УХВАЛА

01 грудня 2023 року

м. Київ

cправа № 910/1338/21

Верховний Суд у складі суддів судової палати для розгляду справ щодо корпоративних спорів, корпоративних прав та цінних паперів Касаційного господарського суду:

Кібенко О.Р. - головуючий, Бакуліна С.В., Баранець О.М., Губенко Н.М., Кондратова І.Д., Кролевець О.А., Студенець В.І.,

розглянувши матеріали касаційної скарги ОСОБА_1

на рішення Господарського суду міста Києва від 09.02.2022

та постанову Північного апеляційного господарського суду від 27.04.2023

у справі за позовом ОСОБА_1

до відповідачів:

1) ОСОБА_2 ,

2) ОСОБА_3

за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідачів - Товариства з обмеженою відповідальністю "ТДМК" (далі - ТОВ "ТДМК")

про переведення прав покупця частки,

В С Т А Н О В И В:

1. У січні 2021 року ОСОБА_1 звернувся до Господарського суду міста Києва з позовом до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про переведення прав покупця частки у статутному капіталі ТОВ "ТДМК".

2. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що ОСОБА_2 (власник 80% частки у статутному капіталі ТОВ "ТДМК") як продавець та ОСОБА_3 як покупець уклали договір купівлі-продажу належної ОСОБА_2 частки у статутному капіталі ТОВ "ТДМК" вартістю 9 440,00 грн, чим позбавили позивача як власника 20% частки у статутному капіталі ТОВ "ТДМК" переважного права на придбання частки іншого учасника товариства.

3. Господарський суд міста Києва рішенням від 09.02.2022 відмовив у задоволенні позову.

4. Північний апеляційний господарський суд постановою від 27.04.2023 рішення Господарського суду міста Києва від 09.02.2022 змінив, виклавши його мотивувальну частину в редакції постанови. В іншій частині рішення залишив без змін.

5. Рішення судів мотивовані, зокрема, тим, що позивач не довів належними та допустимими доказами, що частка у статутному капіталі ТОВ "ТДМК" була відчужена саме за відплатним договором (договором купівлі-продажу).

6. 29.05.2023 ОСОБА_1 звернувся до Верховного Суду з касаційною скаргою на рішення Господарського суду міста Києва від 09.02.2022 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 27.04.2023, в якій просить їх скасувати та ухвалити нове рішення про задоволення позову.

7. Скаржник посилається на підстави касаційного оскарження, передбачені пунктами 1 та 3 ч.2 ст.287 Господарського процесуального кодексу України, та зазначає, що суд апеляційної інстанції допустив порушення норм матеріального та процесуального права та не врахував висновки щодо їх застосування, викладені у постановах Верховного Суду від 06.06.2018 у справі №910/19473/17, від 16.02.2021 у справі №927/645/19, від 07.09.2016 у справі №6-1026цс16, від 11.04.2018 у справі №707/1541/16-ц.

8. Скаржник, зокрема, зазначає:

- суд апеляційної інстанції застосував статті 203, 215, 235 Цивільного кодексу України без врахування висновку, викладеного у постановах Верховного Суду, щодо удаваного договору дарування часток в статутному капіталі;

- суд апеляційної інстанції дійшов суперечливого висновку про те, що представник продавця за договором не мав права укладати договір дарування, але одночасно дійшов висновку про те, що було укладено саме договір дарування, відтак, відмовив у захисті прав позивача шляхом переведення на нього прав покупця частки;

- суд першої інстанції, поклавши на позивача обов`язок зі спростування факту отримання коштів за договором між двома фізичними особами, переклав на сторону обов`язок довести певний факт або спростувати його в умовах, коли такий обов`язок об`єктивно спроможна виконати лише інша сторона;

- заявлення окремої позовної вимоги про визнання правочину удаваним не вимагається, натомість у разі, якщо суд при розгляді справи встановлює наявність удаваного правочину, він має застосовувати до нього норми, що регулюють укладення та виконання того правочину, який сторони дійсно мали на меті, у цьому випадку - договору купівлі-продажу;

- отримана позивачем з реєстраційної справи засвідчена реєстратором копія нотаріально посвідченого Акту приймання-передачі частки є належним, допустимим та достовірним доказом, вірогідність якого переважає вірогідність наданої відповідачем ксерокопії не посвідченого договору купівлі-продажу, який він вважає договором дарування та намагається переконати в цьому суд;

- якби сторони договору мали на меті саме дарування частки, вони б надали реєстратору не Акт приймання-передачі, а сам договір;

- суд першої інстанції погодився з доводами позивача про те, що договір містить ознаки підроблення та призначив судову експертизу, проте суд апеляційної інстанції скасував цю ухвалу; сам факт апеляційного оскарження ухвали про призначення експертизи є підтвердженням підроблення договору;

- раптове дарування ОСОБА_2 сторонній особі частки в ТОВ "ТДМК", якою він володів з моменту створення товариства протягом багатьох років, є штучним і він отримав кошти за свою частку; жодних підстав для дарування сторонній особі 80% частки у статутному капіталі товариства, яке є учасником судових спорів про повернення активу вартістю понад 2 мільярди гривень, у ОСОБА_2 не було;

- при розгляді цієї справи суди попередніх інстанцій не вчинили обов`язкової процесуальної дії, передбаченої законом, щодо визначення суми, яку позивач має внести на депозит суду; така бездіяльність судів може свідчити про те, що вони заздалегідь знали, що ухвалять рішення про відмову в задоволенні позову.

9. Верховний Суд ухвалою від 12.07.2023 відкрив касаційне провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 , розгляд справи призначив у відкритому судовому засіданні.

10. Верховний Суд ухвалою від 25.10.2023 передав справу на розгляд палати для розгляду справ щодо корпоративних спорів, корпоративних прав та цінних паперів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду для відступу від висновків щодо встановлення вартості частки у статутному капіталі товариства у справах за позовом про визнання договору дарування частки удаваним та переведення прав покупця такої частки, викладених в постанові Верховного Суду від 23.02.2022 у справі №922/2182/21.

11. Також колегія суддів вважає за необхідне уточнити висновки, викладені у постановах від 13.10.2021 та від 03.11.2022 у справі №912/3747/20, від 17.11.2022 у справі №910/5704/21, щодо предмета доказування у таких спорах.

12. Відповідно до ч.1 ст.302 Господарського процесуального кодексу України суд, який розглядає справу в касаційному порядку у складі колегії суддів, передає справу на розгляд палати, до якої входить така колегія, якщо ця колегія вважає за необхідне відступити від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного в раніше ухваленому рішенні Верховного Суду у складі колегії суддів з цієї ж палати або у складі такої палати.

13. З огляду на викладене, справа №910/1338/21 за касаційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Господарського суду міста Києва від 09.02.2022 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 27.04.2023 підлягає прийняттю до розгляду у судовому засіданні судовою палатою для розгляду справ щодо корпоративних спорів, корпоративних прав та цінних паперів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду.

Керуючись статтями 120, 121, 234, 235, 301, 302 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд

У Х В А Л И В:

1. Прийняти до розгляду судовою палатою для розгляду справ щодо корпоративних спорів, корпоративних прав та цінних паперів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду справу №910/1338/21 касаційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Господарського суду міста Києва від 09.02.2022 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 27.04.2023.

2. Призначити до розгляду справу №910/1338/21 касаційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Господарського суду міста Києва від 09.02.2022 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 27.04.2023 на 10 січня 2024 року о 15:00 у відкритому судовому засіданні у приміщенні Касаційного господарського суду за адресою: м. Київ, вул. О. Копиленка, 6, в залі судових засідань №203.

3. Роз`яснити учасникам справи, що відповідно до ч.3 ст.196 Господарського процесуального кодексу України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

4. Роз`яснити учасникам справи про можливість участі в судовому засіданні в режимі відеоконференції, зокрема, поза межами приміщення суду, з використанням власних технічних засобів відповідно до ч.4 ст.197 Господарського процесуального кодексу України та Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого рішенням Вищої ради правосуддя від 17.08.2021 №1845/0/15-21.

5. Участь у судовому засіданні для учасників справи не є обов`язковою.

6. Звернути увагу учасників справи та їх представників, що з 18.10.2023 введено в дію Закон від 29.06.2023 №3200-ІХ щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно- телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами (надалі - в ЄСІТС), яким встановлено, що:

- адвокати нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи зобов`язані реєструвати свої електронні кабінети в ЄСІТС. Інші - реєструють свої електронні кабінети в добровільному порядку;

- касаційна скарга, відзив на касаційну скаргу та будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити відомості про наявність або відсутність електронного кабінету. Особа, яка подає до суду процесуальний документ в електронній формі через електронний кабінет, звільняється від обов`язку зазначення таких відомостей;

- особа, яка зареєструвала електронний кабінет, може подавати документи до суду в електронній формі виключно в ЄСІТС. Однак це не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі;

- якщо касаційна скарга подана до суду в електронній формі, то особа, яка подала скаргу, має подавати до суду заяви по суті справи, клопотання та письмові докази виключно в електронній формі, крім випадків, коли судом буде надано дозвіл на їх подання в паперовій формі;

- учасникам справи, які мають електронний кабінет, суд надсилає всі судові рішення в електронній формі виключно через електронні кабінети в ЄСІТС, що не позбавляє права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою;

- процесуальні наслідки звернення до суду особи без реєстрації електронного кабінету встановлені Кодексом у вигляді залишення її документа без руху, його повернення або залишення без розгляду. Такі наслідки застосовуються судом також, якщо інтереси особи, яка зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, представляє адвокат.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя О. Кібенко

Судді С. Бакуліна

О. Баранець

Н. Губенко

І. Кондратова

О. Кролевець

В. Студенець