У Х В А Л А

30 листопада 2023 року м. Чернігівсправа № 927/1340/23
Господарський суд Чернігівської області у складі судді Ноувен М.П., при розгляді справи

за позовом: Національного архітектурно-історичного заповіднику "Чернігів стародавній"

код 02498151

вул. Преображенська, 1, м. Чернігів, 14000;

до відповідача: Управління Чернігівської єпархії Української православної церкви,

код 21390643

вул. Толстого, 92-Є, м. Чернігів, Чернігівська обл., 14014;

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача: Міністерство культури та інформаційної політики України

вул. Івана Франка, 19, м. Київ, 01601; код 43220275.

про зобов`язання повернути майно та усунення у користуванні майном, шляхом виселення;

за участю представників:

від позивача: Лісовий А.М., Боднар А.М.;

від відповідача: Шамко О.Б.,

від третьої особи: Олексієнко В.М.

В С Т А Н О В И В:

Національний архітектурно-історичний заповідник "Чернігів стародавній" звернувся до Господарського суду Чернігівської області з позовом до Управління Чернігівської єпархії Української православної церкви про:

- зобов"язання Управління Чернігівської єпархії Української Православної церкви повернути на користь Національного архітектурно-історичного заповідника Чернігів стародавній передане згідно з Договором №2 від 12.09.2016 про строкове спільне безоплатне користування Чернігівською єпархією Української Православної церкви комплекс споруд пам`яток архітектури національного значення Троїцького монастиря XVII- XVII ст. (охор.№250044-Н) Національного архітектурно-історичного заповідника Чернігів стародавній, що є державною власністю комплекс споруд пам`яток архітектури національного значення Троїцького монастиря, що знаходиться за адресою: 14014 м. Чернігів, вул. Толстого. 92-Е, до складу комплексу якого входять та використовуються виключно:

- Троїцький собор XVII ст. (охор.№ 250044/1-Н), площею 1378,3 кв.м - для проведення богослужінь та релігійних обрядів Українською Православною церквою, а також екскурсійного обслуговування Національного архітектурно-історичного заповідника Чернігів стародавній;

- Дзвіниця XVIII ст. (охор. № 250044/2-Н), площею 250,5 кв.м єпархіальним управлінням УПЦ за призначенням та як екскурсійний об`єкт (оглядовий майданчик) Національного архітектурно-історичного заповідника Чернігів стародавній;

- Введенська церква XVII ст. (охор.№ 250044/3-Н), площею 480,4 кв.м - для проведення богослужінь та релігійних обрядів Українською Православною церквою, трапезна і студентська церква духовного училища псаломщиків - регентів, а також екскурсійного обслуговування Національного архітектурно-історичного заповідника Чернігів стародавній;

- Північно-східні келії XVIІ-XVIII ст. (охор.№ 250044/4-Н), площею 961,1 кв.м - єпархіальним управлінням УПІ, як адміністративне приміщення та під житло;

- Південні келії XVII- XVIII ст. (охор.№ 250044/5-Н), площею 46,6 кв.м - єпархіальним управлінням УПЦ для господарчих потреб;

- Південно-західні келії XVII- XVIII ст. (охор.№ 250044/6-Н), площею 269,2 кв.м - під медпункт духовного училища псаломщиків-регентів;

- Будинок архієрея XVIII ст. (охор.№ 250044/7-Н), площею 1135,9 кв.м - як учбовий та житловий корпус духовного училища псаломщиків-регентів;

- Іллінська брама XVIII ст. (охор.№ 819/8), площею 53,5 кв.м - єпархіальним управлінням УПЦ для господарчих потреб;

- Мури з брамами та баштами XVII- XVIII ст. (охор.№819/9), довжиною 589,2 пог м, та загальною площею 2 башт 14,0 кв.м - єпархіальним управлінням УПІЦ за призначенням та як огорожа монастиря.

- усунення перешкоди у користуванні майном шляхом виселення Управління Чернігівської єпархії Української Православної церкви з комплексу споруд пам`яток архітектури національного значення Троїцького монастиря, шо знаходиться за адресою: 14014 м. Чернігів, вул. Толстого, 92-Е, до складу комплексу якого входять та використовуються виключно:

- Троїцький собор XVII ст. (охор.№ 250044/1-Н), площею 1378,3 кв.м - для проведення богослужінь та релігійних обрядів Українською Православною церквою, а також екскурсійного обслуговування Національного архітектурно-історичного заповідника Чернігів стародавній;

- Дзвіниця XVIII ст. (охор. № 250044/2-Н), площею 250,5 кв.м єпархіальним управлінням УПЦ за призначенням та як екскурсійний об`єкт (оглядовий майданчик) Національного архітектурно-історичного заповідника Чернігів стародавній;

- Введенська церква XVII ст. (охор.№ 250044/3-Н), площею 480,4 кв.м - для проведення богослужінь та релігійних обрядів Українською Православною церквою, трапезна і студентська церква духовного училища псаломщиків - регентів, а також екскурсійного обслуговування Національного архітектурно-історичного заповідника Чернігів стародавній;

- Північно-східні келії XVIІ-XVIII ст. (охор.№ 250044/4-Н), площею 961,1 кв.м - єпархіальним управлінням УПІ, як адміністративне приміщення та під житло;

- Південні келії XVII- XVIII ст. (охор.№ 250044/5-Н), площею 46,6 кв.м - єпархіальним управлінням УПЦ для господарчих потреб;

- Південно-західні келії XVII- XVIII ст. (охор.№ 250044/6-Н), площею 269,2 кв.м - під медпункт духовного училища псаломщиків-регентів;

- Будинок архієрея XVIII ст. (охор.№ 250044/7-Н), площею 1135,9 кв.м - як учбовий та житловий корпус духовного училища псаломщиків-регентів;

- Іллінська брама XVIII ст. (охор.№ 819/8), площею 53,5 кв.м - єпархіальним управлінням УПЦ для господарчих потреб;

- Мури з брамами та баштами XVII- XVIII ст. (охор.№819/9), довжиною 589,2 пог м, та загальною площею 2 башт 14,0 кв.м - єпархіальним управлінням УПІЦ за призначенням та як огорожа монастиря.

Ухвалою Господарського суду Чернігівської області від 02.10.2023 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Міністерство культури та інформаційної політики України, підготовче засідання призначено на 31.10.2023, встановлено сторонам строки для подання відзиву на позов, відповіді на відзив, пояснень третьої особи.

У підготовчому засіданні 31.10.2023 суд постановив протокольну ухвалу про відкладення розгляду справи до 22.11.2023.

Ухвалою суду від 17.11.2023 сторін повідомлено про те, що підготовче засідання, призначене на 22.11.2023 не відбудеться у зв`язку з перебуванням судді Ноувен М.П. у відпустці, та про те, що підготовче засідання відбудеться 30.11.2023.

23.10.2023 відповідачем подано відзив на позов, відповідно до якого останній проти позовних вимог заперечив.

Відзив на позов прийнято судом до розгляду та долучено до матеріалів справи.

31.10.2023 позивачем подано відповідь на відзив, відповідно до якого останній заперечив проти доводів відповідача.

Крім того, позивачем подано клопотання про поновлення строку на подання відповіді на відзив.

Своє клопотання позивач обґрунтовує тим, що 30.10.2023 представником позивача було складено та частково направлено відповідь на відзив відповідача. У зв`язку з технічною несправністю системи «Електронний суд» починаючи з 22 год 50 хв представник позивача не мав змоги зайти в систему та завантажити відповідь на відзив та додатки до нього. Приблизно з 23 год 40 хв представнику позивача вдалось зайти в систему «Електронний суд», після чого останнім було підписано відповідні документи та завантажено в систему «Електронний суд».

Відповідно до ст. 166 ГПК України відповідь на відзив подається в строк, встановлений судом. Статтею 119 ГПК України передбачено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

З урахуванням того, що завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, а також для забезпечення рівності всіх учасників судового процесу перед законом і судом, суд вважає за можливе задовольнити клопотання відповідача про поновлення строку для подання відзиву на позов та поновити строк для подання відзиву.

Відповідь на відзив прийнята судом до розгляду та долучена до матеріалів справи.

Третьою особою 30.10.2023 (зареєстровано 31.10.2023) подані письмові пояснення , які прийняті судом до розгляду та долучені до матеріалів справи.

31.10.2023 відповідачем подано клопотання про колегіальний розгляд справи.

Своє клопотання відповідач обґрунтовує тим, що розгляд даної справу призначений в загальному позовному провадженні, характер позовних вимог, складність справи та необхідність з`ясування обставин, що мають значення для вирішення цього спору, приймаючи до уваги її особливу складність з огляду на предмет спору та суб`єктний склад сторін по справі, необхідність подання додаткових доказів та вирішення клопотання про залучення третіх осіб, неясність та суперечливість правових норм, що підлягають застосуванню у спірних відносинах виникає необхідність у колегіальному розгляді справи.

Крім того, відповідач також зазначає про те, що дана справа має значний суспільний резонанс, з огляду на триваючі перипетії щодо користування Відповідачем пам`ятками архітектури національного значення для проведення богослужінь, релігійних обрядів та церемоній, яке викликало значний суспільний інтерес, що підтверджується зацікавленістю та постійним супроводом даного питання представниками засобів масової інформації.

Представники позивача та третьої особи заперечили проти даного клопотання з мотивів, викладених у письмових запереченнях.

Розглянувши дане клопотання суд зазначає наступне.

Положеннями п. 17 ч. 2 ст. 182 ГПК України передбачено, що у підготовчому засіданні суд, зокрема, вирішує питання про колегіальний розгляд справи.

Відповідно до ч. 1 ст.33 ГПК України справи у судах першої інстанції розглядаються суддею одноособово, крім випадків, визначених цим Кодексом. Будь-яку справу, що відноситься до підсудності суду першої інстанції, залежно від категорії і складності справи, може бути розглянуто колегіально у складі трьох суддів, крім справ, які розглядаються в порядку наказного і спрощеного позовного провадження.

Згідно з ч. 10 ст. 33 ГПК України, якщо справа має розглядатися суддею одноособово, але цим Кодексом передбачена можливість колегіального розгляду такої справи, питання про призначення колегіального розгляду вирішується до закінчення підготовчого засідання у справі (до початку розгляду справи, якщо підготовче засідання не проводиться) суддею, який розглядає справу, за власною ініціативою або за клопотанням учасника справи, про що постановляється ухвала.

Суд звертає увагу на те, що нормами Господарського процесуального кодексу України не передбачено конкретних категорій справ, які підлягають колегіальному розгляду, тоді як складність справи може визначатися залежно від складності спірних правовідносин, доказового наповнення матеріалів справи, неоднаковості судової практики застосування правових норм, що регулюють спірні відносини, тощо.

При цьому Господарський процесуальний кодекс України не пов`язує право суду призначити колегіальний розгляд справи лише з певним колом обставин, які, на думку заявника свідчать про складність справи.

Отже, суд повинен з урахуванням конкретних обставин оцінити доводи, що наведені в обґрунтування клопотання про призначення колегіального розгляду справи, та зробити висновок щодо обґрунтованості таких доводів.

Окрім того, положення частини першої статті 33 Господарського процесуального кодексу України встановлюють можливість, а не обов`язок розгляду судом справи у колегіальному складі.

Обґрунтовуючи складність справи, відповідач посилається, зокрема, на необхідність з`ясування обставин, що мають значення для вирішення спору, суперечливість правових норм, що підлягають застосуванню у спірних правовідносинах.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 ГПК України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Правосуддя в господарських судах здійснюється на засадах рівності всіх юридичних осіб незалежно від організаційно-правової форми, форми власності, підпорядкування, місцезнаходження, місця створення та реєстрації, законодавства, відповідно до якого створена юридична особа, та інших обставин; рівності всіх фізичних осіб незалежно від раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного і соціального походження, майнового стану, місця проживання, мовних або інших ознак; рівності фізичних та юридичних осіб незалежно від будь-яких ознак чи обставин (ч. 1 ст. 7 ГПК України).

Суд при розгляді справи керується принципом верховенства права.

За приписами ч. 2, 3, 11 ГПК України суд розглядає справи відповідно до Конституції України, законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Суд застосовує інші правові акти, прийняті відповідним органом на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що встановлені Конституцією та законами України.

Забороняється відмова у правосудді з мотивів неповноти, неясності, суперечливості чи відсутності законодавства, яке регулює спірні відносини.

Отже, саме на суд покладено обов`язок надати правову кваліфікацію відносинам сторін виходячи із фактів, установлених під час розгляду справи, та визначити, яка правова норма підлягає застосуванню для вирішення спору.

При цьому суперечливість правових норм, що підлягають застосуванню у спірних правовідносинах, не означає неможливість вирішення цього питання суддею одноособово та не є підставою для призначення колегіального розгляду справи.

Публікації статей у засобах масової інформації з приводу спірної ситуації не можуть безпосередньо впливати на суд, оскільки при вирішенні спору суд керується виключно законами України.

Таким чином, суд доходить висновку, що відповідач не довів суду наявність підстав для призначення колегіального розгляду справи.

Відтак, клопотання відповідача про колегіальний розгляд справи задоволенню не підлягає.

31.10.2023 відповідачем подано клопотання про зупинення провадження у справі №927/1340/23 до набрання законної сили остаточним судовим рішенням у справі №927/396/23.

Представники позивача та третьої особи проти задоволення даного клопотання заперечили.

Своє клопотання відповідач обґрунтовує тим, що у провадженні Господарського суду Чернігівської області перебуває справа №927/396/23 за позовом Управління Чернігівської єпархії Української Православної церкви до Національного архітектурно-історичного заповідника «Чернігів стародавній», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача Чернігівське духовне училище псаломників-регентів Чернігівської Єпархії Української православної церкви, третя яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Міністерство культури та інформаційної

політики України, про визнання поновленим договору №2 про строкове спільне безоплатне користування Чернігівською єпархією Української Православної церкви комплексом споруд пам`яток архітектури національного значення Троїцького монастиря ХVІІ-ХVІІІ ст. (охор. №250044-Н) Національного архітектурно-історичного заповідника «Чернігів стародавній», що є державною власністю, укладений 12.09.2016 на той же строк, який був раніше встановлений договором, а саме 5 років, до 12.09.2026.

Остаточне судове рішення в господарській справі №927/396/23 безпосередньо вплине на подальший розгляд даної господарської справи по суті, зокрема, в частині встановлення вищенаведених спірних обставин поновлення чи припинення Договору №2 про строкове спільне безоплатне користування Чернігівською єпархією Української Православної церкви комплексом споруд пам`яток архітектури національного значення Троїцького монастиря ХVІІ-ХVІІІ ст. (охор. №250044-Н) Національного архітектурно-історичного заповідника «Чернігів стародавній», що є державною власністю, укладений 12.09.2016 між Управління Чернігівської єпархії Української Православної церкви та Національним архітектурно-історичним заповідником «Чернігів стародавній», які об`єктивно неможливо встановити та оцінити в межах дійсної господарської справи.

Розглянувши клопотання відповідача про зупинення провадження у справі суд зазначає наступне.

Статтею 227 Господарського процесуального кодексу України передбачено вичерпний перелік підстав зупинення провадження у справі. Зупинення провадження у справі з інших підстав є неправомірним.

Згідно з пунктом 5 частини 1 статті 227 Господарського процесуального кодексу України суд зобов`язаний зупинити провадження у справі у випадках об`єктивної неможливості розгляду цієї справи до вирішення іншої справи, що розглядається в порядку конституційного провадження, адміністративного, цивільного, господарського чи кримінального судочинства, до набрання законної сили судовим рішенням в іншій справі; суд не може посилатися на об`єктивну неможливість розгляду справи у випадку, коли зібрані докази дозволяють встановити та оцінити обставини (факти), які є предметом судового розгляду.

За наведеною нормою обов`язок суду зупинити провадження у справі зумовлений об`єктивною неможливістю її розгляду до вирішення іншої справи, коли зібрані докази не дозволяють встановити та оцінити певні обставини (факти), які є предметом судового розгляду.

Метою зупинення провадження у справі до розгляду іншої справи є виявлення обставин, підстав, фактів тощо, які не можуть бути з`ясовані та встановлені у цьому процесі, проте які мають значення для справи, провадження у якій зупинено. Для вирішення питання про зупинення провадження у справі господарський суд у кожному випадку повинен з`ясовувати, чим обумовлюється неможливість розгляду справи.

Таким чином, для вирішення питання про зупинення провадження у справі господарський суд у кожному конкретному випадку зобов`язаний з`ясовувати: 1) як пов`язана справа, яка розглядається господарським судом, зі справою, що розглядається іншим судом; 2) чим обумовлюється неможливість розгляду справи.

Пов`язаною з даною справою є така інша справа, у якій інший суд встановлює обставини, що впливають чи можуть вплинути на подання і оцінку доказів у даній справі, в тому числі йдеться про факти, які мають преюдиціальне значення.

Сама по собі взаємопов`язаність двох справ не свідчить про неможливість розгляду та прийняття рішення у справі.

Під неможливістю розгляду даної справи до вирішення справи іншим судом слід розуміти неможливість для даного господарського спору самостійно встановити обставини, які встановлюються іншим судом в іншій справі.

При цьому, вищевказана процесуальна норма прямо встановлює, що суд не може посилатися на об`єктивну неможливість розгляду справи у випадку, коли зібрані докази дозволяють встановити та оцінити обставини (факти), які є предметом судового розгляду.

Суд, з урахуванням презумпції правомірності правочину, не позбавлений можливості досліджувати обставини та оцінювати докази у даній справі, має право та зобов`язаний надати правову оцінку наданим письмовим доказам та самостійно встановити факти, на яких ґрунтуються позовні вимоги у справі №927/1340/23, зокрема, факт припинення дії договору № 2 від 12.09.2016.

З огляду на вищевикладене, суд не вбачає підстав для задоволення клопотання відповідача про зупинення провадження у справі.

Відтак, клопотання відповідача про зупинення провадження у справі задоволенню не підлягає.

31.10.2023 до Господарського суду Чернігівської області надійшла заява Релігійної організації Чернігівське духовне училище псаломщиків-регентів Чернігівської єпархії Української православної церкви про вступ у справу в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача.

Клопотання обґрунтоване тим, що ухвалене судом рішення у даній справі буде впливати на права та обов`язки релігійної організації, а саме: продовження виконувати статутні завдання релігійної організації за місцем її знаходження (вул. Толстого,92, м. Чернігів), дотримуючись конституційних прав громадян, передбачених статтями 35, 64 Конституції України, наведеними приписами Закону України «Про свободу совісті та релігійні організації», враховуючи також те, що РО Чернігівське духовне училище Чернігівської Єпархії Української православної церкви знаходиться в Будинку Архієрея Троїцько-Ільїнського монастиря, користується як вказаним приміщенням, так і Введенською церквою, проводить там навчальний процес, релігійні обряди, процесії та церемонії, виконує зобов`язання по охороні пам`ятки архітектури відповідно до Охоронного договору №2 від 03.03.2020 року, укладеного на 5 (п`ять) років по 03 березня 2025 року.

Представники позивача та третьої особи проти задоволення клопотання про вступ третьої особи заперечили, посилаючись на те, що остання неправомірно користується приміщеннями, а також на те, що рішення у даній справі жодним чином не порушить права та інтереси останньої.

Представник відповідача клопотання підтримав та просив суд задовольнити останнє.

Частиною 1 статті 50 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї із сторін.

Відповідно до ч. 2 вказаної статті, якщо суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до розгляду встановить, що рішення господарського суду може вплинути на права та обов`язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі у справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору. Про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі (ч. 4 ст. 50 ГПК України).

Керуючись наведеною нормою, суд вважає за необхідне залучити до участі в справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Релігійну організацію Чернігівське духовне училище псаломщиків-регентів Чернігівської єпархії Української православної церкви, з підстав зазначених у заяві про вступ у справу.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 ГПК України, завданнями підготовчого провадження є остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з`ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають розгляду справи; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Згідно з ч. 3 ст. 177 ГПК України, підготовче провадження має бути проведене протягом шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. У виняткових випадках для належної підготовки справи для розгляду по суті цей строк може бути продовжений не більше ніж на 30 днів за клопотанням однієї із сторін або з ініціативи суду.

Європейський суд з прав людини зазначає, що тривалість розгляду справи повинно відповідати розумним строкам. Таку розумність треба оцінювати у світлі конкретних обставин справи та з урахуванням таких критеріїв як складність справи, поведінка заявника та відповідних органів (див. рішення Європейського суду з прав людини від 12 березня 2009 року у справі Вергельський проти України (Vergelskyy v. Ukraine, заява № 19312/06).

З огляду на вищевикладене, враховуючи залучення третьої особи, для повного, всебічного розгляду справи, суд вважає за необхідне продовжити строк підготовчого провадження.

Відповідно до ч.2 ст. 183 ГПК України суд відкладає підготовче засідання, зокрема, у випадку залучення до участі у справі третьої особи.

За таких обставин, враховуючи задоволення клопотання про залучення третьої особи, підготовче засідання відкладається в межах строку підготовчого провадження.

Керуючись ст. ст. 50, 51, 168, 179, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

У Х В А Л И В :

1. Клопотання позивача про поновлення строку для подання відповіді на відзив задовольнити.

2. У задоволенні клопотання відповідача про колегіальний розгляд справи відмовити.

3. У задоволенні клопотання відповідача про зупинення провадження у справі відмовити.

4.Залучити якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Релігійну організацію Чернігівське духовне училище псаломщиків-регентів Чернігівської єпархії Української православної церкви.

5.Позивачу, відповідачу та третій особі на стороні позивача протягом трьох днів з дня оголошення ухвали направити, через систему Електронний Суд, до Електронного кабінету третьої особи позовну заяву з додатками; відзив на позов; відповідь на відзив на позов; та письмові пояснення по суті спору, про що в наступне підготовче засідання надати належні докази.

6.Третій особі на стороні відповідача в порядку ст.179 ГПК України протягом десяти днів з дня отримання даної ухвали, відзиву на позов, відповіді на відзив надати письмові пояснення щодо предмету та підстав заявленого позову, письмові пояснення на відзив на позов з одночасним надсиланням копії письмових пояснень з доказами учасникам справи. Докази надсилання надати до суду.

7.Продовжити строк підготовчого провадження на 30 днів.

8.Повідомити сторін та третю особу про те, що підготовче засідання відбудеться 20 грудня 2023 року о 14 год. 00 хв. Засідання відбудеться в режимі відеоконференції у приміщенні Господарського суду Чернігівської області за адресою: проспект Миру 20, м. Чернігів, 14000, зал судових засідань № 201.

Ухвала набирає законної сили негайно після її оголошення та оскарженню не підлягає.

Повідомити учасників справи про можливість одержання інформації по справі зі сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: http://court.gov.ua/ або у Єдиному державному реєстрі судових рішень: http://reyestr.court.gov.ua/.

Повний текст ухвали складено та підписано 04.12.2023.

Суддя М.П. Ноувен