УХВАЛА

про забезпечення позову

м. Київ

29.11.2023Справа № 910/17351/23

Господарський суд міста Києва у складі судді Селівон А.М., розглянувши матеріали

за заявою позивача - гр. ОСОБА_1

про забезпечення позову

у справі № 910/17351/23

за позовом гр. ОСОБА_1 АДРЕСА_1

до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Червонозоряний,4-В" пр-т. В. Лобановського 4В, м. Київ, 03037

про визнання недійсними рішення загальних зборів, визнання недійсним статуту та скасування реєстраційних записів

Представники сторін: без виклику.

Обставини справи :

Гр. ОСОБА_1 звернувся до Господарського суду міста Києва з позовною заявою до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Червонозоряний, 4-В" про:

- визнання недійсним рішення Загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Червонозоряний, 4-В" від 31 жовтня 2023 року, що оформлені Протоколом загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Червонозоряний, 4-В" № 31-07-23/1 від 03 листопада 2023 року;

- визнання недійсним Статуту Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Червонозоряний, 4-В", в редакції, що затверджена рішенням Загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Червонозоряний, 4-В" від 31 жовтня 2023 року, що оформлене Протоколом загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку Червонозоряний, 4-В" № 31-07-23/1 від 03 листопада 2023 року;

- скасування у Державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадський формувань державну реєстрацію змін до відомостей про юридичну особу Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Червонозоряний, 4-В" (ідентифікаційний код 38855422) за записом № 020024897 від 04.11.2023 року в частині змін до установчих документів, які проведені на підставі рішення Загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Червонозоряний, 4-В" від 31 жовтня 2023 року, оформленого Протоколом загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Червонозоряний, 4-В" № 31-07-23/1 від 03 листопада 2023 року та Статуту Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Червонозоряний, 4-В", затвердженого зазначеним рішенням.

В обґрунтування позовних вимог в позовній заяві позивач посилається на факт порушення його прав як співвласника ОСББ "Червонозоряний, 4-В" за наслідками проведення 31.10.2023 року загальних зборів співвласників ОСББ, оформленого протоколом № 31-07-23/1 від 03 листопада 2023 року, які відбулися з порушенням вимог Статуту та чинного законодавства, внаслідок прийняття участі у голосуванні та прийняття рішень 179 особами, які не є членами ОСББ "Червонозоряний, 4-В" та співвласниками приміщення № 178 станом на дату проведення загальних зборів, у зв`язку з чим Статут співвласників багатоквартирного будинку "Червонозоряний, 4-В" та відповідні реєстраційні дії в частині змін до установчих документів, які проведені на вказаного підставі рішення Загальних зборів ОСББ "Червонозоряний, 4-В", підлягають скасуванню в судовому порядку.

Через систему "Електронний суд" позивачем 13.11.2023 року подано заяву б/н від 13.11.2023 року про забезпечення позову, в якій позивач просить суд вжити заходи забезпечення даного позову шляхом заборони до закінчення розгляду справи по суті та набрання рішенням законної сили, будь-яким особам, що мають доступ до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (суб`єктам державної реєстрації: державним реєстраторам, нотаріусам, тощо) проводити у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань будь які реєстраційні дії стосовно Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Червонозоряний, 4-В" ().

Окрім цього 20.11.2023 року через систему "Електронний суд" від позивача надійшла уточнена заява б/н від 20.11.2023 року про забезпечення позову, в якій позивач просить вжити заходи забезпечення позову шляхом заборони до закінчення розгляду справи по суті та набрання рішенням законної сили, будь-яким особам, що мають доступ до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (суб`єктам державної реєстрації: державним реєстраторам, нотаріусам, тощо) проводити у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань реєстраційні дії стосовно Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Червонозоряний, 4-В" щодо: змін до відомостей про юридичну особу - ОСББ "Червонозоряний, 4-В"; затвердження Статуту Об`єднання, внесенням змін до Статуту Об`єднання; зміни керівника - голови Правління Об`єднання; надання (прийнятих рішень щодо надання) представництва інтересів Об`єднання третім особам; прийняття рішень про передачу в оренду та/або відчуження Об`єктів, які перебувають у спільній власності співвласників Об`єднання, фізичним та юридичним особам; прийняття рішень про ліквідацію, реорганізацію (злиття, поділ) Об`єднання, а також про передачу функцій з управління спільним майном будинку повністю або частково асоціації об`єднання співвласників багатоквартирного будинку; обрання та відкликання управителя.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 24.11.2023 року позовну заяву залишено без руху та встановлено позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви.

Через систему "Електронний суд" 27.11.2023 року від позивача на виконання вимог ухвали суду від 24.11.2023 року надійшла заява б/н від 26.11.2023 року, розглянувши яку суд встановив, що недоліки позовної заяви, які зумовили залишення її без руху, позивачем усунено.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 28.11.2023 року за результатами розгляду заяви позивача про усунення недоліків позовної заяви, останню прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі № 910/17351/23, приймаючи до уваги характер спірних правовідносин та предмет доказування, господарським судом на підставі ч.3 ст. 12 ГПК України постановлено здійснювати розгляд справи в порядку загального позовного провадження та підготовче засідання призначено на 11.01.2024 року.

Дослідивши подану позивачем заяву про забезпечення позову, уточнену заяву про забезпечення позову та матеріали позовної заяви суд зазначає, що відповідно до ч. 1 ст. 136 ГПК України Господарський суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 137 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду (ч. 2 ст. 136 ГПК України).

Згідно з ч.ч.1, 3 ст. 137 ГПК України позов забезпечується: 1) накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачу і знаходяться у нього чи в інших осіб; 2) забороною відповідачу вчиняти певні дії; 3) встановленням обов`язку вчинити певні дії; 4) забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві, або виконувати щодо нього інші зобов`язання; 5) зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа або іншого документа, за яким стягнення здійснюється у безспірному порядку; 6) зупиненням продажу майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно, або про виключення його з опису і про зняття з нього арешту; 8) зупиненням митного оформлення товарів чи предметів, що містять об`єкти інтелектуальної власності; 9) арештом морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги; 10) іншими заходами у випадках, передбачених законами, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Суд може застосувати кілька заходів забезпечення позову.

Відповідно до ч. 4 ст. 137 Господарського процесуального кодексу України заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

У відповідності до ч. 5 ст. 137 Господарського процесуального кодексу України не допускається забезпечення позову у спорах, що виникають з корпоративних відносин, шляхом заборони, зокрема, проводити загальні збори акціонерів або учасників господарського товариства та приймати ними рішення, крім заборони приймати конкретні визначені судом рішення, які прямо стосуються предмета спору; здійснювати органам державної влади, органам місцевого самоврядування, Фонду гарантування вкладів фізичних осіб покладені на них згідно із законодавством владні повноваження, крім заборони приймати конкретні визначені судом рішення, вчиняти конкретні дії, що прямо стосуються предмета спору.

Частинами 10, 11 статті 137 Господарського процесуального кодексу України визначено, що заходи забезпечення позову не повинні порушувати прав інших акціонерів (учасників) господарського товариства; не допускається вжиття заходів забезпечення позову, які за змістом є тотожними задоволенню заявлених позовних вимог, якщо при цьому спір не вирішується по суті.

Суд наголошує, що забезпечення позову - це сукупність процесуальних дій, які гарантують виконання рішення суду в разі задоволення позовних вимог.

Інститут забезпечення позову передбачає можливість захисту особою порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів (Рішення Конституційного Суду України від 31.05.2011 року №4-рп/2011), сприяє виконанню рішень суду і гарантує можливість реалізації кожним конституційного права на судовий захист, встановленого ст.55 Конституції України (Рішення Конституційного Суду України від 16.06.2011р. №5-рп/2011).

Отже, заходи до забезпечення позову застосовуються господарським судом як засіб запобігання можливим порушенням майнових прав чи охоронюваних законом інтересів особи та гарантія реального виконання рішення суду.

Особа, яка подала заяву про забезпечення позову, повинна обґрунтувати причини звернення із заявою про забезпечення позову. З цією метою та з урахуванням загальних вимог, передбачених статтею 74 Господарського процесуального кодексу України, обов`язковим є подання доказів наявності фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного заходу до забезпечення позову.

У вирішенні питання про забезпечення позову господарський суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників справи; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення господарського суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даної справи.

Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову. Про такі обставини може свідчити вчинення відповідачем дій, спрямованих на ухилення від виконання зобов`язання після пред`явлення вимоги чи подання позову до суду. Саме лише посилання в заяві на потенційну можливість ухилення відповідача від виконання судового рішення без наведення відповідного обґрунтування не є достатньою підставою для задоволення відповідної заяви.

Адекватність заходу до забезпечення позову, що застосовується господарським судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється господарським судом, зокрема, з урахуванням співвідношення прав (інтересу), про захист яких просить заявник, з вартістю майна, на яке вимагається накладення арешту, або майнових наслідків заборони відповідачеві вчиняти певні дії.

Господарський суд не повинен вживати таких заходів до забезпечення позову, які фактично є тотожними задоволенню заявлених вимог, якщо при цьому спір не вирішується по суті.

Заходи до забезпечення позову повинні бути співрозмірними з заявленими позивачем вимогами. Співмірність передбачає співвідношення господарським судом негативних наслідків від вжиття заходів до забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, та майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Рішенням Конституційного Суду України у справі №3-рп/2003р від 30.01.2003 року визначено, що правосуддя за своєю суттю визнається таким за умови, що воно відповідає вимогам справедливості і забезпечує ефективне поновлення в правах.

Відповідно до ст.17 Закону України ,,Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" та ст. 11 ГПК України суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Європейського суду з справ людини як джерело права.

Статтею 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР встановлено, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження. Одним з механізмів забезпечення ефективного юридичного захисту є передбачений національним законодавством України інститут вжиття заходів до забезпечення позову. При цьому, вжиття заходів до забезпечення позову має на меті запобігти утрудненню чи неможливості виконання рішення господарського суду, прийнятого за результатами розгляду справи.

Згідно статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод від 04.11.1950 кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

При цьому Європейський суд з прав людини у рішенні від 29 червня 2006 року у справі "Пантелеєнко проти України" зазначив, що засіб юридичного захисту має бути ефективним, як на практиці, так і за законом.

Згідно рішення Європейського суду з прав людини від 31 липня 2003 року у справі "Дорани проти Ірландії" поняття "ефективний засіб" передбачає запобігання порушенню або припиненню порушення, а так само встановлення механізму відновлення, поновлення порушеного права. При цьому, як наголошується у рішенні Європейського суду з прав людини у справі, ефективний засіб - це запобігання тому, щоб відбулося виконання заходів, які суперечать Конвенції, або настала подія, наслідки якої будуть незворотними.

При вирішенні справи "Каіч та інші проти Хорватії" (рішення від 17 липня 2008 року) Європейський Суд з прав людини вказав, що для Конвенції було б неприйнятно, якби стаття 13 декларувала право на ефективний засіб захисту, але без його практичного застосування. Таким чином, обов`язковим є практичне застосування ефективного механізму захисту. Протилежний підхід суперечитиме принципу верховенства права.

Таким чином, Держава Україна несе обов`язок перед зацікавленими особами забезпечити ефективний засіб захисту порушених прав, зокрема - через належний спосіб захисту та відновлення порушеного права. Причому обраний судом спосіб захисту порушеного права має бути ефективним та забезпечити реальне відновлення порушеного права.

За приписами ч. 1 ст. 2 ГПК України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Частиною 3 статті 2 ГПК України передбачено, що основними засадами (принципами) господарського судочинства, зокрема, є верховенство права, рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, диспозитивність та пропорційність.

Завданням суду при здійсненні правосуддя, в силу ст.2 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" є, зокрема, забезпечення права кожному на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Отже, вирішуючи питання щодо забезпечення позову суд зобов`язаний виходити із інтересів позивача і вимог Конституції України щодо обов`язковості виконання рішень суду та вживати всі необхідні дії для забезпечення виконання рішення.

Отже, вирішуючи питання забезпечення позову як на стадії відкриття провадження у справі, так і під час підготовчого провадження суд, не вдаючись до оцінки підставності позову та вірогідності його задоволення, має лише керуватися власним уявленням про те, чи може невжиття відповідних заходів забезпечення позову утруднити чи зробити неможливим виконання майбутнього рішення суду, у разі задоволення позову.

Оскільки гр. ОСОБА_1 звернувся до суду з позовними вимогами немайнового характеру, то в даному випадку така підстава вжиття заходів забезпечення позову, як достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду, не підлягає дослідженню, а має застосовуватися та досліджуватися така підстава вжиття заходів забезпечення позову, як достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

При цьому в таких немайнових спорах має досліджуватися, чи не призведе невжиття заявленого заходу забезпечення позову до порушення вимоги щодо справедливого та ефективного захисту порушених прав, оскільки позивач не зможе їх захистити в межах одного цього судового провадження за його позовом без нових звернень до суду.

Зазначена правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 16.08.2018 року у справі №910/1040/18, від 16.08.2018 року у справі №910/1040/18, від 07.09.2020 року у справі №904/1766/20, від 26.08.2020 року у справі №907/73/19, від 24.06.2020 року у справі №902/1051/19.

Тобто, суд має дослідити, чи може відсутність вжиття заявлених позивачем заходів забезпечення позову істотно ускладнити чи унеможливити ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача.

Згідно пункту 87 рішення Європейського суду з прав людини від 06.09.2005 року у справі "Салов проти України" принцип рівності сторін у процесі є лише одним з елементів більш широкого поняття справедливого судового розгляду, яке також включає фундаментальний принцип змагальності процесу (див. Ruiz-Mateos v. Spain, рішення від 23.06.1993, серія A, № 262, с. 25, § 63). Більш того, принцип рівності сторін у процесі - у розумінні "справедливого балансу" між сторонами - вимагає, щоб кожній стороні надавалася розумна можливість представити справу в таких умовах, які не ставлять цю сторону у суттєво невигідне становище відносно другої сторони (див. Dombo Beheer B. V. v. the Netherlands, рішення від 27.10.1993, серія A, № 274, с. 19, § 33 та Ankerl v. Switzerland, рішення від 23.10.1996, Reports 1996-V, стор. 1567-68, § 38). Принцип змагальності процесу означає, що кожній стороні повинна бути надана можливість ознайомитися з усіма доказами та зауваженнями, наданими іншою стороною, і відповісти на них (див. рішення у справі Ruiz-Mateos, наведене вище, с. 25, § 63).

Так, відповідно до ст. 13 ГПК України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Суд зазначає, що у відповідності до ст. 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Згідно статті 73 Господарського процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до ст. 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Наразі, в обґрунтування заяви б/н від 13.11.2023 року про забезпечення позову (з урахуванням заяви б/н від 20.11.2023 року про уточнення) позивач посилається на порушення його прав як учасника ОСББ "Червонозоряний, 4-В", які гарантовані статтею 14 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку", та неправомірне звільнення його з посади члена правління ОСББ. Крім того, позивач звертає увагу на порушення ініціативною групою порядку проведення загальних зборів співвласників багатоквартирного будинку, визначеного Законом України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" та Статуту ОСББ "Червонозоряний, 4-В".

Також заявник наголошує, що спірні рішення на загальних зборах прийнято шляхом голосування 179 осіб нібито співвласників приміщення АДРЕСА_2 , які не є членами ОСББ та втратили право власності на приміщення № 178 на підставі Наказу Міністерства юстиції України № 4087/5 "Про задоволення скарги" від 15.11.2021 року, який є чинним та яким скасовано прийняті приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Черток Іриною Володимирівною рішення про реєстрацію права власності за 183 особами.

Так, предметом даного спору є визнання недійсними рішення загальних зборів ОСББ "Червонозоряний, 4-В" від 31.10.2023 року, оформленого протоколом № 31-07-2023/1 від 03.11.2023 року загальних зборів ОСББ "Червонозоряний, 4-В" (далі - Протокол), яким:

- обрано Головою загальних зборів ОСОБА_2 (власника квартири АДРЕСА_3 ), секретарем Загальних зборів обрано ОСОБА_3 (власник квартири АДРЕСА_4 );

- затверджено нову редакцію Статуту ОСББ "Червонозоряний, 4-В";

- обрано Правління ОСББ "Червонозоряний, 4-В" в кількості 5 (п`яти осіб) осіб, персонально: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_2 , ОСОБА_7 . Зобов`язано Правління обрати Голову Правління;

- затверджено розміри внесків на утримання будинку та прибудинкової території (тарифи на утримання будинку): - розмір внеску (тарифу) на утримання будинку та прибудинкової території (тарифи на утримання будинку) - 6,21 грн. за 1 кв.м загальної площі квартири; - розмір внеску (тарифу) на утримання будинку та прибудинкової території для нежитловим приміщень, розташованих у будинку на відмітці "нуль" та вище - 5, 45 грн. за 1 кв.м загальної площі нежитлового приміщення;

- розмір внеску (тарифу) на утримання будинку та прибудинкової території для нежитловим приміщень, розташованих у будинку нижче.

Як зазначено позивачем, відповідно до наявної в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань інформації на виконання рішення загальних зборів від 31.10.2023 року, оформленого протоколом № 31-07/23/1 від 03.11.2023 року, відповідачем подано заяву на проведення реєстраційних дій щодо зміни голови Правління (керівника) ОСББ "Червонозоряний, 4-В" на ОСОБА_6 , а також затвердження Статуту ОСББ "Червонозоряний, 4-В" у новій редакції, та відповідні реєстраційні дії проведені державним реєстратором, що підтверджується відповідним витягом є ЄДРПОУ від 09.11.2023 року. Відтак, як наголошує позивач, факт проведення вказаних реєстраційних дій надає в подальшому відповідачеві можливість проведення будь яких реєстраційний дій відносно ОСББ "Червонозоряний, 4-В".

Заявник вказує, що подальше вчинення реєстраційних дій відносно ОСББ "Червонозоряний, 4-В" призведе до неможливості відновлення порушених прав позивача та продовження ініціювання зборів з метою прийняття рішень, які суперечать інтересам мешканців будинку, в тому числі інтересам позивача.

Отже, зазначене в сукупності, на переконання позивача, свідчить про наявність підстав для вжиття заходів забезпечення позову у даній справі, позаяк існує реальна загроза вчинення відповідачем реєстраційних дій, наслідки яких в майбутньому ставлять під сумнів можливість забезпечення реального відновлення порушених прав позивача, оскільки рішення суду буде неефективним.

Суд зазначає, що звертаючись до суду із заявою про забезпечення позову позивач повинен обґрунтувати причини звернення із такою заявою та надати суду докази наявності фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного заходу забезпечення позову.

Наразі, у кожному конкретному випадку, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має встановити наявність обставин, які свідчать про те, що в разі невжиття таких заходів можуть виникнути перешкоди для виконання рішення суду у разі задоволення позову. При цьому обов`язок доказування наявності таких обставин покладається на заявника.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 17.11.2020 року у справі № 922/2419/20.

Згідно правової позиції Верховного Суду, викладеної в постанові від 21.12.2021 року у справі № 910/10598/21, передумовою забезпечення позову є обрання належного, відповідного предмету спору заходу забезпечення позову, що гарантує дотримання принципу співвіднесення виду заходу забезпечення позову заявленим позивачем вимогам, що зрештою дає змогу досягти балансу інтересів сторін та інших учасників судового процесу під час вирішення спору, сприяє фактичному виконанню судового рішення в разі задоволення позову та, як наслідок, забезпечує ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача (заявника).

Оцінюючи викладені в заяві про забезпечення позову доводи позивача та зміст позовної заяви судом взято до уваги, що 16.06.2021 року та 14.07.2021 року на загальних зборах ОСББ "Червонозоряний, 4-В" за безпосередньої участі та з урахуванням голосів співвласників нежитлового приміщення № 178 приймались рішення, оформлені протоколами загальних зборів № 16/06-21 від 16.06.2021 року та № 14-07 від 14.07.2021 року, які в подальшому були визнані недійсними рішеннями Господарського суду міста Києва у справах № 910/4782/22 та № 910/21043/21 відповідно.

Зазначені рішення Господарського суду міста Києва у справах №№ 910/4782/22, 910/21043/21 набрали законної сили.

Отже, вказані обставини підтверджують доводи заявника щодо наявності ризику проведення та ініціювання нових загальних зборів співвласників багатоквартирного будинку та прийняття на них рішень, що знівелює рішення у даній справі в разі задоволення позовних вимог позивача за наявності відповідних правових підстав.

За результатом оцінки наданих позивачем доказів, в тому числі враховуючи наявність судових рішень про визнання недійсними рішень загальних зборів ОСББ від 16.06.2021 року і 14.07.2021 року та скасування прийнятих за їх наслідками статутних документів, а також вчинених на їх підставі реєстраційних змін щодо юридичної особи відповідача ОСББ "Червонозоряний, 4-В", з урахуванням чергового прийнятого рішення загальних зборів ОСББ від 31 жовтня 2023 року, оформленого протоколом № 31-07-23/1 від 03 листопада 2023 року, що є предметом даного спору, суд вважає обґрунтованими припущення заявника щодо можливості в подальшому здійснення третіми особами реєстраційних дій щодо ОСББ "Червонозоряний, 4-В", в тому числі реєстраційних дій, вчинених на підставі відповідних рішень зборів, прийнятих за допомогою осіб, підстави членства яких в ОСББ (записи про право власності) скасовані на підставі Наказу Міністерства юстиції України № 4087/5 від 15.11.2021 року, отже, за висновками суду, невжиття заходів забезпечення позову в подальшому ускладнить відновлення порушених прав та інтересів заявника, оскільки відповідач може вчиняти дії, спрямовані на порушення прав та інтересів позивача.

Суд зазначає, що достатнім обґрунтуванням для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову.

Відповідно до п.п.12-14 ч. 2 ст. 9 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань" в Єдиному державному реєстрі містяться такі відомості про юридичну особу, крім державних органів і органів місцевого самоврядування як юридичних осіб: відомості про органи управління юридичної особи; відомості про керівника юридичної особи та про інших осіб (за наявності), які можуть вчиняти дії від імені юридичної особи, у тому числі підписувати договори, подавати документи для державної реєстрації тощо: прізвище, ім`я, по батькові, дата народження, реєстраційний номер облікової картки платника податків або серія та номер паспорта (для фізичних осіб, які мають відмітку в паспорті про право здійснювати платежі за серією та номером паспорта), дані про наявність обмежень щодо представництва юридичної особи; відомості про членів керівних органів: прізвище, ім`я, по батькові, дата народження, посада, контактний номер телефону та інші засоби зв`язку - для громадського формування.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 25 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань" державна реєстрація та інші реєстраційні дії проводяться на підставі судових рішень, що набрали законної сили та тягнуть за собою зміну відомостей в Єдиному державному реєстрі або заборону (скасування заборони) вчинення реєстраційних дій, а також надійшли в електронній формі від суду або державної виконавчої служби відповідно до Закону України "Про виконавче провадження".

Так, пунктом 2 ч. 1 ст. 28 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань" передбачена така підстава для відмови у державній реєстрації, як "у Єдиному державному реєстрі містяться відомості про судове рішення щодо заборони проведення реєстраційної дії".

Заборона вчинення реєстраційних дій є одним із визначених законом способів забезпечення позову, який передбачений, зокрема, зазначеним вище Законом України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань" (постанови Верховного Суду від 12.03.2020 року у справі №916/3479/19, від 24.06.2020 року у справі №902/1051/19, від 07.09.2020 року у справі №904/1766/20).

При цьому забороні підлягає вчинення не будь-яких дій, зокрема, внесення до ЄДР відомостей стосовно ОСББ "Червонозоряний, 4-В", а лише тих, що можуть призвести до можливого порушення у майбутньому прав та охоронюваних законом інтересів позивача, в тому числі ускладнити виконання рішення суду (у разі його ухвалення на користь позивача) та викликати труднощі при його виконанні. Відповідно, такі заходи мають прямо стосуватись предмету позову.

Заборона суб`єктам державної реєстрації вносити відповідні зміни до реєстру є тимчасовою та не має своїм наслідком будь-якого перешкоджання діяльності ОСББ чи втручання в таку діяльність, тобто, вжиття заявлених позивачем заходів забезпечення позову спрямоване на запобігання ймовірним порушенням корпоративних прав позивача, забезпечуючи збалансованість інтересів сторін.

Такий захід забезпечення позову запроваджує законні обмеження, наявність яких дозволить створити належні умови для розгляду судом позову по суті за звичайною процедурою, а в разі задоволення позову сприятиме ефективному захисту прав позивача в межах одного судового провадження без нових звернень до суду.

Аналогічна правова позиція викладена постановах Верховного Суду від 10.03.2021 року у справі № 922/2566/20, від 23.06.2021 року у справі № 920/26/21, від 10.09.2021 року у справі № 910/18567/20, від 22.10.2021 року у справі № 922/1659/21, від 19.11.2021 року у справі № 916/2009/21, від 15.04.2022 року у справі № 904/7930/21.

Поряд із цим суд зазначає, що згідно ст. 10 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" до виключної компетенції загальних зборів об`єднання відноситься: затвердження статуту об`єднання, внесення змін до нього; обрання членів правління об`єднання; питання про використання спільного майна; затвердження кошторису, балансу об`єднання та річного звіту; попереднє (до їх укладення) погодження умов договорів, укладених на суму, що перевищує зазначену в статуті об`єднання, договорів, предметом яких є цінні папери, майнові права або спільне майно співвласників чи їх частина; визначення порядку сплати, переліку та розмірів внесків і платежів співвласників; прийняття рішення про реконструкцію та ремонт багатоквартирного будинку або про зведення господарських споруд; визначення розміру матеріального та іншого заохочення голови та членів правління; визначення обмежень на користування спільним майном; обрання та відкликання управителя, затвердження та зміна умов договору з управителем, прийняття рішення про передачу функцій з управління спільним майном багатоквартирного будинку повністю або частково асоціації; прийняття рішень про заснування інших юридичних осіб або участь у товариствах.

За рішенням загальних зборів можуть бути обрані представники від об`єднання, яким зборами надаються відповідні повноваження щодо оперативного вирішення нагальних питань шляхом скликання зборів представників. Статутом визначаються порядок скликання та голосування, перелік питань, які можуть вирішуватися зборами представників.

Збори представників не можуть вирішувати питання, які стосуються майнових прав співвласників, погіршують умови використання майна або умови проживання.

Судом враховано правову позицію, викладену в постанові Верховного Суду від 03.05.2022 року у справі № 906/781/21, згідно якої постановляючи ухвалу про заборону відповідачу або третім особам вчиняти певні дії, господарський суд повинен точно визначити, які саме дії забороняється вчиняти.

При встановленні зазначеної відповідності слід враховувати, що вжиті заходи не повинні перешкоджати господарській/статутній діяльності юридичної особи, яка здійснює таку діяльність і зареєстрована відповідно до закону, зокрема, об`єднанню співвласників багатоквартирного будинку, створеного власниками квартир та/або нежитлових приміщень багатоквартирного будинку як непідприємницьке товариство для здійснення функцій, визначених законом, а саме сприяння використанню їхнього власного майна та управління, утримання і використання спільного майна.

Так, за змістом статті 4 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" об`єднання створюється для забезпечення і захисту прав співвласників та дотримання їхніх обов`язків, належного утримання та використання спільного майна, забезпечення своєчасного надходження коштів для сплати всіх платежів, передбачених законодавством та статутними документами.

Відтак, судом враховано, що основна діяльність об`єднання полягає у здійсненні функцій, що забезпечують реалізацію прав співвласників на володіння та користування спільним майном співвласників, належне утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території, сприяння співвласникам в отриманні житлово-комунальних та інших послуг належної якості за обґрунтованими цінами та виконання ними своїх зобов`язань, пов`язаних з діяльністю об`єднання.

Вирішуючи питання про забезпечення позову суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

При цьому, з огляду на предмет спору та обґрунтування заяви про забезпечення позову, внесення до реєстру відомостей щодо ОСББ "Червонозоряний, 4-В" саме стосовно змін керівника, органів управління, підписантів та членів об`єднання, статутних документів ускладнить поновлення порушених прав, за захистом яких позивач звернувся до суду. Внесення кожного нового реєстраційного запису щодо зміни керівника чи зміни членів ОСББ (у разі задоволення даного позову) призведе до того, що позивач буде змушений звертатися до суду з новими позовними вимогами, зокрема, щодо скасування нових незаконних реєстраційних записів, щоб відновити свої порушені права та інтереси.

Тому заборона державному реєстратору внесення в реєстр саме вказаних відомостей є адекватним заходом забезпечення даного позову та відповідає його предмету.

Поряд із цим заборона проведення реєстраційних дій щодо ОСББ "Червонозоряний, 4-В" не повинна порушувати права учасників ОСББ брати участь в управлінні, прийнятті рішень з зазначеної вище поточної діяльності ОСББ та здійсненні представництво інтересів останнього перед третіми особами, передбачені Статутом та чинними законодавством.

В свою чергу, оскарження учасником ОСББ конкретного рішення загальних зборів, яким змінено керівника та членів правління, затверджено нову редакцію статуту не означає, що загальні збори учасників ОСББ не можуть ухвалювати інших рішень протягом всього періоду розгляду судом такого спору.

Так, якщо ухвалені загальними зборами об`єднання рішення потребують подальшої реалізації в господарській/статутній діяльності, суд не може забороняти вчиняти відповідні дії. Протилежний підхід означатиме блокування господарської/статутної діяльності ОСББ та надмірне втручання в його справи.

За таких обставин суд доходить висновку, що у разі, якщо до закінчення розгляду даної справи державним реєстратором будуть здійснені нові реєстраційні дії відносно ОСББ "Червонозоряний, 4-В" на підставі прийнятих за відсутності участі позивача рішень, то захист або поновлення прав позивача в межах одного судового провадження буде неможливим без нових звернень до суду, що істотно ускладнить чи взагалі унеможливить поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів (відновлення стану ОСББ, який існував до моменту порушення), отже, з огляду на обставини цієї справи, існує реальна можливість подальшого вчинення реєстраційних дій, пов`язаних із зміною складу членів чи керівництва об`єднання, статутних документів, в разі чого ефективний захист та поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду, буде ускладненим.

Отже, з метою забезпечення балансу інтересів сторін вважає за доцільне зазначити, що заявлені позивачем заходи забезпечення позову шляхом заборони проводити реєстраційні дії відносно ОСББ "Червонозоряний, 4-В", в частині: надання (прийнятих рішень щодо надання) представництва інтересів Об`єднання третім особам; прийняття рішень про передачу в оренду та/або відчуження Об`єктів, які перебувають у спільній власності співвласників Об`єднання, фізичним та юридичним особам; прийняття рішень про передачу функцій з управління спільним майном будинку повністю або частково асоціації об`єднання співвласників багатоквартирного будинку; обрання та відкликання управителя, не відповідають процесуальним нормам, що регулюють дані правовідносини, зокрема, вимогам розумності, обґрунтованості, адекватності, збалансованості інтересів сторін, наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги у даній справі.

Наведене вище свідчить про необхідність викладення резолютивної частини даної ухвали шляхом зазначення адекватних та обґрунтованих заходів забезпечення позову, які відповідатимуть меті їх застосування та перебуватимуть у безпосередньому зв`язку з предметом позову.

Окремо суд зауважує, що забезпечення позову шляхом заборони будь-яким особам, що мають доступ до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, здійснювати реєстраційні дії в реєстрі щодо реєстрації змін до відомостей про ОСББ "Червонозоряний, 4-В" не відповідає приписам законодавства, позаяк відповідні особи мають бути суб`єктами, які здійснюють державну реєстрацію змін до відомостей про юридичну особу, що містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, визначеними Законом України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань", у зв`язку з чим вважає за можливе забезпечити позов шляхом заборони державним реєстраторам будь-яких органів, а також нотаріусам та особам, уповноваженим на виконання функцій державних реєстраторів, які мають відповідні повноваження, вносити відомості та/або зміни до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань щодо ОСББ "Червонозоряний, 4-В".

Таким чином, враховуючи вищевикладені обставини та виходячи з вимог процесуального закону, який регулює підстави та заходи забезпечення позову, зокрема, статей 136, 137 ГПК України, судом встановлено наявність зв`язку між заявленими позивачем заходами до забезпечення позову і предметом спору, та часткову співмірність та адекватність заходів із позовними вимогами, у зв`язку з чим з метою забезпечення рівності та збалансованості інтересів сторін суд дійшов висновку про наявність правових підстав для часткового задоволення поданої заяви позивача про забезпечення позову, оскільки невжиття заходів до забезпечення позову може істотно ускладнити ефективний захист прав та інтересів позивача, за захистом яких він звернувся.

Судом враховано, що обраний заявником захід забезпечення позову є тимчасовим, на період вирішення спору, з метою зупинення вчинення під час розгляду справи дій, які матимуть відповідні юридичні наслідки, що можуть істотно ускладнити чи унеможливити ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів заявника, за захистом яких він звернувся до суду.

Водночас суд враховує, що обраний заявником захід забезпечення позову не обмежує права ОСББ "Червонозоряний, 4-В" щодо його господарської діяльності до вирішення спору по суті, оскільки унеможливлює лише внесення записів до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань.

Відповідно до статті 141 Господарського процесуального кодексу України суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення). Розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову.

З приводу зустрічного забезпечення суд зазначає, що застосування означених заходів у відповідності до ч. 1 ст. 141 Господарського процесуального кодексу України є правом, а не обов`язком суду для реалізації якого, у даному випадку, у господарського суду достатні підстави відсутні.

Зокрема, в поданій заяві про забезпечення позову заявник зазначив про відсутність пропозицій щодо зустрічного забезпечення.

Крім того суд зазначає, що відповідач чи інша зацікавлена особа не позбавлені права та можливості звернутись до суду з окремим клопотанням про застосування заходів зустрічного забезпечення у відповідності до ст. 141 Господарського процесуального кодексу України.

Згідно ч. 6 ст. 140 ГПК України про забезпечення позову або про відмову у забезпеченні позову суд постановляє ухвалу.

Керуючись ст.ст. 136, 137, 140, 234, 235Господарського процесуального кодексу України, -

УХВАЛИВ:

1. Заяву позивача - гр. ОСОБА_1 про забезпечення позову задовольнити частково.

2. До моменту набрання рішенням законної сили у даній справі заборонити державним реєстраторам будь-яких органів, а також нотаріусам та особам, уповноваженим на виконання функцій державних реєстраторів, які мають відповідні повноваження, вносити відомості та/або зміни до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань стосовно Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Червонозоряний, 4-В" щодо: змін до відомостей про юридичну особу - ОСББ "Червонозоряний, 4-В" (); затвердження Статуту Об`єднання, внесенням змін до Статуту Об`єднання; зміни керівника - голови Правління Об`єднання; прийнятих рішень про ліквідацію, реорганізацію (злиття, поділ) Об`єднання.

3. В задоволенні решти заяви про забезпечення позову відмовити.

4. Дана ухвала відповідно до положень Закону України "Про виконавче провадження" є виконавчим документом, підлягає негайному виконанню з дня її постановлення незалежно від її оскарження і відкриття виконавчого провадження та може бути пред`явлена до виконання протягом трьох років із наступного дня після набрання нею законної сили.

5. Стягувачем за даною ухвалою є: гр. ОСОБА_1 ( АДРЕСА_5 , РНОКПП: НОМЕР_1 ).

6. Боржником за даною ухвалою є: Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Червонозоряний, 4-В" (03037, м. Київ, проспект Валерія Лобановського, 4-В, ).

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена в порядку та строки, встановлені ст.ст. 254-256 Господарського процесуального кодексу України.

Суддя Артем Миколайович Селівон