ПІВНІЧНО-ЗАХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

"11" грудня 2023 р. Справа № 902/834/21

Суддя (суддя-доповідач у справі) Північно-західного апеляційного господарського суду Бучинська Г.Б., перевіривши матеріали апеляційної скарги Управління будівництва Вінницької обласної державної адміністрації на рішення Господарського суду Вінницької області від 19 жовтня 2023 року у справі №902/834/21 (повний текст складено 30 жовтня 2023 року, суддя Маслій І.В.)

за позовом: Управління будівництва Вінницької обласної державної адміністрації (вул. Соборна, 15А, м. Вінниця, 21050)

до: Приватного підприємства "Фірма "Сфера" - приватне багатопрофільне мале підприємство" (вул. Пушкіна, буд. 9, кв. 14, м. Вінниця, 21050)

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача - Сутисківська селищна рада (просп. Перемоги, 21, смт. Сутиски, Тиврівський район, Вінницька обл., 23320)

про стягнення 1455924,00 грн.

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Господарського суду Вінницької області від 19 жовтня 2023 року у справі №902/834/21 повністю відмовлено в задоволенні позову Управління будівництва Вінницької обласної державної адміністрації до Приватного підприємства "Фірма "Сфера" - приватне багатопрофільне мале підприємство", третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача - Сутисківська селищна рада про стягнення 1455924,00 грн.

Не погоджуючись з прийнятим рішенням, Управління будівництва Вінницької обласної державної адміністрації звернулося до Північно-західного апеляційного господарського суду із апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення Господарського суду Вінницької області від 19 жовтня 2023 року у справі №902/834/21 повністю та ухвалити нове рішення, яким позов задовольнити повністю.

Також, апелянт просить розглянути клопотання про відстрочення сплати судового збору до ухвалення судового рішення у справі.

Листом №902/834/21/7745/23 від 27 листопада 2023 року матеріали справи витребувано з Господарського суду Вінницької області.

Належним чином оформлені матеріали справи надійшли на адресу суду апеляційної інстанції 04 грудня 2023 року.

Перевіривши матеріали апеляційної скарги суд зазначає наступне.

Відповідно до пункту 2 частини третьої статті 258 Господарського процесуального кодексу України, до апеляційної скарги додаються докази сплати судового збору.

Згідно із частиною другою 2 статті 123 Господарського процесуального кодексу України, розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Порядок і розмір сплати судового збору в Україні встановлено Законом України "Про судовий збір".

Відповідно до частини 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір", судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з підпунктом 1 пункту 2 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір", за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру ставки судового збору встановлюються у таких розмірах:1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно підпункту 4 пункту 2 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" ставки судового збору за подання до господарського суду апеляційної скарги на рішення суду; апеляційних скарг у справі про банкрутство; заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами; встановлюються у таких розмірах - 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Тобто, за подання апеляційної скарги на рішення Господарського суду Вінницької області від 19 жовтня 2023 року у справі №902/834/21 необхідно сплатити судовий збір у розмірі 32758,29 грн. (1455924 грн * 1,5% *150%).

Натомість, апелянтом не надано доказів сплати судового збору.

Водночас, ним заявлено клопотання про відстрочення сплати судового збору до ухвалення судового рішення у справі, яке обгрунтоване тим, що управління є неспроможним сплатити судовий збір за подання апеляційної скарги внаслідок свого майнового стану, а саме у зв`язку з відсутністю коштів для сплати судового збору, що підтверджується довідкою про кошторисне призначення Управління на 2023 рік (додається).

Розглянувши клопотання про відстрочення сплати судового збору, суд апеляційної інстанції зазначає наступне.

За приписами статті 7 Господарського процесуального кодексу України, правосуддя в господарських судах здійснюється на засадах рівності всіх юридичних осіб незалежно від організаційно-правової форми, форми власності, підпорядкування, місцезнаходження, місця створення та реєстрації, законодавства, відповідно до якого створена юридична особа, та інших обставин; рівності всіх фізичних осіб незалежно від раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного і соціального походження, майнового стану, місця проживання, мовних або інших ознак; рівності фізичних та юридичних осіб незалежно від будь-яких ознак чи обставин.

Відповідно до частин 1, 2 статті 8 Закону України "Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі лише за таких трьох умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 14 січня 2021 року у справі №0940/2276/18 зазначено, що Законом України "Про судовий збір" визначений перелік осіб, які безумовно звільнені від сплати судового збору у всіх інстанціях у силу закону, який наділяє їх певним статусом, або виходячи із чітко визначеного предмета спору. Цей перелік наведений у статті 5 зазначеного Закону та є вичерпним (не підлягає застосуванню у спірних правовідносинах).

З аналізу ж статті 8 Закону України "Про судовий збір" чітко вбачається, що законодавець, застосувавши конструкцію "суд, враховуючи майновий стан сторони, може…", тим самим визначив, що питання звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору осіб, які не зазначені в статті 5, або у справах із предметом спору, не охопленим статтею 5, є правом, а не обов`язком суду навіть за наявності однієї з умов для такого звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення.

Що ж до самих умов, визначених статтею 8, то вони диференційовані за суб`єктним та предметним застосуванням.

Так, умови, визначені у пунктах 1 та 2 частини першої статті 8, можуть застосовуватися лише до фізичних осіб, котрі перебувають у такому фінансовому стані, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру їх річного доходу, та до фізичних осіб, що мають певний соціальний статус, підтверджений державою, - є військовослужбовцями, батьками, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокими матерями (батьками), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; особами, які діють в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена.

Щодо третьої умови, визначеної у пункті 3 частини першої статті 8, то законодавець, застосувавши слово "або" не визначив можливість її застосування за суб`єктом застосування, в той же час визначив коло предметів спору, коли така умова може застосовуватись, - лише у разі, коли предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю, тобто особистих майнових та особистих немайнових прав фізичних осіб.

Однак, суд зазначає, що у даній справі скаржник не відноситься до жодних з перелічених осіб, яким Закон дозволяє відстрочувати сплату судового збору і предметом даного позову не є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

У зв`язку із цим, у спірних правовідносинах відсутні правові підстави для задоволення клопотання скаржника про відстрочення сплати судового збору.

Враховуючи наведене, клопотання Управління будівництва Вінницької обласної державної адміністрації про відстрочення сплати судового збору до ухвалення судового рішення у справі задоволенню не підлягає.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом в ухвалах від 14 червня 2022 року у справі №918/772/21, від 15 червня 2022 року у справі №911/95/20.

Крім того, 18 жовтня 2023 року набрав чинності Закон України №3200-ІХ від 29 червня 2023 року "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами". Вказаним законом внесені відповідні зміни до Господарського процесуального кодексу України.

Так, відповідно до частин 1 та 5 статті 6 ГПК України у редакції від 18 жовтня 2023 року у господарських судах функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система.

Електронний кабінет - це персональний кабінет (веб-сервіс чи інший користувацький інтерфейс) у підсистемі (модулі) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за допомогою якого особі, яка пройшла електронну ідентифікацію, надається доступ до інформації та сервісів Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремих підсистем (модулів), у тому числі можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, а також між учасниками судового процесу. Електронна ідентифікація особи здійснюється з використанням кваліфікованого електронного підпису чи інших засобів електронної ідентифікації, які дають змогу однозначно встановити особу.

Згідно з частиною 6 статті 6 ГПК України адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Процесуальні наслідки, передбачені цим кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Частиною 8 вказаної статті також передбачено, що реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі.

Отже, суд зазначає, що Управління будівництва Вінницької обласної державної адміністрації відповідно до частини 6 статті 6 ГПК України, починаючи з 18 жовтня 2023 року, зобов`язане зареєструвати електронний кабінет в обов`язковому порядку, що, однак, не позбавляє права позивача подавати процесуальні документи в паперовій формі.

Вбачається, що апеляційна скарга Управління будівництва Вінницької обласної державної адміністрації подана до суду в паперовій формі.

Відповідно до пункту 2 частини 2 статті 258 ГПК України в апеляційній скарзі мають бути зазначені повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає апеляційну скаргу, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта (для фізичних осіб-громадян України), номери засобів зв`язку та електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Поряд з цим, апеляційна скарга Управління будівництва Вінницької обласної державної адміністрації не містить відомостей про наявність або відсутність у скаржника електронного кабінету.

Відповідно до частини 2 статті 260 ГПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 258 цього кодексу, а також подана особою, яка відповідно до частини 6 статті 6 цього кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення статті 174 цього кодексу.

У свою чергу, абзац 1 частини 1 статті 174 ГПК України містить положення, відповідно до якого суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до абзацу 2 частини 1 статті 174 ГПК України суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху також у разі, якщо позовну заяву подано особою, яка відповідно до частини 6 статті 6 цього кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його.

Таким чином, оскільки дана апеляційна скарга подана особою, яка відповідно до частини 6 статті 6 цього кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, в порушення пункту 2 частини 2 статті 258 ГПК України не вказала відомостей про наявність або відсутність у неї електронного кабінету та не надала доказів сплати судового збору наявні підстави для залишення апеляційної скарги Управління будівництва Вінницької обласної державної адміністрації на рішення Господарського суду Вінницької області від 19 жовтня 2023 року у справі №902/834/21 без руху з наданням строку для усунення вказаних недоліків.

Керуючись статтями 174, 234, 258, 260 Господарського процесуального кодексу України, статтею 8 Закону України "Про судовий збір", суд -

ПОСТАНОВИВ:

1. Відмовити Управлінню будівництва Вінницької обласної державної адміністрації у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору до ухвалення судового рішення у справі №902/834/21.

2. Апеляційну скаргу Управління будівництва Вінницької обласної державної адміністрації на рішення Господарського суду Вінницької області від 19 жовтня 2023 року у справі №902/834/21 залишити без руху.

3. Запропонувати скаржнику усунути встановлені при поданні апеляційної скарги недоліки протягом 10 днів з дня вручення даної ухвали та надати належні докази сплати судового збору за подання апеляційної скарги в розмірі 32758,29 грн.

4. Повідомити скаржника, що відповідно до частини 6 статті 6 Господарського процесуального кодексу України Управління будівництва Вінницької обласної державної адміністрації зобов`язане зареєструвати електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами.

4. Роз`яснити апелянту, що при невиконанні вимог даної ухвали, апеляційна скарга вважається неподаною та повертається апелянту.

5. Копію ухвали направити скаржнику.

Суддя Бучинська Г.Б.