ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХМЕЛЬНИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
_________________________________________________________________
УХВАЛА

"01" грудня 2023 р. Справа № 924/1221/23

Господарський суд Хмельницької області у складі судді Мухи М.Є., розглянувши матеріали

за позовом ОСОБА_1 , м.Хмельницький

до товариства з обмеженою відповідальністю "-Сервіс-Тек-", м.Київ

про витребування майна з чужого незаконного володіння,

ВСТАНОВИВ:

27.11.2023р. на адресу господарського суду Хмельницької області надійшла позовна заява, у якій позивач просить витребувати з незаконного володіння Товариства з обмеженою відповідальністю «-Сервіс Тек-» () у власність Товариства з обмеженою відповідальністю «Юкант Трейд» () наступне нерухоме майно: прохідна будка загальною площею 8,6 кв.м. (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 101), що знаходиться за адресою: м. Хмельницький, вул. Тернопільська, 9; гаражі загальною площею 593,0 кв.м. (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 101), що знаходиться за адресою: м. Хмельницький, вул. Тернопільська, 9; службово-побутовий корпус загальною площею 449,6 кв.м. (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 24528349), що знаходиться за адресою: м. Хмельницький, вул. Тернопільська, 9; майстерня загальною площею 1329,9 кв.м. (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 24528597), що знаходиться за адресою: м. Хмельницький, вул. Тернопільська, 9; піднавіс для зберігання техніки загальною площею 627,7 кв.м. (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 24528609), що знаходиться за адресою: м. Хмельницький, вул. Тернопільська, 9; матеріальний склад загальною площею 357,2 кв.м. (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 101); матеріальний склад загальною площею 654,4 кв.м. (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 101); арматурний цех загальною площею 581,3 кв.м. (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 24528441).

Вказану позову заяву відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 27.11.2023р. передано для розгляду судді Мусі М.Є.

За правилами господарського процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати статтям 162, 164, 172 Господарського процесуального кодексу України, а також вимогам статті 172 цього Кодексу.

Пункт 2 частини 3 ст. 162 ГПК України передбачає, що позовна заява повинна містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта (для фізичних осіб - громадян України), якщо такі відомості відомі позивачу, вказівку на статус фізичної особи - підприємця (для фізичних осіб - підприємців), відомі номери засобів зв`язку та адресу електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Суд звертає увагу, що відповідно до ч. 6 ст. 6 ГПК України адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Як вбачається із матеріалів позовної заяви, позивачем не зазначено відомостей наявності чи відсутності у юридичної особи (відповідача) та представника позивача - адвоката Ксьондзика Юрія Юрійовича електронного кабінету.

Крім того, частиною 1 статті 164 ГПК України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, які підтверджують, зокрема сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Порядок та розміри сплати судового збору визначені у Законі України "Про судовий збір". Так, згідно зі ст. 3 цього Закону судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Частинами 1, 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" унормовано, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. В свою чергу, за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, майнового - 1,5 % від ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до висновку, викладеного в постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 серпня 2020 року у справі № 910/13737/19, судовий збір за подання до суду позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості - визначаються з урахуванням вартості спірного майна, як у спорі майнового характеру.

Аналіз п. 3 ч. 3 ст. 162 ГПК України та ч. 2 ст. 163 ГПК України дозволяє дійти висновку, що законодавець пов`язує визначення ціни позову з моментом пред`явлення позову до суду (правова позиція Верховного Суду, викладена в ухвалі від 08 вересня 2022 року у справі № 924/829/21).

Як убачається із позовної заяви, предметом заявленого позову є вимога майнового характеру - витребування майна з незаконного володіння. Отже, для правильного визначення суми судового збору за вимогу майнового характеру необхідно встановити ринкову вартість майна щодо якого заявлено вимогу на день подання позовної заяви до суду.

У свою чергу, позивачем будь-яких доказів на підтвердження ринкової вартості спірного майна на день подання позовної заяви, витребувати яке просить позивач, суду не надано.

Судом зазначається, що відповідно до правил п. 2.2.1 постанови Пленуму Вищого господарського суду України № 7 від 21.02.2013р. "Про деякі питання практики застосування розділу VI Господарського процесуального кодексу України" судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, витребування або повернення майна у позадоговірних зобов`язаннях (у тому числі в зв`язку з вимогами, заснованими на приписах частини п`ятої статті 216, статті 1212 Цивільного кодексу України тощо), - як рухомих речей, так і нерухомості, - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. При цьому суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки такий обов`язок покладається на позивача.

Таким чином, позивачем в порушення вимог статті 164 ГПК України не надано до позовної заяви документів, які підтверджують, зокрема сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, а саме доказів сплати судового збору за вимогу майнового характеру в розмірі 1,5% від ринкової вартості майна, витребувати яке просить позивач.

Відповідно до частин 1, 2 статті 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164 цього Кодексу, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З урахуванням викладеного, суд дійшов висновку про невиконання позивачем належним чином вимог ст.ст. 162, 164 Господарського процесуального кодексу України, що відповідно до вимог ч. 1 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України є підставою для залишення позовної заяви без руху.

У разі невиконання вимог ухвали у визначений строк позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 164, 174, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву залишити без руху, надавши позивачу строк у 8 днів з дня вручення цієї ухвали для усунення недоліків.

Ухвала набирає законної сили 30.11.2023 та оскарженню не підлягає.

Суддя М.Є. Муха

Віддруковано 2 примірники: 1 - до матеріалів справи, позивачу з повідомленням про вручення ( АДРЕСА_1 ; ідентиф.номер НОМЕР_1 ).

Направлено представнику позивача адвокату Ксьондзику Ю.Ю. на адресу ел.пошти (ІНФОРМАЦІЯ_1)