, на підставі звернення споживача, на вимогу Регулятора, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізацію державної політики в електроенергетичному комплексі, або за рішенням суду. У разі повідомлення оператору системи про істотні обставини, які не були відомі на момент ухвалення рішення комісією, але мають суттєве значення, рішення комісії може бути переглянуте у порядку, встановленому цими Правилами, протягом 1 року, починаючи з дня, наступного за днем його прийняття. Споживач може подати оператору системи звернення про перегляд рішення комісії протягом 180 календарних днів з дня прийняття комісією відповідного рішення.

Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу.

У протоколі комісії зазначається ЕІС код точки/точок комерційного обліку, за якою(ими) виявлено порушення (за наявності).

У разі розгляду питання щодо використання на об`єкті побутового споживача електричної енергії на непобутові потреби копія рішення комісії видається/надсилається електропостачальнику.

У разі причетності споживача до порушень, зазначених у пункті 8.4.2 глави 8.4 цього розділу, у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. У такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти глави 8.4 цього розділу та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків.

У разі встановлення, що порушення роботи вузла обліку виникло не з вини споживача, обсяг спожитої електричної енергії споживачем від дня порушення вимірювань до дня відновлення вимірювань, визначається відповідно до Кодексу комерційного обліку.

Відповідно до пункту 8.2.7 ПРРЕЕ кошти за необліковану електричну енергію та суми збитків перераховуються споживачем на поточний рахунок оператора системи. Споживач має оплатити розрахункові документи за необліковану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка (у випадку неотримання споживачем рахунка у поштовому відділенні упродовж 5 робочих днів з дня надходження рахунка до поштового відділення споживача рахунок вважається отриманим споживачем на 5 робочий день).

У разі незгоди споживача з фактом безоблікового споживання електричної енергії та відмови від сплати вартості необлікованої електричної енергії оператор системи звертається з позовом до суду для підтвердження факту безоблікового споживання електричної енергії та стягнення вартості необлікованої електричної енергії.

Спірні питання, які виникають між сторонами при складанні акта про порушення та/або визначенні обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, вирішуються Регулятором, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізацію державної політики в електроенергетичному комплексі, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики відповідно до компетенції, енергетичним омбудсменом та/або судом.

Якщо судом прийнято рішення, яким спростовано факт безоблікового споживання електричної енергії споживачем та/або відмовлено оператору системи в задоволенні позову щодо стягнення зі споживача вартості необлікованої електричної енергії, розрахованої на підставі акта про порушення, та за умови набрання рішенням суду законної сили оператор системи скасовує відповідний акт про порушення.

Відповідно до статей 74, 77 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Станом на час розгляду справи рішення комісії з розгляду Акту про порушення №00000540 від 06.07.2023, оформлене протоколом № 244/2023 від 23.08.2023, не скасоване; будь-яких заперечень щодо зафіксованих позивачем фактів відповідач під час розгляду справи судом не висловив; заперечення відповідача стосувалися виключно процедури складання Акту про порушення № 00000540 від 06.07.2023.

Здійснивши перевірку розрахунку вартості необлікованої електричної енергії на суму 82 694 грн. 74 коп., суд дійшов висновку про його правильність.

Відповідно до підпункту 4 пункту 5.5.5. ПРРЕЕ споживач електричної енергії зобов`язаний здійснювати оплату рахунків, виставлених на підставі актів про порушення цих правил та умов договору.

Судом встановлено, що строк сплати коштів за необліковану електричну енергію на поточний рахунок оператора системи, з урахуванням пункту 8.2.7 Правил, є таким, що настав.

Слід також зазначити, що відповідно до частини 1 статті 13 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін.

Пункт 3 частини 2 статті 129 Конституції України визначає одним із принципів судочинства змагальність сторін та свободу в наданні ними своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Згідно з частинами 1, 3 статті 74, частиною 1 статті 77 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Отже, обов`язок із доказування слід розуміти як закріплену в процесуальному та матеріальному законодавстві міру належної поведінки особи, що бере участь у судовому процесі, із збирання та надання доказів для підтвердження свого суб`єктивного права, що має за мету усунення невизначеності, яка виникає в правовідносинах у разі неможливості достовірно з`ясувати обставини, які мають значення для справи.

Доказів на підтвердження оплати виставленого позивачем рахунку № 672 від 23.08.2023 на суму 82 694 грн. 74 коп. відповідач не надав, доводи позивача щодо наявності боргу, шляхом надання належних доказів, не спростував.

З приводу правової позиції позивача, наданих ним доказів, а також за результатами їх оцінки судом, слід зазначити також наступне.

Відповідно до частини 1 статті 13 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін.

Обов`язок із доказування слід розуміти як закріплену в процесуальному та матеріальному законодавстві міру належної поведінки особи, що бере участь у судовому процесі, із збирання та надання доказів для підтвердження свого суб`єктивного права, що має за мету усунення невизначеності, яка виникає в правовідносинах у разі неможливості достовірно з`ясувати обставини, які мають значення для справи.

Суд відзначає, що у розумінні закону суб`єктивне право на захист - це юридично закріплена можливість особи скористатися заходами правоохоронного характеру для поновлення порушеного права і припинення дій, які порушують це право.

Крім того, за змістом процесуального законодавства захисту в господарському суді підлягає не лише порушене суб`єктивне право, а й охоронюваний законом інтерес.

Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 01.12.2004 поняття "охоронюваний законом інтерес" слід розуміти як прагнення до користування конкретним матеріальним та/або нематеріальним благом, як зумовлений загальним змістом об`єктивного і прямо не опосередкований у суб`єктивному праві простий легітимний дозвіл, що є самостійним об`єктом судового захисту та інших засобів правової охорони з метою задоволення індивідуальних та колективних потреб, які не суперечать Конституції та законам України, суспільним інтересам, справедливості, добросовісності, розумності та іншим загальноправовим засадам.

Так, інтерес позивача має бути законним, не суперечити Конституції і законам України, суспільним інтересам, справедливості, добросовісності, розумності та іншим загальноправовим засадам і відповідати критеріям охоронюваного законом інтересу, офіційне тлумачення якого надано у резолютивній частині зазначеного Рішення Конституційного Суду України.

При цьому позивач самостійно визначає та обґрунтовує в позовній заяві, у чому саме полягає порушення його прав та інтересів, а суд перевіряє ці доводи і залежно від встановленого вирішує питання про наявність чи відсутність підстав для правового захисту.

Відповідно до статті 76 Господарського процесуального кодексу України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Згідно із частиною 1 статті 77 Господарського процесуального кодексу України обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Статтею 78 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що достовірними є докази, створені (отримані) за відсутності впливу, спрямованого на формування хибного уявлення про обставини справи, які мають значення для справи.

При цьому, господарський суд вважає за необхідне наголосити на тому, що відповідно до частини 3 статті 509 Цивільного кодексу України зобов`язання має ґрунтуватись на засадах добросовісності, розумності та справедливості.

При цьому, у рішенні Конституційного Суду України від 01.12.2004 № 18-рп/2004 зазначено, що поняття "охоронюваний законом інтерес" у логічно-смисловому зв`язку з поняттям "права", треба розуміти як прагнення до користування конкретним матеріальним та/або нематеріальним благом, зокрема, з метою задоволення індивідуальних і колективних потреб, які не суперечать Конституції і законам України, суспільним інтересам, справедливості, добросовісності, розумності та іншим загальноправовим засадам.

Суд виходить із того, що у принципі добросовісності, а саме: при реалізації прав і повноважень, закладений принцип неприпустимості зловживання правом, згідно з якими здійснення прав та свобод однієї особи не повинне порушувати права та свободи інших осіб. У цьому випадку особа надає своїм діям повну видимість юридичної правильності, використовуючи насправді свої права в цілях, які є протилежними тим, що переслідує позитивне право.

Відповідно до частин 1 та 2 статті 2 Господарського процесуального кодексу України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Господарський суд наголошує, що 17.10.2019 набув чинності Закон України від 20.09.2019 № 132-IX "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні", яким було, зокрема внесено зміни до Господарського процесуального кодексу України та змінено назву статті 79 Господарського процесуального кодексу України з "Достатність доказів" на нову - "Вірогідність доказів" та викладено її у новій редакції з фактичним впровадженням у господарський процес стандарту доказування "вірогідність доказів".

Стандарт доказування "вірогідність доказів", на відміну від "достатності доказів", підкреслює необхідність співставлення судом доказів, які надає позивач та відповідач. Тобто з введенням в дію нового стандарту доказування необхідним є не надати достатньо доказів для підтвердження певної обставини, а надати саме ту їх кількість, яка зможе переважити доводи протилежної сторони судового процесу.

Відповідно до статті 79 Господарського процесуального кодексу України наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Тлумачення змісту цієї статті свідчить, що нею покладено на суд обов`язок оцінювати докази, обставини справи з огляду на їх вірогідність, яка дозволяє дійти висновку, що факти, які розглядаються, скоріше були (мали місце), аніж не були.

Враховуючи вказані обставини, суд приходить до висновку, що докази на підтвердження правомірності вимог позивача щодо стягнення вартості необлікованої електричної енергії у розмірі 82 694 грн. 74 коп. є більш вірогідними, ніж докази надані на їх спростування, у зв`язку з чим суд приходить до висновку, що є правомірними та такими, що підлягають задоволенню позовні вимоги щодо стягнення з відповідача на користь позивача 82 694 грн. 74 коп. вартості необлікованої електроенергії.

При цьому, суд відзначає, що у викладі підстав для прийняття рішення суду необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 28.05.2020 у справі № 909/636/16.

Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів учасників справи та їх відображення у судовому рішенні, суд першої інстанції спирається на висновки, що зробив Європейський суд з прав людини від 18.07.2006 у справі "Проніна проти України", в якому Європейський суд з прав людини зазначив, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень.

У рішенні Європейського суду з прав людини "Серявін та інші проти України" вказано, що усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v. Spain) від 09.12.1994, серія A, N303-A, пункт 29).

Аналогічна правова позиція викладена у постанові від 13.03.2018 Верховного Суду по справі № 910/13407/17.

Отже, з огляду на вищевикладене та встановлені фактичні обставини справи, суд надав вичерпну відповідь на всі питання, що входять до предмета доказування у даній справі та виникають при кваліфікації спірних відносин, як у матеріально-правовому, так і у процесуальному сенсах.

При цьому, суд зазначає, що іншим доводам сторін оцінка судом не надається, адже, вони не спростовують встановлених судом обставин, та не впливають на результат прийнятого рішення.

Враховуючи все вищевикладене, позовні вимоги позивача підлягають задоволенню у повному обсязі.

Відповідно до статті 129 Господарського процесуального кодексу України, витрати по сплаті судового збору покладаються на відповідача; стягненню з відповідача на користь позивача підлягає 2 684 грн. 00 коп.

Керуючись статтями 2, 3, 20, 73 - 79, 86, 91, 129, 233, 236 - 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги Приватного акціонерного товариства "Підприємство з експлуатації електричних мереж "Центральна енергетична компанія" до Комунального підприємства "Жилсервіс-5" Дніпровської міської ради про стягнення вартості необлікованої електричної енергії у розмірі 82 694 грн. 74 коп. - задовольнити у повному обсязі.

Стягнути з Комунального підприємства "Жилсервіс-5" Дніпровської міської ради (проспект Богдана Хмельницького, будинок 14, м. Дніпро, 49069; ідентифікаційний код 38199687) на користь Приватного акціонерного товариства "Підприємство з експлуатації електричних мереж "Центральна енергетична компанія" (вулиця Дмитра Кедріна, будинок 28, м. Дніпро, 49008; ідентифікаційний код 31793056) 82 694 грн. 74 коп. вартості необлікованої електричної енергії та 2 684 грн. 00 коп. витрат по сплаті судового збору.

Видати наказ після набрання рішенням законної сили.

Рішення суду може бути оскаржене протягом двадцяти днів з дня підписання рішення шляхом подання апеляційної скарги до Центрального апеляційного господарського суду.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складений та підписаний 14.12.2023.

Суддя Ю.В. Фещенко