ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЖИТОМИРСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

"28" листопада 2023 р. м. Житомир Справа № 906/1530/23

Господарський суд Житомирської області у складі судді Тимошенка О.М.,

перевіривши матеріали позовної заяви

Товариства з обмеженою відповідальністю "КРАФТ"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "МЖК-Інжиніринг"

про стягнення 1 365 423,33 грн,

ВСТАНОВИВ:

Позивачем пред`явлено позов про стягнення на його користь з відповідача 1365423,33 грн., з яких: 861727,40 грн. пені; 121357,17 грн. штрафу; 58886,67 грн. 3% річних; 323452,09 грн. інфляційних. Просить покласти на відповідача витрати по оплаті судового збору в розмірі 20481,35 грн. та правничої допомоги в розмірі 10000,00грн.

Позовна заява підлягає залишенню без руху виходячи з наступного.

За приписами ст.162 ГПК України, позовна заява повинна містити, серед іншого, відомості про наявність або відсутність у сторін та інших учасників справ електронного кабінету .

Позивачем не виконані вказані вимоги закону.

Вказаний недолік позовної заяви може бути виправлений шляхом подання позовної заяви у новій редакції.

Відповідно до ст.164 ч.1 ГПК України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивачем не виконано вказані вимоги закону. Позивач просить відстрочити сплату судового збору з посиланням на важкий фінансовий стан товариства.

При розгляді такого клопотання позивача господарський суд враховує таке.

Відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України "Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Приписи вказаної вище норми права передбачають право суду, з урахуванням майнового стану сторони, відстрочити або розстрочити сплату судового збору лише за наявності викладених вище умов, тоді як законодавець, застосувавши конструкцію "суд, враховуючи майновий стан сторони, може…", тим самим визначив, що питання звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору осіб, є правом, а не обов`язком суду навіть за наявності однієї з умов для такого звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 25.03.2021 у справі №912/3514/20.

Так, з системного аналізу змісту ст. 8 Закону України "Про судовий збір" вбачається, що положення пунктів 1 та 2 ч. 1 вказаної статті не поширюються на юридичних осіб, незалежно від наявності майнового критерію (майнового стану учасника справи - юридичної особи), а положення п. 3 ч. 1 ст. 8 Закону "Про судовий збір" можуть бути застосовані до юридичної особи за наявності майнового критерію, але тільки у справах, визначених цим пунктом, тобто предметом позову у яких є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Відповідна правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 14.01.2021 у справі №0940/2276/18.

Таким чином, виходячи з того, що позивач не підпадає під категорію осіб, яким суд, враховуючи майновий стан, може своєю ухвалою за їх клопотанням відстрочити сплату судового збору, а позов не спрямований на захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю, господарський суд не знаходить правових підстав для відстрочення сплати судового збору, тому доходить висновку, що у задоволенні вимог клопотання позивача відстрочити сплату судового збору необхідно відмовити.

Згідно Закону України "Про судовий збір" , за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру судовий збір сплачується в розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Для усунення вказаних недоліків позивачу необхідно надати докази сплати судового збору в розмірі 20481,35 грн. (1365423,33х1,5%=20481,35).

Відповідно до ч.1 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України, суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З 18.10.2023 введено в дію Закон України № 3200-IX від 29.06.2023 "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами", яким запроваджується обов`язкова для визначеного кола учасників судового процесу в господарських справах реєстрація та використання електронних кабінетів у ЄСІТС.

Так, відповідно до ч.6 ст.6 Господарського процесуального кодексу України адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Судом встановлено, що Товариство з обмеженою відповідальністю "КРАФТ", на яке покладено обов`язок зареєструвати електронний кабінет, в порушення приписів ч.6 ст.6 Господарського процесуального кодексу України, не зареєструвало його.

Відповідно до абзацу 2 ч.1 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України, суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху також у разі, якщо позовну заяву подано особою, яка відповідно до частини шостої статті 6 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його.

За таких обставин, керуючись ст.ст. 162, 164, 172, 174, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву залишити без руху.

2. Встановити строк для усунення вказаних в цій ухвалі недоліків - 10 днів з дня вручення цієї ухвали.

3. Роз`яснити, що в разі не усунення вказаних в цій ухвалі недоліків позовна заява буде вважатися неподаною і повернута.

4. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Дата підписання 28.11.2023

Суддя Тимошенко О. М.

1- в справу

2- позивачу (рек. з повідом.) + на ел адресу: ІНФОРМАЦІЯ_1