ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

про оголошення перерви в судовому засіданні

"06" грудня 2023 р. Справа№ 910/18148/21

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Агрикової О.В.

суддів: Мальченко А.О.

Козир Т.П.

секретар судового засідання Мельничук О.С.

від позивача - Дорошенко А.Ю.,

від відповідача - Антонець Л.С.

розглядаючи у відкритому судовому засіданні клопотання експерта 25423/23-53 від 26.10.2023 подане під час розгляду апеляційної скарги

Товариства з обмеженою відповідальністю "АГТ Плюс"

на рішення Господарського суду міста Києва від 15.09.2022 (повний текст рішення складено 27.09.2022)

у справі № 910/18148/21 (суддя Павленко Є.В.)

За позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Амарант" ЛТД

до Товариства з обмеженою відповідальністю "АГТ Плюс"

про стягнення 1 071 326,24 грн., -

ВСТАНОВИВ:

У провадженні колегії суддів Північного апеляційного господарського суду Агрикова О.В., судді Козир Т.П., Мальченко А.О. знаходиться справа №910/18148/21 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Амарант" ЛТД до Товариства з обмеженою відповідальністю "АГТ Плюс" про стягнення 1 071 326,24 грн.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 04.10.2023 року клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "АГТ Плюс" про призначення судової товарознавчої експертизи задоволено. Призначено у справі № 910/18148/21 судову товарознавчу експертизу. Проведення судової експертизи доручено Київському науково-дослідному інституту судових експертиз, провадження у справі № 910/18148/21 зупинено.

08.11.2023 року через відділ забезпечення документообігу суду та моніторингу виконання документів (канцелярія) з Київського науково-дослідного інституту судових експертиз надійшли матеріали справи №910/18148/21 та клопотання експерта 25423/23-53.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 20.11.2023 року поновлено провадження у справі №910/18148/21, розгляд справи призначено на 06.12.2023 року.

29.11.2023 року з Електронного кабінету в підсистемі Електронний суд ЄСІТС, через відділ забезпечення документообігу суду та моніторингу виконання документів (канцелярія) від Товариства з обмеженою відповідальністю "Амарант" ЛТД, позивача у справі, надійшло клопотання "Підстави пояснення" в якому останній заперечував проти задоволення клопотання експерта, а саме зазначив наступне:

«не має посадових - процесуальних повноважень наказувати Кредитору / зобов`язувати Кредитора відмовитися від права власності;

не має посадових - процесуальних повноважень перебувати за межами перегляду справи в суді апеляційної інстанції (ст. 269 ГПК України);

не має посадових - процесуальних повноважень, за клопотанням та в присутності адвоката і експерта, публічно …. звертати до Кредитора заочний - кулуарний - злочинний наказ:

- забезпечити службовцям / посадовцям / суддям / експертам / фахівцям, які невідомі Кредитору, недоторканість під час проникнення до власності Кредитора …;

- забезпечити службовцям / посадовцям / суддям / експертам / фахівцям, які невідомі Кредитору, недоторканість під час спілкування з представниками Кредитора поза межами суду (судового засідання);

- забезпечити службовців / посадовців / суддів / експертів / фахівців власністю Кредитора, що відсутня в матеріалах справи і додатково не подавались Кредитором до матеріалів справи (ст. 269 ГПК України);

- гарантувати розголошення відомостей, що стали відомі всім представникам і найманій праці Кредитора у зв`язку з проникнення до власності Кредитора службовця / посадовця / судді / експерта / фахівця;

- дозволити службовцям / посадовцям / суддям / експертам / фахівцям оглядати і досліджувати власність Кредитора і, за їх вибором, поділяти / руйнувати / знищувати власність Кредитора, що не є річчю/майном/матеріалом у справі

- відсутня в матеріалах справи і додатково не подавалася Кредитором до справи/не переміщувалась до справи або в архів суду;

- узгодити з службовцями / посадовцями / суддями / експертами / фахівцями дату та час їх втручання у право власності Кредитора, а тим самим добровільно погодитись на втручання службовця / посадовця / судді /експерта / фахівця у право власності Кредитора;

- забезпечити доставку службовця / посадовця / судді / експерта / фахівця до місця втручання у право власності Кредитора;

- забезпечити службовців / посадовців / суддів / експертів / фахівців доставкою назад)));

- забезпечити службовців / посадовців / суддів / експертів / фахівців належними умовами для здійснення дій, що кваліфікуються як втручання у право власності Кредитора, а саме сприяти їм у таких діях у спосіб забезпечення службовців / посадовців / суддів / експертів / фахівців:

*наявністю вільного простору з кожної сторони не менше 2-3 м;

* наявністю належного освітлення вільного простору;

*можливістю безперешкодно оглядати і, за вибором, поділяти/руйнувати/ знищувати нерухому і неподільну власність Кредитора.»

Також, позивач вказує, що «У судді/колегії суддів, в матеріалах справи № 910/18148/21, що переглядається в суді апеляційної інстанції:

· наявний юридичний факт преюдиції рішення Господарського суду м. Києва у справі № 910/7164/20;

· наявний юридичний факт преюдиції рішення Господарського суду м. Києва у справі № 910/12832/22»

Одночасно, зазначеними поясненнями позивач вказує, що «Колегія суддів обтяжена процесуальними / посадовими / службовими обов`язками в поновленому апеляційному провадженні за справою № 910/18148/21:

- переглянути справу за наявними у ній доказами;

- переглянути справу за додатково поданими доказами - відсутні;

- перевірити законність рішення суду першої інстанції;

- перевірити обґрунтованість рішення суду першої інстанції.»

Крім того, позивач зазначає:

«Колегія суддів і Експерт не одержить від Кредитора письмовий згоду/дозвіл:

- на те, що його неподільна Нерухомість є матеріалом для порівняльного аналізу з подільною та рухомою Продукцією із виробництва Боржника;

- на повне або часткове знищення, або змінення властивостей неподільної Нерухомості.».

Разом з цим, також зазначено, що:

«Матеріали, що необхідні експерту для проведення порівняльного аналізу, надає колегія суддів (держава)!!!

Експерт не має права з власної ініціативи збирати матеріали для проведення порівняльного аналізу!!!

Експерт не має права спілкуватися з Учасником справи поза межами судового засідання!!!

Кредитор не замовляв проведення порівняльного аналізу!!!

Колегія суддів (держава), при призначенні порівняльного аналізу, не урахувала (навіть не заслухала) диспозицію представника Кредитора та вийшла за межі його позову.

Колегія суддів і Експерт не одержить від Кредитора письмовий згоду/дозвіл:

- на те, що його неподільна Нерухомість є матеріалом для порівняльного аналізу з подільною та рухомою Продукцією із виробництва Боржника;

- на повне або часткове знищення, або змінення властивостей неподільної Нерухомості.».

Й наостанок, позивач просить повернутись до розгляду справи за наявними у ній матеріалами.

04.12.2023 року через відділ забезпечення документообігу суду та моніторингу виконання документів (канцелярія) від Товариства з обмеженою відповідальністю "АГТ Плюс", відповідача у справі, надійшло пояснення щодо клопотання експерта. У вказаному поясненні відповідач зазначає, що гарантує забезпечення доставки експерта до місця перебування об`єкту (об`єктів) дослідження, забезпечення доступу до всіх своїх приміщень де знаходяться об?єкти дослідження та/або їх частини (вільний простір з кожної сторони не менше 2-3 м), забезпечення належним освітленням та проведення фото- та/або відеозйомки. Крім того, відповідач просить дозволити ОСОБА_1 бути присутнім під час огляду експертом об?єктів дослідження, а також, відповідачем запропоновано кандидатуру ОСОБА_2 для залучення в якості експерта по виготовленню та збиранню меблевих виробів.

05.12.2023 року засобами поштового зв`язку, через відділ забезпечення документообігу суду та моніторингу виконання документів (канцелярія) від Товариства з обмеженою відповідальністю "Амарант" ЛТД, позивача у справі, надійшло клопотання "Підстави пояснення" яке дублює подане 29.11.2023 року клопотання позивача подане через Електронний кабінет в підсистемі Електронний суд ЄСІТС.

06.12.2023 року через відділ забезпечення документообігу суду та моніторингу виконання документів (канцелярія) від Товариства з обмеженою відповідальністю "АГТ Плюс", відповідача у справі, надійшло клопотання про відкладення.

В судове засідання 06.12.2023 року з`явились представники позивача та відповідача. Представник відповідача підтримав подані раніше пояснення, просив розглянути залучення наданого відповідачем фахівця для проведення експертизи. Представник позивача зазначив, що підтримує викладене в поданих клопотаннях «Підстави пояснення» від 29.11.2023 р. та від 05.12.2023, зазначив про необхідність залучення незалежного фахівця, крім того вказав, що сумнівається в допущенні судових експертів для здійснення дослідження, однак не є директором.

Так, з приводу поданих позивачем клопотань, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до ч. 4 ст. 11 ГПК України суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 10.02.2010 у справі "Серявін та інші проти України" зауважив, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною, залежно від характеру рішення.

У справі "Трофимчук проти України" Європейський суд з прав людини також зазначив, хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довод.

В п. 53 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Федорченко та Лозенко проти України" від 20.09.2012 зазначено, що при оцінці доказів суд керується критерієм доведення "поза розумним сумнівом". Тобто, аргументи сторони мають бути достатньо вагомими, чіткими та узгодженими.

Відповідно до ст. ст. 73, 74, 77 Господарського процесуального кодексу України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких господарський суд у визначеному законом порядку встановлює наявність чи відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Відповідно до статті 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Отже, оскільки до предмету доказування по даній справі входить питання виготовлення і поставка (доставка) позивачу вартість дверних полотен, а також здійснення робіт щодо монтажу поставлених меблів на об`єкті позивача, а також, оскільки суд позбавлений можливості встановити вказані обставини самостійно, без спеціальних знань у товарознавчій галузі, колегією суддів, ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 04.10.2023 року, вирішено призначити у справі, а відтак викладене у клопотанні позивача «Підстави пояснення» від 29.11.2023 р. та від 05.12.2023 про повернення до розгляду справи за наявними у ній матеріалами судом апеляційної інстанції залишаються без задоволення.

Одночасно з цим, з приводу тверджень позивача, що «Колегія суддів, використовуючи процесуальні повноваження щодо призначення експертизи, у спосіб багаторазового зупинення та перенесення розгляду справи № 910/18148/21 в суді апеляційної інстанції, скоює триваюче порушення присяги судді і вимоги статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, учасником якої є Україна, стосовно права кожного на розгляд його справи упродовж розумного строку.» зазначає наступне.

Відповідно до п.10. ч. 2 ст. 2 ГПК основними засадами (принципами) господарського судочинства є зокрема розумність строків розгляду справи судом. Статтею 114 ГПК України встановлено, що суд має встановлювати розумні строки для вчинення процесуальних дій. Строк є розумним, якщо він передбачає час, достатній, з урахуванням обставин справи, для вчинення процесуальної дії, та відповідає завданню господарського судочинства.

Отже, крім традиційного визначення граничних (максимальних) строків розгляду, процесуальним законодавством висувається додаткова вимога про необхідність дотримання розумного для кожного випадку строку. Тобто, якщо процесуальним законом і встановлені конкретні граничні максимальні строки розгляду судової справи, їх дотримання не можна вважати єдиним критерієм для визначення розумності часу вирішення конкретної справи.

Для встановлення розумності строку розгляду конкретної справи у національних судових органах Європейський Суд виробив у своїй практиці кілька взаємопов`язаних критеріїв:

- складність справи;

- поведінка заявника (тобто особи, яка звернулася до суду);

- поведінка судових та інших державних органів;

- важливість предмету розгляду для заявника.

Отже, аналіз практики Європейського суду щодо тлумачення положення "розумний строк" свідчить: в рішенні у справі "Броуган (Brogan) та інші проти Сполученого Королівства" він роз`яснив, що строк, який можна визначити розумним, не може бути однаковим для всіх справ, і було б неприродно встановлювати один строк в конкретному цифровому виразі для усіх випадків. Таким чином, у кожній справі виникає проблема оцінки розумності строку, яка залежить від певних обставин.

Довга тривалість розгляду справи може бути визнана розумною, якщо сама справа є складною як з фактичного, так і з правового боку.

В обґрунтування позову позивач зазначає, що: «Особою боржника (зобов`язаною стороною) визнано, судом встановлено, а тому не потребує доказування Особою Кредитора (управленою стороною), що Особа Кредитора (управлена сторона) набула право вимагати від Особи Боржника (зобов`язаної сторони) повернення 1 071 326 грн 24 коп. і сплати відсотків на умовах п. 6.1. ч. 6 Консенсуального договору, іншими словами, Особою Боржника (зобов`язаною стороною) визнано, а тому не потребує доказування Особою Кредитора (управленою стороною), що Особа Кредитора (управлена сторона) набула права на договірні обов`язки Особи Боржника (зобов`язаної сторони), тощо.

Диспозиція - вихідне положення № 2.

Згідно з Рішенням Господарського суду м. Києва від 05.10.2020 року у справі №910/7164/2 (набуло законної сили).

Особистістю Керівника Особи Боржника (зобов?язаною стороною) визнано, судом встановлено, а тому не потребує доказування Особою Кредитора (управленою стороною):

- що Особа Боржника (зобов?язана сторона) не виконала Консенсуальний Договір (рішення Господарського суду м. Києва від 05.10.2020 року у справі № 910/7164/20);

- що Особа Боржника (зобов?язана сторона) не повернула Особі Кредитора (управленій стороні) запозичені активи (речі, майно, Грошові кошти) в сфері господарювання, що складаються із 1 071 326 грн 24 коп.

- що Особа Боржника (зобов?язана сторона) використовує в сфері власної господарської (підприємницької) діяльності активи (речі, майно, Грошові кошти - Кредит), запозичені у Особи Кредитора (управленої сторони), що складаються із 1 071 326 грн 24 коп.».

В свою чергу, відповідач заперечуючи позовні вимоги, стверджує, що на виконання договору підряду №31/01/19 від 31.01.2019 відповідачем поставлено і змонтовано дверні полотна з фурнітурою в готелях, які належать позивачеві.

Враховуючи вищевикладене, колегія судді вважає, що призначення експертизи у справі не є затягуванням з боку колегії суддів розгляду справи. А розгляд клопотання експерта спрямоване на вирішення питань поставлених перед експертною установою відповідно до ухвали суду про призначення експертизи.

Одним з питань поставлених експертом Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Вікторією Сорокіною в клопотанні експерта 25423/23-53 від 26.10.2023 було залучення фахівця по виготовлення та збиранню меблевих виробів. Представником відповідача запропоновано кандидатуру Шестопалова Максима Дмитровича, який має профільну спеціальну технічну освіту, закінчив у 1997 році професійно-технічне училище №16 м. Києва та здобув професію столяр (виробництво художніх меблів) та кваліфікацію столяра четвертого розряду. Представник позивача заперечував проти залучення Шестопалова Максима Дмитровича до проведення експертизи та неодноразово наголошував про незаконність ухвалення судом зобов`язання позивача допустити сторонами осіб до приватної власності позивача.

Згідно зі ст. 7 Закону України «Про судову експертизу», судово-експертну діяльність здійснюють державні спеціалізовані установи, їх територіальні філії, експертні установи комунальної форми власності, а також судові експерти, які не є працівниками зазначених установ, та інші фахівці (експерти) з відповідних галузей знань у порядку та на умовах, визначених цим Законом.

Згідно зі ст. 9 Закону України «Про судову експертизу», особа або орган, які призначають або замовляють судову експертизу, можуть доручити її проведення тим судовим експертам, яких внесено до державного Реєстру атестованих судових експертів, або іншим фахівцям з відповідних галузей знань, якщо інше не встановлено законом.

Отже, у зв`язку з необхідністю виконання судової товарознавчої експертизи, а також задоволення клопотання експерта Київського науково-дослідного інституту судових експертиз та залучення незалежного та акредитованого фахівця по виготовлення та збиранню меблевих виробів, суд апеляційної інстанції вважає за необхідне звернутись до Міністерства юстиції України задля отримання з Реєстру атестованих судових експертів списку фахівців, які мають необхідні знання щодо виготовлення та збирання меблевих виробів (а саме дверних полотен).

Згідно з ч. ч. 2, 3 ст. 216 ГПК України, якщо спір, розгляд якого по суті розпочато, не може бути вирішено в даному судовому засіданні, судом може бути оголошено перерву в межах встановлених цим Кодексом строків розгляду справи, тривалість якої визначається відповідно до обставин, що її викликали, з наступною вказівкою про це в рішенні або ухвалі. Про відкладення розгляду справи або перерву в судовому засіданні, місце, дату і час нового судового засідання або продовження судового засідання суд повідомляє під розписку учасників справи, свідків, експертів, спеціалістів, перекладачів, які були присутніми в судовому засіданні. Учасники справи, свідки, експерти, спеціалісти, перекладачі, які не прибули або яких суд вперше залучає до участі в судовому процесі, повідомляються про судове засідання ухвалами.

Колегія суддів, заслухавши представників сторін, з метою звернення до Міністерства юстиції України у зв`язку з необхідністю залучення незалежного фахівця який має необхідні знання щодо виготовлення та збирання меблевих виробів (а саме дверних полотен), відповідно до ст. 216 Господарського процесуального кодексу України, дійшла до висновку про оголошення перерви в судовому засіданні.

Керуючись ст.ст. 216, 234, 235, Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд, -

УХВАЛИВ:

1. Оголосити перерву в судовому засіданні до 24.01.2024 року о 12 год. 30 хв. за адресою: м. Київ, вул. Шолуденка, 1, літера А. Зал №10.

Ухвала набирає законної сили негайно після її оголошення та не підлягає касаційному оскарженню.

Головуючий суддя О.В. Агрикова

Судді А.О. Мальченко

Т.П. Козир