ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про залишення зустрічної позовної заяви без руху

"30" листопада 2023 р. м. Київ Справа №910/10596/23

Господарський суд Київської області у складі судді Третьякової О.О., розглянувши матеріали

За зустрічним позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 )

до Товариства з обмеженою відповідальністю «Дмитрівка Комунсервіс» (08112, Київська область, Києво-Святошинський район, село Дмитрівка, вул. Садова, буд. 2)

про визнання договору неукладеним та визнання актів неукладеними

у справі №910/10596/23

За позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Дмитрівка Комунсервіс» (08112, Київська область, Києво-Святошинський район, село Дмитрівка(з), вулиця Садова, буд. 2)

до Фізичної особи-підприємця Майоренка Владислава Віталійовича ( АДРЕСА_1 )

про стягнення 132773,99 грн.

встановив:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Дмитрівка Комунсервіс» (далі позивач за первісним позовом) звернулося до Господарського суду міста Києва із позовною заявою до Фізичної особи-підприємця Майоренка Владислава Віталійовича (далі відповідач за первісним позовом) про стягнення заборгованості у сумі 132773,99 грн. за договором на теплопостачання № 101-Т від 20.10.2021.

В обґрунтування позовних вимог позивач за первісним позовом посилається на підписаний між сторонами договір на теплопостачання № 101-Т від 20.10.2021, на підставі якого позивач за первісним позовом надав відповідачу за первісним позовом послуги з теплопостачання на об`єкт за адресою: Київська обл., Бучанський р-н, с. Шпитьки, вул. Лермонтова, 22. Позивач за первісним позовом зазначає, що загальна вартість наданих ним послуг з теплопостачання за січень-квітень 2022 становила 106943,20 грн, яку відповідач за первісним позовом позивачу не оплатив, а саме 30555,20 грн за січень 2022 відповідно до акта надання послуг від 26.01.2022 №6, 30555,20 грн за лютий 2022 відповідно до акта надання послуг від 28.02.2022 №33 та 45832,80 грн за березень-квітень 2022 відповідно до акта надання послуг від 29.04.2022 №61. Позивач направляв відповідачу за первісним позовом 17.05.2023 вимогу про погашення основного боргу в сумі 106943,20 грн, проте вказана вимога була повернута за зворотною адресою внаслідок неможливості її вручення. З наведених підстав позивач за первісним позовом просить суд стягнути з відповідача за первісним позовом 132773,99 грн заборгованості, з яких 106943,20 грн - основний борг, 3597,55 грн 3% річних та 22233,24 грн інфляційні втрати.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 10.07.2023 вказаний первісний позов прийнято до розгляду Господарським судом міста Києва та відкрито провадження у справі №910/10569/23 за правилами спрощеного позовного провадження.

26.10.2023 до Господарського суду міста Києва від відповідача за первісним позовом надійшов зустрічний позов про визнання неукладеним договору на теплопостачання № 101-Т від 20.10.2021 та визнання неукладеними актів надання послуг від 26.01.2022 №6, від 28.02.2022 №33 та від 29.04.2022 №61.

В обґрунтування зустрічного позову відповідач за первісним позовом посилається на те, що він не підписував спірний договір на теплопостачання № 101-Т від 20.10.2021 та акти надання послуг від 26.01.2022 №6, від 28.02.2022 №33 та від 29.04.2022 №61 та між відповідачем за первісним позовом та позивачем за первісним позовом жодних зобов`язань не виникало. З наведених підстав відповідач за первісним позовом, заперечуючи факт укладення між сторонами правочину, просить суд вищевказаний договір на теплопостачання та акти надання послуг до нього визнати неукладеними.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 31.10.2023 справа №910/10596/23 передана за підсудністю до Господарського суду Київської області в порядку п.1 ч.1 ст.31 Господарського процесуального кодексу України.

При цьому питання про прийняття до розгляду зустрічної позовної заяви відповідача за первісним позовом ( ОСОБА_1 ) чи її залишення без руху, повернення тощо Господарським судом міста Києва не вирішувалось.

24.11.2023 матеріали справи №910/10596/23 разом із зустрічним позовом надійшли до Господарського суду Київської області.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 30.11.2023 справа №910/10596/23 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Дмитрівка Комунсервіс» до Фізичної особи-підприємця Майоренка Владислава Віталійовича про стягнення 132 773,99 грн прийнята до розгляду Господарським судом Київської області (суддя Третьякова О.О.) за правилами спрощеного позовного провадження, встановлено позивачу та відповідачу за первісним позовом процесуальні строки для подання заяв по суті справи.

Дослідивши подану відповідачем за первісним позовом ( ОСОБА_1 ) зустрічну позовну заяву, суд вважає, що вона підлягає залишенню без руху з огляду на таке.

Відповідно до частини 4 статті 180 Господарського процесуального кодексу України (ГПК України) зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 162, 164, 172, 173 цього Кодексу.

Докази сплати судового збору:

Відповідно до статті 164 ГПК України до позовної заяви додаються документи про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідач за первісним позовом у зустрічній позовній заяві вказує, що він як позивач за зустрічним позовом повинен сплатити судовий збір у розмірі 10736,00 грн, виходячи із того, що зустрічний позов містить 4 вимоги немайнового характеру (4 х 2680,00 грн = 10736,00 грн). Разом з тим у переліку додатків до зустрічної позовної заяви не зазначено про надання доказів сплати відповідачем за первісним позовом / позивачем за зустрічним позовом судового збору за подання зустрічного позову.

Отже, відповідачу за первісним позовом (позивачу за зустрічним позовом) необхідно надати докази сплати судового збору за подання зустрічного позову, виходячи із кількості вимог немайнового характеру, заявлених в зустрічному позові.

Зазначення в зустрічному позові повних реквізитів сторони:

Відповідно до пункту 2 частини 3 статті 162 ГПК України (у редакції Закону №3200-IX від 29.06.2023 станом на момент подання зустрічної позовної заяви) позовна заява повинна містити, в тому числі, відомості про місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс учасників справи, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету у учасників справи.

Також відповідно до частини 7 статті 42 цього Кодексу якщо цим Кодексом передбачено обов`язок учасника справи щодо надсилання копій документів іншим учасникам справи, такі документи в електронній формі можуть направлятися з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а в разі відсутності в іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність в іншого учасника справи електронного кабінету - у паперовій формі листом з описом вкладення. Якщо інший учасник справи відповідно до частини 6 статті 6 цього Кодексу зобов`язаний зареєструвати електронний кабінет, але не зареєстрував його, учасник справи, який подає документи до суду в електронній формі з використанням електронного кабінету, звільняється від обов`язку надсилання копій документів такому учаснику справи

При цьому, як випливає із частини 6 статті 6 цього Кодексу (у редакції Закону №3200-IX від 29.06.2023 станом на момент подання зустрічної позовної заяви), адвокати реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку.

Отже, зазначене стосується не лише формального виконання вимог пункту 2 частини 3 статті 162 Господарського процесуального кодексу України, а спрямовано на забезпечення прав інших учасників судового процесу, передбачених частиною 7 статті 42 ГПК України з урахуванням частини 5 статті 165 ГПК України, зокрема щодо способу надсилання копій відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи, та способу надсилання інших процесуальних документів таких учасників справи.

В той же час, зустрічна позовна заява відповідача за первісним позовом складена з недотриманням пункту 2 частини 3 статті 162 ГПК України, оскільки не містить відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету у сторін відповідача за первісним позовом (позивача за зустрічним позовом) та позивача за первісним позовом (відповідача за зустрічним позовом). Крім того, зустрічна позовна заява підписна адвокатом Литвиненком С.С., однак не містить також і відомостей про реєстрацію адвокатом електронного кабінету в ЄСІТС або її окремій підсистемі (модулі), реєстрація в якому з дати набрання Законом №3200-IX від 29.06.2023 чинності є для адвокатів обов`язковою в силу частини 6 статті 6 ГПК України.

Також, у зустрічній позовній заяві відповідач за первісним позовом (позивач за зустрічним позовом) зазначає про припинення ним господарської діяльності фізичної особи-підприємця (адреса - м. Київ, вул. Генерала Наумова, 66), однак адресою відповідача за первісним позовом у зустрічній позовній заяві продовжує вказувати цю ж адресу «м. Київ, вул. Генерала Наумова, 66» без зазначення номеру квартири чи іншого приміщення місця проживання сторони-фізичної особи, при цьому вказаний в зустрічній позовній заяві поштовий індекс цієї адреси « 03146» є невірним. Так, із конвертів, які були направлені Господарським судом міста Києва відповідачу за первісним позовом на вказану адресу і не змогли бути вручені адресату, вбачається, що адреса «м. Київ, вул. Генерала Наумова, 66» є неповною, а поштовий індекс « 03146» не належить вказаній адресі.

Таким чином, відповідачу за первісним позовом (позивачу за зустрічним позовом) необхідно належним чином виконати вимоги пункту 2 частини 3 статті 162 ГПК України до зустрічної позовної заяви шляхом зазначення:

- відомостей про повну та достовірну адресу місця проживання чи перебування відповідача за первісним позовом (позивача за зустрічним позовом), поштового індексу;

- відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету у відповідача за первісним позовом (позивача за зустрічним позовом) та позивача за первісним позовом (відповідача за зустрічним позовом) та їх адвокатів, які беруть участі у цій справі.

Зазначення змісту позовних вимог та правових підстав позову (обґрунтування обраного позивачем способу захисту порушеного права):

Відповідно до пунктів 4 та 5 частини 3 статті 162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява повинна містити, зокрема, спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; правові підстави позову.

Обґрунтовуючи обраний спосіб захисту порушеного права, відповідач за первісним позовом (позивач за зустрічним позовом) в розділі 2 «Щодо способу захисту порушеного права» зустрічної позовної заяви посилається на відсутність його власноручного підпису на спірному договорі на теплопостачання № 101-Т від 20.10.2021 та обґрунтовує у зв`язку з цим необхідність визнання такого договору неукладеним.

Разом з тим, зустрічна позовна заява містить не лише вимогу про визнання неукладеним вказаного договору на теплопостачання №101-Т від 20.10.2021, а й вимоги про визнання неукладеними актів надання послуг від 26.01.2022 №6, від 28.02.2022 №33 та від 29.04.2022 №61. При цьому відповідач за первісним позовом (позивач за зустрічним позовом) в зустрічній позовній заяві не навів правового обґрунтування зустрічних позовних вимог про визнання неукладеними актів надання послуг, зокрема, не вказав, яким чином задоволення судом цих вимог призведе до захисту (поновлення) прав позивача за зустрічним позовом та яких саме прав, та чи можуть бути вказані вимоги самостійним предметом розгляду судом або ж вони стосуються встановлення фактів, що мають юридичне значення і встановлення яких може мати місце лише при розгляді іншого господарського спору (первісного позову про стягнення з відповідача за первісним позовом заборгованості на підставі вказаних актів надання послуг).

У зв`язку з цим відповідачу за первісним позовом (позивачу за зустрічним позовом) необхідно належним чином виконати вимоги пунктів 4 та 5 частини 3 ст.162 ГПК України та вказати в зустрічній позовній заяві правове обґрунтування позовних вимог про визнання неукладеними актів надання послуг від 26.01.2022 №6, від 28.02.2022 №33 та від 29.04.2022 №61.

Зазначення обставин та доказів, що підтверджують вказані обставини:

Відповідно до пунктів 5 та 8 частини 3 статті 162 цього ГПК України позовна заява повинна містити в тому числі: виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності). Відповідно до частини 2 статті 164 цього Кодексу позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

В обґрунтування зустрічного позову відповідач за первісним позовом (позивач за зустрічним позовом) посилається на те, що він не підписував спірний договір на теплопостачання № 101-Т від 20.10.2021 та акти надання послуг за січень-квітень 2022. У зв`язку з цим вказує в зустрічному позові, що жодних зобов`язань між ним та позивачем за первісним позовом (відповідачем за зустрічним позовом) не виникало.

Разом з тим зустрічна позовна заява не містить повного викладу обставин виникнення спору між сторонами, які відомі або мають бути відомі відповідачу за первісним позовом (позивачу за зустрічним позовом) і мають значення для правильного вирішення спору, з посиланням на відповідні докази, а саме:

- у зустрічній позовній заяві відповідач за первісним позовом (позивач за зустрічним позовом) не навів ніяких відомостей щодо доказів, які він надає (або має намір надати суду в подальшому) на підтвердження обставини того, що спірний договір на теплопостачання № 101-Т від 20.10.2021 та акти надання послуг за січень-квітень 2022 від імені відповідача за первісним позовом (позивача за зустрічним позовом) були підписані не ним, а іншою особою. Зокрема, відповідач за первісним позовом (позивач за зустрічним позовом) щодо вказаної обставини не зазначив у зустрічній позовній заяві того, якими із передбачених статтею 73 ГПК України засобів доказування він має намір доказувати цю обставину. Крім того, відповідач за первісним позовом (позивач за зустрічним позовом) в зустрічній позовній заяві не навів обставин підписання вказаних документів від його імені, тобто чи є вказані документи підробленими або підписані представником з перевищенням повноважень тощо. Враховуючи презумпцію можливості та обов`язку особи знати про стан своїх майнових прав (правова позиція п.27 постанови Верховного Суду від 22.08.2019 у справі № 913/610/18), суб`єкт господарської діяльності не може не знати про те, чи отримував він певний товар (роботи, послуги, майно) чи не отримував, чи підписував він певні документи (договори, акти) або ж такі документи є підробленими, однак зустрічна позовна заява ОСОБА_1 викладу цих обставин з посиланням на відповідні докази не містить;

- у зустрічній позовній заяві відповідач за первісним позовом (позивач за зустрічним позовом) не навів ніяких відомостей щодо обставини того, чи отримував він які-небудь послуги на підставі спірного договору на теплопостачання № 101-Т від 20.10.2021, зокрема як протягом спірного періоду січня-квітня 2022 так і протягом періоду, що передував (жовтень-грудень 2021);

- у зустрічній позовній заяві відповідач за первісним позовом (позивач за зустрічним позовом) не навів ніяких відомостей щодо обставини того, чи був він володільцем (власником, орендарем, користувачем, управителем тощо) об`єкта теплопостачання за адресою Київська обл., с. Шпитьки, вул. Лермонтова, 22, зазначеного в спірному договорі на теплопостачання № 101-Т від 20.10.2021 та актах надання послуг, або ж відповідний правовий зв`язок відсутній.

У зв`язку з цим відповідачу за первісним позовом (позивачу за зустрічним позовом) необхідно належним чином виконати вимоги пунктів 5 та 8 частини 3 статті 162 ГПК України та вказати в зустрічній позовній заяві обставини виникнення спору з посиланням на відповідні докази, а саме 1) докази, які позивач за зустрічним позовом надає (або має намір надати суду в подальшому) на підтвердження обставини того, що спірний договір на теплопостачання № 101-Т від 20.10.2021 та акти надання послуг за січень-квітень 2022 від імені позивача за зустрічним позовом були підписані не ним, а іншою особою; 2) обставини підписання договору на теплопостачання № 101-Т від 20.10.2021 та актів надання послуг від імені позивача за зустрічним позовом підписані не ним, а іншою особою (перевищення повноважень, підробка, тощо); 3) наявність або відсутність факту надання позивачу за зустрічним позовом послуг на підставі спірного договору на теплопостачання № 101-Т від 20.10.2021 протягом жовтня-грудень 2021 та січня-квітня 2022; 4) наявність або відсутність у позивача за зустрічним позовом прав на об`єкт теплопостачання, вказаний у спірному договорі на теплопостачання № 101-Т від 20.10.2021.

Зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви:

Відповідно до пункту 8 частини 3 статті 162 цього ГПК України позовна заява повинна містити в тому числі: зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Відповідач за первісним позовом (позивач за зустрічним позовом) в зустрічній позовній заяві на виконання вказаних вимог статті 162 ГПК України вказав наступне: «у сторін наявні оригінали документів, щодо яких здійснюється оскарження».

Водночас, вказане підтвердження відповідача за первісним позовом (позивача за зустрічним позовом) в зустрічній позовній заяві не є чітким для однозначного розуміння, тобто відповідачу за первісним позовом (позивачу за зустрічним позовом) необхідно належним чином виконати вимоги пункту 8 частини 3 статті 162 цього ГПК України та чітко зазначити, чи є у відповідача за первісним позовом (позивача за зустрічним позовом) в наявності оригінал спірного договору на теплопостачання № 101-Т від 20.10.2021 та оригінали спірних актів надання послуг від 26.01.2022 №6, від 28.02.2022 №33 та від 29.04.2022 №61.

Подання попереднього (орієнтовного) розрахунку сум судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи:

Відповідно до пункту 9 частини 3 статті 162 цього ГПК України позовна заява повинна містити в тому числі: попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи.

Подання стороною такого розрахунку у першій заяві по суті справи (позовна заява, відзив) забезпечує можливість іншій стороні належним чином підготуватися до спростування витрат, які вона вважає необґрунтованими та доводити неспівмірність таких витрат, заявивши клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.

Відповідач за первісним позовом (позивач за зустрічним позовом) в зустрічній позовній заяві в якості такого попереднього розрахунку вказав, що орієнтовний розмір його витрат на правову допомогу складає 50000,00 грн. В той же час в зустрічній позовній заяві не наведено попереднього розрахунку заявленої загальної суми в розмірі 50000,00 грн чи пояснення принципу її визначення (почасова ставка, фіксований розмір гонорару тощо), що вказує на неповне дотримання при складенні зустрічної позовної заяви вимог пункту 9 частини 3 статті 162 цього ГПК України, оскільки перешкоджає іншій стороні спору бути обізнаною із суттю попереднього розрахунку сум судових витрат, які позивач за зустрічним позовом поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом його зустрічного позову.

Наведене є недоліками зустрічної позовної заяви, що підлягають усуненню.

Згідно з частиною 1 статті 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до частини 2 статті 174 цього Кодексу в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

При цьому, усунення позивачем за зустрічним позовом недоліків зустрічної позовної заяви повинне бути здійснене з урахуванням положень пункту 1 частини 1 статті 164 та частини 1 статті 172 цього Кодексу щодо обов`язковості надсилання учасникам справи позовної заяви та копії доданих до неї документів.

Суд звертає увагу на те, що відповідно до частини 3 ст.174 Господарського процесуального кодексу України позовна заява вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом.

Враховуючи вищевикладене та керуючись статтями 2, 6, 42, 162, 164, 172, 174, 180, 233-235 Господарського процесуального кодексу України, суд

ухвалив:

1. Залишити зустрічну позовну заяву без руху.

2. Встановити позивачу за зустрічним позовом ( ОСОБА_1 ) строк на усунення недоліків зустрічної позовної заяви 10 (десять) днів з дня вручення цієї ухвали.

3. Встановити спосіб усунення недоліків зустрічної позовної заяви шляхом подання до суду:

3.1. доказів сплати судового збору у розмірі 10736,00 грн за подання зустрічної позовної заяви, виходячи із того, що зустрічний позов містить 4 вимоги немайнового характеру (4 х 2680,00 грн = 10736,00 грн);

3.2. письмових уточнень до зустрічної позовної заяви із зазначенням:

- відомостей про повну та достовірну адресу місця проживання чи перебування відповідача за первісним позовом (позивача за зустрічним позовом), поштового індексу;

- відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету у відповідача за первісним позовом (позивача за зустрічним позовом) та позивача за первісним позовом (відповідача за зустрічним позовом) та їх адвокатів, які беруть участі у справі;

- правове обґрунтування зустрічних позовних вимог про визнання неукладеними актів надання послуг від 26.01.2022 №6, від 28.02.2022 №33 та від 29.04.2022 №61;

- повного викладу обставини виникнення спору з посиланням на відповідні докази, а саме: 1) докази, які позивач за зустрічним позовом надає (або має намір надати суду в подальшому) на підтвердження обставини того, що спірний договір на теплопостачання № 101-Т від 20.10.2021 та акти надання послуг за січень-квітень 2022 від імені позивача за зустрічним позовом були підписані не ним, а іншою особою; 2) обставини підписання договору на теплопостачання № 101-Т від 20.10.2021 та актів надання послуг від імені позивача за зустрічним позовом не ним, а іншою особою (перевищення повноважень чи підробка чи інші обставини, які відомі позивачу за зустрічним позовом); 3) наявність або відсутність фактів надання позивачу за зустрічним позовом послуг на підставі спірного договору на теплопостачання № 101-Т від 20.10.2021 протягом жовтня-грудня 2021 та січня-квітня 2022; 4) наявність або відсутність у позивача за зустрічним позовом прав на об`єкт теплопостачання, вказаний у спірному договорі на теплопостачання № 101-Т від 20.10.2021;

- уточнення відомостей зустрічної позовної заяви про те, що «у сторін наявні оригінали документів, щодо яких здійснюється оскарження», а саме зазначити, чи є у позивача за зустрічним позовом в наявності оригінал спірного договору на теплопостачання № 101-Т від 20.10.2021 та оригінали спірних актів надання послуг від 26.01.2022 №6, від 28.02.2022 №33 та від 29.04.2022 №61;

- уточнення заявленого попереднього розрахунку витрат позивача за зустрічним позовом на правову допомогу в загальній сумі 50000,00 грн із зазначенням попереднього розрахунку цього розміру та поясненням принципу його визначення (почасова ставка, фіксований розмір гонорару тощо);

3.3. доказів на підтвердження викладених позивачем за зустрічним позовом обставин в уточненнях до зустрічної позовної заяви з урахуванням даної ухвали господарського суду про залишення зустрічної позовної заяви без руху, якщо такі докази не були подані разом з зустрічною позовною заявою.

4. Подати суду докази направлення відповідачу за зустрічним позовом документів, складених на усунення недоліків зустрічної позовної заяви за цією ухвалою Господарського суду Київської області від 30.11.2023 №910/10596/23.

5. Попередити позивача за зустрічним позовом про те, що згідно з ч.4 ст.174 Господарського процесуального кодексу України у разі, якщо він не усунув недоліки зустрічної позовної заяви у строк, встановлений судом, зустрічна позовна заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із зустрічною позовною заявою.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та оскарженню окремо від рішення суду не підлягає.

Суддя О.О. Третьякова