ПІВДЕННО-ЗАХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
_____________________________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 листопада 2023 року м. ОдесаСправа № 916/2310/23
Південно-західний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючої судді Принцевської Н.М.;

суддів: Діброви Г.І., Ярош А.І.;

(Південно-західний апеляційний господарський суд, м.Одеса, пр-т Шевченка, 29)

Секретар судового засідання (за дорученням головуючого судді: Соловйова Д.В.;

Від Приватного підприємства "Будпостач" - Євстіфєєв Ю.В.;

Від Товариства з обмеженою відповідальністю"Механічний завод" - не з`явився;

розглянувши апеляційну скаргу Приватного підприємства "Будпостач"

на ухвалу Господарського суду Одеської області від 09.10.2023 про залишення позову без розгляду

по справі №916/2310/23

за позовом Приватного підприємства "Будпостач"

до Товариства з обмеженою відповідальністю"Механічний завод"

про стягнення 127 180,61 грн.

(суддя місцевого господарського суду: Бездоля Д.О., Господарський суд Одеської області, м.Одеса),

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 09.10.2023 позов Приватного підприємства "Будпостач" (далі - ПП «Будпостач») у справі №916/2310/23 залишено без розгляду.

Не погоджуючись з ухвалою місцевого господарського суду, Приватне підприємство "Будпостач" звернулось до Південно-західного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить ухвалу Господарського суду Одеської області від 09.10.2023 по справі №916/2310/23 скасувати і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції; відшкодувати позивачу витрати по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги.

Апелянт вважає оскаржувану ухвалу безпідставною, не аргументованою, постановленою з порушенням норм процесуального права, а отже такою, що підлягає скасуванню.

В обґрунтування своєї позиції, апелянт зазначає, що на підставі позовної заяви господарським судом ухвалою від 05.06.2023 було відкрито провадження у справі та ухвалено розглядати справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі документами. Тобто, на момент відкриття провадження у справі суд вважав, що дана справа є незначної складності і поданих документів достатньо для розгляду справи по суті позовних вимог.

Апелянт зазначає, що відповідно до вимог ухвали суду першої інстанції від 05.06.2023 відповідачем 26.07.2023 було подано відзив на позовну заяву, 07.08.2023 позивачем було надано відповідь на відзив з підтвердженням заявлених позовних вимог, 14.08.2023 відповідач подав до суду заперечення на відповідь позивача, а 16.08.2023 позивач надав відповідь на заперечення.

Таким чином, як зазначає апелянт, станом на 16.08.2023 сторони скористались повністю своїми процесуальними правами щодо подання документів у справі. Жодних клопотань щодо витребування додаткових доказів, призначення експертиз і т.д. від учасників справи не надходило.

Разом з тим, ухвалою Господарського суду від 05.09.2023 суд вирішив розглядати справу з викликом сторін та призначає розгляд справи на 22.09.2023 о 12:00 год. у приміщенні Господарського суду Одеської області.

12.09.2023 позивачем була подана до суду заява про участь представника позивача - адвоката Лигіна В.В. у судовому засіданні у режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів. Ухвалою місцевого господарського суду від 13.09.2023 заява позивача була задоволена.

Апелянт зазначає у своїй скарзі, що 22.09.2023 представник позивача - адвокат Лигін В.В. за годину до початку розгляду справи спробував зайти в підсистему "Електронний суд" для участі у відеоконференції, однак з невідомих технічних причин система "Електронний суд" видавала помилку і зайти в обліковий запис було неможливо. Представником Лигіним В.В. було здійснено багато спроб, однак ситуація була незмінна. О 17:05 год. представник Лигін В.В. зателефонував секретарю судді Бездолі Д.О. Христенко А.О. та повідомив про неможливість зайти у систему "Електронний суд". У відповідь секретар судді Бездолі Д.О. повідомила, що у них також цілий день спостерігаються проблеми з роботою системи «Електронний суд», у зв`язку з чим розгляд справи буде відкладено на іншу дату.

09.10.2023 позивачем було подано клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з тим, що 06.10.2023 між позивачем та адвокатом Лигіним В.В. було розірвано договір про надання правничої допомоги і запрошено до участі у справі адвоката - Євстіфєєва Ю.В. Зважаючи на те, що новому представнику позивача був потрібен додатковий час на аналіз матеріалів справи, позивач просив відкласти розгляд справи. Однак у клопотанні позивача було відмовлено, а позов залишено без розгляду.

Крім того, апелянт зазначає, що новий представник позивача планував брати участь у судових засіданнях у режимі відеоконференції. Відповідно до ч. 8 ст. 197 Господарського процесуального кодексу України клопотання про участь у судовому засіданні у режимі відеоконференції подається до суду за 5 днів до відповідного судового засідання, а отже представник позивача - адвокат Євстіфєєв Юрій Валерійович процесуально не встигав подати клопотання про участь у судовому засіданні, яке було призначено на 09.10.2023.

На підставі вищезазначеного, з метою забезпечення права позивача на захист порушених прав, апелянт просить суд апеляційної інстанції скасувати ухвалу Господарського суду Одеської області від 09.10.2023 по справі № 916/2310/23 і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Ухвалою Південно-західного апеляційного господарського суду від 23.10.2023 по даній справі відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Приватного підприємства "Будпостач" на ухвалу Господарського суду Одеської області від 09.10.2023 по справі №916/2310/23; призначено розгляд справи на 27.11.2023 року о 12-00 год. у приміщенні Південно-західного апеляційного господарського суду; витребувано у Господарського суду Одеської області матеріали по справі №916/2310/23.

26.10.2023 до Південно-західного апеляційного господарського суду надійшли матеріали справи №916/2310/23.

30.10.2023 до Південно-західного апеляційного господарського суду від Приватного підприємства "Будпостач" надійшло клопотання про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

Ухвалою Південно-західного апеляційного господарського суду від 07.11.2023 задоволено клопотання Приватного підприємства "Будпостач" про проведення судового засідання в режимі відеоконференції по справі №916/2310/23 поза межами приміщення суду; розгляд справи №916/2310/23 за апеляційною скаргою Приватного підприємства "Будпостач" на ухвалу Господарського суду Одеської області від 09.10.2023 призначено на 27.11.2023 року о 12-00 год. в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів та системи відеоконференцзв`язку EASYCON.

06.11.2023 до Південно-західного апеляційного господарського суду від Товариства з обмеженою відповідальністю"Механічний завод" надійшов відзив на апеляційну скаргу.

У своєму відзиві відповідач просить апеляційну скаргу Приватного підприємства "Будпостач" на ухвалу Господарського суду Одеської області від 09.10.2023 по справі №916/2310/23 залишити без задоволення, а ухвалу Господарського суду Одеської області від 09.10.2023 по справі № 916/2310/23 - без змін.

Відповідач, заперечуючи проти доводів апеляційної скарги, звертає увагу суду, що для надання додаткових пояснень стосовно предмету спору керівник Приватного підприємства "Будпостач" Шитлін Д.В., маючи зареєстрований електронний кабінет в системі "Електронний суд", мав можливість з`явитись у засідання суду в порядку самопредставництва в режимі відеоконференції. Проте позивач зазначеним правом не скористався, та просив відкласти розгляд справи, мотивуючи своє клопотання тим, що до участі у справі запрошено іншого адвоката, а з представником, який представляв інтереси позивача раніше, 06.10.2023 було припинено договірні відносини. За цих підстав позивач зазначав, що залученому адвокату потрібен додатковий час для ознайомлення з матеріалами справи.

Разом з тим, у клопотанні про відкликання (перенесення) розгляду справи від 09.10.2023 не було обґрунтовано чому розірвання договору про надання правничої допомоги між адвокатом Лигіним В.В. та Приватним підприємством "Будпостач" відбулось саме напередодні судового засідання 06.10.2023.

Крім того, відповідач звертає увагу суду, що відповідно до Ордеру про надання правничої (правової) допомоги договір про надання правової допомоги між Приватним підприємством "Будпостач" з адвокатом Євстіфєєвим Ю.В. укладений ще 06.09.2022.

На переконання відповідача, вищезазначене клопотання про відкладення розгляду справи не містило поважних причин нез`явлення представника позивача у судове засідання, апеляційна скарга Приватним підприємством "Будпостач" є безпідставною, а отже, ухвала Господарського суду Одеської області від 09.10.2023 по справі №916/2310/23 є обґрунтованою та такою, що підлягає залишенню без змін.

В судове засідання, яке проводилось в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів та системи відеоконференцзв`язку EASYCON, з`явився представник апелянта, який підтримав доводи та вимоги, викладені ним в апеляційній скарзі. Представник відповідача в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином.

Відповідно до положень п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом. Також, відповідно до рішень Європейського суду з прав людини, що набули статусу остаточного, зокрема "Іззетов проти України", "Пискал проти України", "Майстер проти України", "Субот проти України", "Крюков проти України", "Крат проти України", "Сокор проти України", "Кобченко проти України", "Шульга проти України", "Лагун проти України", "Буряк проти України", "ТОВ "ФПК "ГРОСС" проти України", "Гержик проти України" суду потрібно дотримуватись розумного строку для судового провадження.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника (справи "Федіна проти України" від 02.09.2010, "Смірнова проти України" від 08.11.2005, "Матіка проти Румунії" від 02.11.2006, "Літоселітіс проти Греції" від 05.02.2004 та інші).

Враховуючи викладене, з огляду на те, що явка представників сторін судом обов`язковою не визнавалась, колегія суддів апеляційного господарського суду з урахуванням ст. 120, ст. 202, ст. 270, ч. 2 ст. 273 Господарського процесуального кодексу України вважає за можливе розглянути справу за відсутністю представника відповідача, за наявними в ній матеріалами.

За нормами ч.1 ст. 271 Господарського процесуального кодексу України апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції розглядаються в порядку, передбаченому для розгляду апеляційних скарг на рішення суду першої інстанції з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.

Відповідно до вимог ч.1 ст. 269 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Частиною 4 ст. 269 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Колегія суддів Південно-західного апеляційного господарського суду, беручи до уваги межі перегляду справи у апеляційній інстанції, обговоривши доводи апеляційної скарги та відзиву на неї, проаналізувавши дотримання судом першої інстанції норм процесуального права при прийнятті оскаржуваної ухвали суду, встановила наступне.

Як вбачається з матеріалів справи, 30.05.2023 Приватне підприємство "Будпостач" звернулось до Господарського суду Одеської області з позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю "Механічний завод", в якій просило суд стягнути з відповідача на користь позивача кошти в розмірі 127180,61 грн, з яких: 97384,00 грн основного боргу; 26282,78 грн інфляційних втрат; 3513,83 грн 3 % річних.

В обґрунтування підстав позову позивач посилався на обставину порушення відповідачем умов укладеного між сторонами Договору від 18.02.2021 № ПО-07/21 в частині здійснення повної та своєчасної оплати вартості наданих позивачем послуг з перевезення вантажів за заявками відповідача.

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 05.06.2023 позовну заяву Приватного підприємства "Будпостач" було прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі №916/2310/23; ухвалено справу розглядати в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами;

У подальшому, судом першої інстанції прийнято ухвалу від 05.09.2023, у якій зазначено, що під час дослідження матеріалів справи у суду виникла необхідність в отриманні від сторін додаткових пояснень щодо обставин спірних правовідносин, у зв`язку з чим суд дійшов висновку про необхідність за власною ініціативою призначити справу №916/2310/23 до розгляду в судовому засіданні з викликом сторін.

Крім того, суд в ухвалі зазначив, що у відзиві на позовну заяву відповідачем ставиться під сумнів відповідність поданої позивачем разом з позовом копії міжнародної товарно-транспортної накладної (CMR) від 18.02.2022 №174174 оригіналу, та суд дійшов висновку про необхідність витребувати у позивача для огляду у судовому засіданні оригінал вказаного документу, а також міжнародної товарно-транспортної накладної (CMR) від 07.02.2022 № 174577.

Отже, ухвалою місцевого господарського суду від 05.09.2023 призначено розгляд справи №916/2310/23 у судовому засіданні з викликом сторін на 22.09.2023 о 12:30 год; витребувано у Приватного підприємства "Будпостач" для огляду у судовому засіданні оригінали міжнародних товарно-транспортних накладних (CMR) від 18.02.2022 № 174174 та від 07.02.2022 № 174577, копії яких подано разом з позовною заявою; повідомлено учасників справи про наявність в Господарському суді Одеської області технічної можливості проведення судових засідань в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду, а також у приміщенні суду згідно зі ст. 197 Господарського процесуального кодексу України.

Ухвалами Господарського суду Одеської області від 13.09.2023 та від 18.09.2023 були задоволені клопотання позивача та відповідача про участь у судових засіданнях в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за допомогою системи відеоконференцзв`язку "EаsyCon".

21.09.2023 Приватне підприємство "Будпостач" на виконання вимог ухвали Господарського суду Одеської області від 05.09.2023 надає суду оригінал міжнародної товарно-транспортної накладної (CMR) від 18.02.2022 №174174, а також роз`яснило причини неможливості надати суду оригінал міжнародної товарно-транспортної накладної (CMR) від 07.02.2023 №174577.

У судове засідання 22.09.2023 представники сторін не з`явились.

Протокольною ухвалою від 22.09.2023 місцевий господарський суд оголосив перерву у судовому засіданні до 09.10.2023 року о 17:00 год.

Про перерву у судовому засіданні позивача було повідомлено в порядку ст. 120 Господарського процесуального кодексу України шляхом направлення відповідної ухвали суду від 22.09.2023 до електронного кабінету позивача та представника позивача, а також на електронну адресу позивача (), повідомлену позивачем у поданих до суду заявах та клопотаннях.

У судове засідання 09.10.2023 року о 17:00 год. позивач не з`явився.

Разом з тим, 09.10.2023 представником позивача через систему "Електронний суд" було подано клопотання, в якому останній просив суд відкласти розгляд справи на іншу дату. Вказане клопотання позивач мотивував тим, що він уклав угоду на представництво інтересів з новим адвокатом, а з представником, який представляв інтереси позивача раніше 06.10.2023 було припинено договірні відносини. За цих підстав та враховуючи, що залученому адвокату потрібен додатковий час для ознайомлення з матеріалами справи, а також для підготовки заяв та клопотань по суті спору, позивач вважав, що ці обставини є достатньою підставою для відкладення судом судового засідання.

Як зазначалося раніше, ухвалою Господарського суду Одеської області від 09.10.2023 позов ПП «Будпостач» у справі №916/2310/23 залишено без розгляду.

У своїй ухвалі суд зазначив, що позивач, будучи належним чином та завчасно повідомленим про розгляд справи: 1) двічі не з`явився у судові засідання за викликом суду та не повідомив (не довів) суду поважності причин неявки, при цьому суд наголосив, що призначаючи справу до розгляду у судовому засіданні суд в ухвалі від 05.09.2023 відзначив, що під час дослідження матеріалів справи у суду виникла необхідність в отриманні від сторін додаткових пояснень щодо обставин спірних правовідносин; 2) не надав суду доказів неможливості участі позивача (представника позивача) в засіданні суду як в режимі відеоконференції, так і очно у приміщенні суду; не подав суду заяву про розгляд справи за його відсутності.

За цих обставин, суд першої інстанції дійшов висновку про наявність підстав, передбачених ч. 4 ст. 202, п. 4 ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України, для залишення позову у цій справі без розгляду, оскільки ПП "Будпостач", як особа, яка звернулась до суду за захистом своїх прав та інтересів, не сприяла вирішенню спору.

Перевіривши дотримання судом норм процесуального законодавства, в контексті встановлених обставин, апеляційний суд дійшов наступних висновків.

Надаючи правову оцінку діям суду першої інстанції, колегія суддів зазначає, що відповідно до частини першої статті 41 Господарського процесуального кодексу України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони та треті особи.

За змістом пункту 2 частини першої та пункту 3 частини другої Господарського процесуального кодексу України учасники справи мають право, зокрема, брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом, і разом з тим учасники справи зобов`язані з`явитися за викликом суду в судове засідання, якщо їх явка визнана обов`язковою.

Відповідно до частини першої статті 45 Господарського процесуального кодексу України сторонами в судовому процесі - позивачами і відповідачами - можуть бути особи, зазначені у статті 4 цього Кодексу.

Згідно зі статтею 46 Господарського процесуального кодексу України сторони користуються рівними процесуальними правами. Крім прав та обов`язків, визначених у статті 42 цього Кодексу, сторони (позивачі та відповідачі) також мають ще коло прав і обов`язків, передбачених статтею 46 ГПК України.

Одним із прав, які надаються учасникам справи, є право брати участь в судовому засіданні, якщо інше не визначено законом (пункт 2 частини першої статті 42 ГПК України). Однак, це право не є абсолютним, оскільки учасники зобов`язані з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою (пункт 3 частини другої статті 42 ГПК України).

Відповідно до частини першої статті 120 Господарського процесуального кодексу України суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою.

Крім того, за змістом частини третьої статті 196 Господарського процесуального кодексу України учасник справи може відмовитися від свого права брати участь в судовому засіданні, заявивши клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Отже, учасник справи має право: а) брати участь в судових засіданнях (особисто або через представника); б) не брати участі в судових засіданнях, подавши клопотання про розгляд справи за його відсутності, крім випадків, коли суд визнав явку учасника обов`язковою.

Аналіз зазначених норм процесуального права свідчить про те, що учасник справи не може відмовитися від свого права на участь в судових засіданнях за принципом мовчання, його волевиявлення щодо цього має бути формалізовано.

Дії суду у випадку неявки в судове засідання учасника справи визначені у статті 202 Господарського процесуального кодексу України, відповідно до частини четвертої якої у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

У системно-логічному зв`язку з цією нормою перебуває норма, закріплена у пункті 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України, яка визначає, що суд залишає позов без розгляду, якщо позивач (його представник) не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Системний аналіз змісту частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України свідчить про те, що процесуальним наслідком неявки позивача в судове засідання є залишення позову без розгляду.

Залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду господарським судом справи без прийняття рішення суду по суті спору у зв`язку з виявленням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому, наслідком якої є можливість повторного звернення до суду з тотожним позовом.

Правове значення для прийняття судом рішення про залишення позову без розгляду з підстави нез`явлення позивача у судове засідання, передбаченої цими нормами процесуального права, має одночасна наявність таких обставин, так звані умови для залишення позову без розгляду у випадку неявки позивача в судове засідання: 1) належне повідомлення судом позивача про час і місце судового засідання; 2) неявка позивача в судове засідання або неповідомлення позивачем суду причин його неявки в судове засідання; 3) неподання позивачем суду заяви про розгляд справи за його відсутності.

При цьому зміст частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України свідчить про те, що передбачена цими нормами процесуального права така процесуальна дія суду як залишення позову без розгляду з підстави нез`явлення позивача у судове засідання та неповідомлення про причини своєї неявки не залежить від того, чи була визнана судом явка позивача в судове засідання обов`язковою.

Проаналізувавши положення частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд у складі колегії суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду зазначив про те, що у цих нормах законодавець не застосував слова "може", "має право", "за власної ініціативи" та інші подібні у своєму значенні слова. Зазначені норми процесуального права не передбачають можливості інших варіантів дій суду, окрім залишення позовної заяви без розгляду. Формулювання "суд залишає позов без розгляду", що міститься у частині четвертій статті 202 ГПК України, та формулювання "суд залишає позов без розгляду", що міститься у пункті 4 частини першої статті 226 ГПК України, виражає імперативну вказівку суду (судді) щодо заборони продовження розгляду справи, щодо завершення судового провадження без винесення рішення. З огляду на викладене, суд зазначає про те, що повноваження суду залишити позов без розгляду, передбачені цими нормами процесуального права, відносяться до імперативних.

Зазначений правовий висновок викладений у постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 18.11.2022 у справі № 905/458/21.

Як вбачається з матеріалів справи та зазначалося раніше, в ухвалі від 05.09.2023 суд зазначив, що під час дослідження матеріалів справи виникла необхідність в отриманні від сторін додаткових пояснень щодо обставин спірних правовідносин, у зв`язку з чим наявні підстави для призначення справи №916/2310/23 до розгляду в судовому засіданні з викликом сторін. Крім того, суд в ухвалі зазначив, що у відзиві на позовну заяву відповідачем ставиться під сумнів відповідність поданої позивачем разом з позовом копії міжнародної товарно-транспортної накладної (CMR) від 18.02.2022 № 174174 оригіналу, та суд дійшов висновку про необхідність витребувати у позивача для огляду у судовому засіданні оригінал вказаного документу, а також міжнародної товарно-транспортної накладної (CMR) від 07.02.2022 № 174577.

Отже, ухвалою місцевого господарського суду від 05.09.2023 призначено розгляд справи №916/2310/23 у судовому засіданні з викликом сторін на 22.09.2023 о 12:30 год.; витребувано у Приватного підприємства "Будпостач" для огляду у судовому засіданні оригінали міжнародних товарно-транспортних накладних (CMR) від 18.02.2022 № 174174 та від 07.02.2022 № 174577, копії яких подано разом з позовною заявою; повідомлено учасників справи про наявність в Господарському суді Одеської області технічної можливості проведення судових засідань в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду, а також у приміщенні суду згідно з ст. 197 Господарського процесуального кодексу України.

21.09.2023 Приватне підприємство "Будпостач" на виконання вимог ухвали Господарського суду Одеської області від 05.09.2023 надало суду оригінал міжнародної товарно-транспортної накладної (CMR) від 18.02.2022 №174174, а також роз`яснило причини неможливості надати суду оригінал міжнародної товарно-транспортної накладної (CMR) від 07.02.2023 №174577.

У судове засідання 22.09.2023 представники сторін не з`явились.

Протокольною ухвалою від 22.09.2023 місцевий господарський суд оголосив перерву у судовому засіданні до 09.10.2023 року о 17:00 год.

У судове засідання 09.10.2023 року о 17:00 год. позивач не з`явився.

Разом з тим, 09.10.2023 представником позивача через систему "Електронний суд" було подано клопотання, в якому останній просив суд відкласти розгляд справи на іншу дату. Вказане клопотання позивач мотивував тим, що він уклав угоду на представництво інтересів з новим адвокатом, а з представником, який представляв інтереси позивача раніше 06.10.2023 було припинено договірні відносини. За цих підстав та враховуючи, що залученому адвокату потрібен додатковий час для ознайомлення з матеріалами справи, а також для підготовки заяв та клопотань по суті спору, позивач вважав, що ці обставини є достатньою підставою для відкладення судом судового засідання.

Судова колегія Південно-західного апеляційного господарського суду, з огляду на встановлені обставини справи, зазначає, вказані обставини в сукупності не можуть свідчити про втрату інтересу позивачем до розгляду даної справи судом.

Верховний Суд у складі колегії Касаційного господарського суду в постанові від 23.08.2019 р. у справі № 910/13094/17 та у постанові 17.05.2023 р. у справі № 910/23821/15 виклав правову позицію, відповідно до якої перш ніж залишити позов без розгляду господарський суд зобов`язаний з`ясувати причини невиконання його вимог позивачем і об`єктивно оцінити їх поважність. При цьому поважними, з урахуванням конкретних обставин справи, вважаються причини, які за об`єктивних, тобто не залежних від позивача, обставин унеможливлювали або істотно утруднювали вчинення ним відповідних процесуальних дій; при цьому береться до уваги й те, чи вживав позивач заходів до усунення цих обставин або послаблення їх негативного впливу на виконання позивачем процесуальних обов`язків, покладених на нього судом. Відповідні докази подаються позивачем і оцінюються господарським судом за загальними правилами Господарського процесуального кодексу України.

Колегією суддів звертається увага, що частину витребуваних судом першої інстанції 21.09.2023 Приватне підприємство "Будпостач" надало суду, а також роз`яснило причини неможливості надати суду оригінал міжнародної товарно-транспортної накладної (CMR) від 07.02.2023 №174577.

Згідно з ч.10 статті 81 Господарського процесуального кодексу України у разі неподання учасником справи витребуваних судом доказів без поважних причин або без повідомлення причин суд, залежно від того, яка особа ухиляється від їх подання та яке ці докази мають значення, може визнати обставину, для з`ясування якої витребовувався доказ, або відмовити у її визнанні, або розглянути справу за наявними в ній доказами, а у разі неподання таких доказів позивачем - також залишити позовну заяву без розгляду.

Крім того, судова колегія погоджується з доводами апеляційної скарги щодо можливих перебоїв у системі «Електронний суд» 22.09.2023 та зазначає, що неявка в той день не може вважатись неповажною.

Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 31.05.2016 у справі "Tence v. Slovenia", №37242/14 вказав, що будь-які перебої в роботі електронної системи документообігу, внаслідок чого заяви та додані до них додатки не змогли надійти до суду, повинні тлумачитися на користь особи, яка зробила все, що від неї залежало, для належного виконання своїх обов`язків.

Суд апеляційної інстанції зауважує, що ніхто не може бути протиправно обмежений у праві на доступ до правосуддя, яке охоплює можливість особи ініціювати судовий розгляд та брати безпосередню участь у судовому процесі, або протиправно позбавлений такого права. Відмова суду в прийнятті позовних заяв, скарг, оформлених відповідно до процесуального закону, є порушенням права на судовий захист, яке згідно статті 64 Конституції України не може бути обмежене, навіть в умовах воєнного стану.

Щодо судового засідання в суді першої інстанції, яке було призначене на 09.10.2023, то представником позивача через систему "Електронний суд" було подано клопотання, в якому останній просив суд відкласти розгляд справи на іншу дату з наведенням обставин неможливості явки до суду.

Таким чином, оскільки позивач повідомив суд першої інстанції про причини неявки, у суду першої інстанції були відсутні правові підстави для залишення позовної заяви без розгляду.

Суд першої інстанції не надав оцінку вказаним обставинам в сукупності та не врахував клопотання позивача щодо відкладення розгляду справи, тоді як судовий процес, в першу чергу, спрямований на вирішення спору, шляхом винесення відповідного судового рішення.

Право на судовий захист передбачено статтею 55 Конституції України, яка встановлює, що права і свободи людини і громадянина захищаються судом.

Частиною 1 ст. 2 Господарського процесуального кодексу України визначено, що завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) визначено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Європейський суд з прав людини зауважує, що процесуальні норми призначені забезпечити належне відправлення правосуддя та дотримання принципу правової визначеності, а також про те, що сторони повинні мати право очікувати, що ці норми застосовуються. Принцип правової визначеності застосовується не лише щодо сторін, але й щодо національних судів (рішення ЄСПЛ від 21.10.2010 у справі "Дія 97" проти України", § 47).

Важливим елементом верховенства права є гарантія справедливого судочинства. Так, у справі Bellet v. France ЄСПЛ зазначив, що "стаття 6 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів якого є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права у демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання в її права".

Згідно з позицією ЄСПЛ основною складовою права на суд є право доступу в тому розумінні, що особі має бути забезпечено можливість звернутися до суду для вирішення певного питання і держава не повинна чинити правових чи практичних перешкод для здійснення цього права.

З змістом ст. 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Згідно зі ст.74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

При постановленні оскаржуваної ухвали місцевий господарський суд вдався до суто формального тлумачення пункту 4 частини 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України і без належного обґрунтування дійшов висновку про наявність процесуальних підстав для залишення позовної заяви без розгляду, помилково визначивши, що в даному випадку наявна повторність щодо нез`явлення позивача в судове засідання.

За приписами частини 3 статті 271 Господарського процесуального кодексу України у випадках скасування судом апеляційної інстанції ухвали про залишення позову без розгляду справа передається на розгляд суду першої інстанції.

Відповідно до пункту 6 частини 1 статті 275 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Згідно з пунктом 4 частини 1 статті 280 Господарського процесуального кодексу України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

За вищенаведених обставин у їх сукупності, колегія суддів дійшла висновку про наявність правових підстав для скасування ухвали Господарського суду Одеської області від 09.10.2023 по справі №916/2310/23 як такої, що постановлена з порушенням норм процесуального права, задоволення апеляційної скарги Приватного підприємства "Будпостач" на ухвалу Господарського суду Одеської області від 09.10.2023 по справі №916/2310/23 та направлення справи до Господарського суду Одеської області для продовження розгляду.

Судові витрати за перегляд справи у суді апеляційної інстанції, у зв`язку із задоволенням апеляційної скарги, у відповідності до статті 129 Господарського процесуального кодексу України, мають бути вирішені судом першої інстанції, за результатом розгляду справи по суті.

Керуючись статтями 253-254, 269, 270-271, 275-284 Господарського процесуального кодексу України, апеляційний господарський суд -

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Приватного підприємства "Будпостач" на ухвалу Господарського суду Одеської області від 09.10.2023 по справі №916/2310/23 задовольнити.

2. Ухвалу Господарського суду Одеської області від 09.10.2023 по справі №916/2310/23 скасувати.

3. Справу №916/2310/23 направити до Господарського суду Одеської області для продовження розгляду.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду в порядку та в строк, передбачені статтями 287-289 ГПК України.

Повний текст постанови складено та підписано 30.11.2023 року.

Головуюча суддя: Н.М. Принцевська

Судді: Г.І. Діброва

А.І. Ярош