УХВАЛА

м. Київ

05.12.2023Справа №910/12648/23
За позовом ОСОБА_1 , м. Київ

до Акціонерного товариства "Банк Альянс", м. Київ

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - Національна комісія з цінних паперів та фондового ринку, м. Київ

про визнання недійсним рішення -

Суддя Морозов С.М.

За участю представників сторін:

від позивача: Бєлкін Л.М. (адвокат за ордером серія АТ№1045373 від 05.08.2023);

від відповідача: Башаров В.Є. (адвокат за довіреністю №40 від 09.08.2023);

від третьої особи: Куценко М.А. (в порядку самопредставництва).

ВСТАНОВИВ:

10.08.2023 року ОСОБА_1 (позивач) звернувся до суду з позовом про визнання недійсним рішення наглядової ради Акціонерного товариства "Банк Альянс" (відповідач), оформлене протоколом №22 від 09.06.2023 року, в частині затвердження ринкової вартості однієї простої іменної акції відповідача в розмірі 28,58 грн в кількості 16 000 000,00 штук (в електронній формі) станом на 08.06.2023 на підставі Звіту про оцінку простих іменних акцій відповідача, складеного ПП "Форвард".

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 10.08.2023 року матеріали справи №910/12648/23 було передано на розгляд судді Морозову С.М.

Ухвалою від 22.08.2023 року позовну заяву ОСОБА_1 було залишено без руху.

28.08.2023 року позивачем було подано до суду заяву про усунення недоліків позовної заяви.

30.08.2023 позивачем подано до суду заяву про усунення недоліків позовної заяви.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 04.09.2023 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - Національну комісію з цінних паперів та фондового ринку та призначено підготовче засідання на 17.10.2023.

28.09.2023 до суду від відповідача надійшла заява про залишення позовної заяви без руху та відзив на позовну заяву.

10.10.2023 до суду від позивача надійшла заява про зміну предмету позову.

11.10.2023 до суду від позивача надійшла відповідь на відзив.

16.10.2023 до суду від відповідача надійшло клопотання про відкладення підготовчого засідання.

17.10.2023 до суду від позивача надійшла заява про долучення рецензії на звіт до матеріалів справи.

В підготовчому засіданні 17.10.2023 судом було продовжено строк підготовчого провадження на 30 днів та оголошено перерву до 05.12.2023.

24.11.2023 до суду від відповідача надійшла заява про закриття провадження.

04.12.2023 до суду від позивача надійшли заперечення проти закриття провадження у справі.

Розглянувши в підготовчому засіданні 05.12.2023 заяву позивача про зміну предмету позову, дослідивши матеріали справи та заслухавши пояснення представників сторін, суд дійшов висновку про відмову в її прийнятті, з огляду на наступне.

Як визначено в статті 46 Господарського процесуального кодексу України, сторони користуються рівними процесуальними правами.

Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 25.06.2019 у справі №924/1473/15 викладено правовий висновок щодо застосування частини третьої статті 46 Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до вимог частини 3 статті 46 Господарського процесуального кодексу України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Отже, у вирішенні питання щодо оцінки заяви про зміну предмету позову, господарський суд має виходити з ретельного дослідження змісту поданої заяви та співвідношення такого змісту з раніше заявленими позовними вимогами.

За приписами статті 162 Господарського процесуального кодексу України в позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи. Позовна заява повинна містити, зокрема, зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; правові підстави позову. У позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору.

Отже, позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається з двох елементів: предмета і підстави позову.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Предмет позову повинен мати правовий характер і випливати з певних матеріально-правових відносин. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Предмет і підстава позову сприяють з`ясуванню наявності і характеру спірних правовідносин між сторонами, застосуванню необхідного способу захисту права, визначенню кола доказів, необхідних для підтвердження наявності конкретного цивільного права і обов`язку.

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 (позивач) - є акціонером Акціонерного товариства "Банк Альянс" (відповідач, емітент) та йому належать 39 800 штук акцій відповідача номінальною вартістю однієї акції 28, 58 грн.

27.06.2023 позивач приймав участь у загальних зборах акціонерів емітента, що були присвячені здійсненню збільшення статутного капіталу відповідача. Рішення зборів оформлені протоколом №3/2003.

Так, зокрема, відповідно до першого пункту порядку денного було вирішено здійснити збільшення статутного капіталу Акціонерного товариства "Банк Альянс" з 457 280 000, 00 грн до 689 367 090, 96 грн на 232 087 090, 96 грн шляхом розміщення 8 120 612 штук простих іменних акцій номінальною вартістю 28, 58 грн.

Разом з тим, як зазначає позивач, ціна акцій для здійснення емісії визначена рішенням Наглядової ради відповідача, прийнятим на її засіданні 09.06.2023 та оформленим протоколом №22, відповідно до якого вирішено затвердити ринкову вартість однієї простої іменної акції Акціонерного товариства "Банк Альянс" в розмірі 28,58 грн в кількості 16 000 000 штук станом на 08.06.2023 на підставі Звіту про оцінку простих іменних акцій Акціонерного товариства "Банк Альянс", складеного ПП «ФОРВАРД».

У зв`язку з тим, що позивач не погоджується з затвердженою вартістю акцій, останній звернувся до суду з позовом, відповідно до якого просить визнати недійсним рішення наглядової ради Акціонерного товариства "Банк Альянс", оформлене протоколом №22 від 09.06.2023 року, в частині затвердження ринкової вартості однієї простої іменної акції відповідача в розмірі 28,58 грн в кількості 16 000 000,00 штук (в електронній формі) станом на 08.06.2023 на підставі Звіту про оцінку простих іменних акцій відповідача, складеного ПП "Форвард".

Однак, як зазначалось, позивачем було подано заяву про зміну предмету позову, відповідно до якої він просить:

- визнати недійсним рішення Наглядової ради Акціонерного товариства "Банк Альянс", оформлене протоколом №22 від 09.06.2023 року, в частині затвердження ринкової вартості однієї простої іменної акції відповідача в розмірі 28,58 грн в кількості 16 000 000,00 штук (в електронній формі) станом на 08.06.2023 на підставі Звіту про оцінку простих іменних акцій Акціонерного товариства "Банк Альянс", складеного ПП "Форвард"

- визнати недійсним рішення загальних зборів Акціонерного товариства "Банк Альянс", оформлене протоколом №3/2003 від 27.06.2023.

Таким чином, позивач у своїй заяві про зміну предмету позову, окрім первісної заявленої вимоги при зверненні до суду з позовом, додатково заявляє нову вимогу: визнати недійсним рішення загальних зборів Акціонерного товариства "Банк Альянс", оформлене протоколом №3/2003 від 27.06.2023.

Отже, з наведеного вбачається, що позивачем фактично заявлено нову (додаткову) немайнову вимогу, яка не заявлялась при зверненні із вказаним позовом.

Суд зазначає, що процесуальним законом не передбачено права позивача на "доповнення" або "уточнення" позовних вимог, або заявлення "додаткових" позовних вимог і т.п.

Тому в разі надходження до господарського суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як:

- подання іншого (ще одного) позову, чи

- збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи

- об`єднання позовних вимог, чи

- зміну предмета або підстав позову.

У будь-якому з таких випадків позивачем має бути додержано правил вчинення відповідної процесуальної дії, а недотримання ним таких правил тягне за собою процесуальні наслідки, передбачені ГПК.

Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру. Якщо в заяві позивача йдеться про збільшення розміру немайнових вимог (наприклад, про визнання недійсним ще одного акта крім того, стосовно якого відповідну вимогу вже заявлено), то фактично також йдеться про подання іншого позову.

Наведену правову позицію викладено у постановах Верховного Суду від 23.01.2018 у справі №918/350/16, від 27.06.2018 у справі №910/18802/17, від 28.03.2019 у справі №910/23066/17, від 10.09.2019 у справі № 910/13267/18.

Зміна предмета позову не може бути пов`язана з пред`явленням додаткових позовних вимог немайнового характеру, про які не йшлося в первісній позовній заяві. Якщо такі додаткові позовні вимоги пов`язані з раніше заявленими позовними вимогами підставою виникнення або поданими доказами, то вони можуть бути пред`явлені з дотриманням вимог, зокрема, положень статті 173 Господарського процесуального кодексу України, що регулює порядок об`єднання позовних вимог. Право об`єднати кілька однорідних позовних заяв або справ, у яких беруть участь ті ж самі сторони, надано суду до початку підготовчого засідання.

У разі подання позивачем заяви з порушенням положень статей 46, 173 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд повинен відповідно до положень пункту 2 частини 5 статті 174 Господарського процесуального кодексу України повернути таку заяву та додані до неї документи, розглянути по суті раніше заявлені позовні вимоги, якщо позивач не відмовляється від позову. Позивач при цьому не позбавлений права звернутися з новим позовом у загальному порядку.

Аналогічна позиція викладена Верховним Судом у постанові від 24.09.2020 у справі №920/1059/17.

На підставі наведеного суд доходить висновку, що заява ОСОБА_1 про зміну предмета позову у порядку ч. 3 ст. 46 ГПК України не є заявою про зміну предмета позову в розумінні господарського процесуального законодавства, оскільки містять у собі прохання про розгляд судом нової позовної вимоги, яка фактично є іншим позовом.

З огляду на викладене вище, суд не вбачає правових підстав для прийняття заяви ОСОБА_1 про зміну предмету позову.

Керуючись ст. ст. 162-164, 174, 232, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва, -

УХВАЛИВ:

1. Заяву ОСОБА_1 про зміну предмету позову повернути без розгляду.

2. Ухвала набирає законної сили негайно після її оголошення та може бути оскаржена в порядку та строк, передбачені ст. ст. 254-256 Господарського процесуального кодексу України.

повний текст ухвали підписано 11.12.2023

Суддя Сергій МОРОЗОВ