РІШЕННЯ

Іменем України

01 грудня 2023 року м. Чернігівсправа № 911/2769/23

Господарський суд Чернігівської області у складі судді Моцьора В.В., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження справу

за позовом: заступника керівника Чернігівської окружної прокуратури,

, вул. Шевченка, 1, м. Чернігів, 14000

e-mail:

в інтересах держави в особі:

позивача: Управління капітального будівництва Чернігівської обласної

державної адміністрації,

, вул. Єлецька, 11, м. Чернігів, 14000

e-mail:

до відповідача: Товариства з обмеженою відповідальністю Буденергомонтаж

, Чернігівський квартал, б.25, м. Славутич, Київська область, 07100

про стягнення 42 222,56 грн

без повідомлення (виклику) сторін

До Господарського суду Київської області надійшла позовна заява заступника керівника Чернігівської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Управління капітального будівництва Чернігівської обласної державної адміністрації до Товариства з обмеженою відповідальністю «Буденергомонтіж» про стягнення 42 222,56 грн.

Позов мотивовано тим, що згідно договору підряду №11-Б від 28.08.2020 відповідач виконав роботи по об`єкту «Капітальний ремонт будівлі Спеціалізованої дитячо-юнацької школи олімпійського резерву з футболу «Юність» за адресою: м. Чернігів, проспект Перемоги, 110 (ДК 021:2015 - 4543000-7 «Капітальний ремонт і реставрація»)» у обсягах та вартістю, які не відповідають наведеним у проектно-кошторисній документації та даним актів приймання виконаних будівельних робіт. Вартість будівельних робіт, невідповідність у обсягах по яких встановлено експертом в межах кримінального провадження, складає 42 222,56 грн, внаслідок чого така сума підлягає стягненню з відповідача у порядку, зокрема, ст.ст. 852, 857, 883 Цивільного кодексу України та ст. ст. 221, 225 Господарського кодексу України.

У позовній заяві прокурором заявлено клопотання про розгляд справи за правилами спрощеного провадження без виклику сторін в судове засідання.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 20.09.2023 у справі №911/2769/23 постановлено позовну заяву з доданими до неї документами передати за виключною підсудністю до Господарського суду Чернігівської області.

13.10.2023 позовна заява заступника керівника Чернігівської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Управління капітального будівництва Чернігівської обласної державної адміністрації до Товариства з обмеженою відповідальністю «Буденергомонтіж» про стягнення 42 222,56 грн разом з ухвалою Господарського суду Київської області від 20.09.2023 у справі №911/2769/23 (супровідний лист Господарського суду Київської області від 09.10.2023) надійшла до Господарського суду Чернігівської області.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу №911/2769/23 передано на розгляд судді Моцьору В.В.

Ухвалою суду від 18.10.2023 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, постановлено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін, встановлено учасникам справи строки для надання відзиву на позовну заяву, відповіді на відзив, заперечень.

Учасники справи були належним чином повідомлені про відкриття провадження у справі та розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін шляхом направлення ухвали суду від 18.10.2023 до електронних кабінетів учасників справи в системі «Електронний суд», що підтверджується довідками про доставку 18.10.2023 електронного листа.

Відповідно до ч. 5, 7 ст. 252 Господарського процесуального кодексу України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої із сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву, а позивач - разом з позовом або не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву.

На адресу суду від учасників справи не надходило належно оформленого клопотання про розгляд справи у судовому засіданні, з повідомленням сторін, відповідно до ст. 252 ГПК України.

06.11.2023 від відповідача надійшов відзив на позовну заяву.

Відповідач у відзиві на позовну заяву зазначає, що результат кримінального провадження №0000237 від 29.10.2020, в межах якого отримано висновок експерта від 28.05.2021 та згідно останнього встановлено суму невідповідності між обсягами та вартістю фактично виконаних робіт та даними наведеними у проектно-кошторисній документації і актах приймання виконаних будівельних робіт, відсутній. Висновок експерта від 28.05.2021, як доказ, не доводить протиправну поведінку та вину саме відповідача. Поза увагою експерта залишились фактичні дані про те, що на об`єкті відповідачем виконано ряд безоплатних багато вартісних додаткових робіт, які не включені в акти приймання робіт (є «наповненням бюджетів»). Отже, сума 42 222,56 грн фактично не є сумою невідповідності.

Відповідач вважає, що об`єктивно неможливо розглянути справу до вирішення іншої справи, що розглядається (має розглядуватися) в порядку кримінального судочинства та просить, а тому провадження у справі підлягає зупиненню відповідного п. 5 ч.1 ст. 227 ГПК України.

15.11.2023 від прокуратури надійшла відповідь на відзив.

У відповіді на відзив прокурор зазначає, що аргументи відповідача, наведені у відзиві на позовну заяву, є необґрунтованими та підлягають відхиленню, оскільки результати досудового розслідування жодним чином не впливають на проведені ремонтні роботи ТОВ «Буденергомонтаж» по вищевказаному договору, інформація про можливий розгляд судом у порядку кримінального судочинства справи, згідно тверджень відповідача, відсутня.

Суд долучив до матеріалів справи подані сторонами заяви по суті з доданими до них документами (відзив та відповідь на відзив), як такі, що подані у порядку та строк, встановлені Господарським процесуальним кодексом України та судом, а тому спір вирішується з їх урахуванням.

Згідно з ч.1,8 ст. 252 Господарського процесуального кодексу України, розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі. При розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.

Розглянувши заяву відповідача про зупинення провадження у справі, суд відмовив у її задоволенні, виходячи з наступного.

Згідно з п. 5 ч. 1 ст. 227 Господарського процесуального кодексу України суд зобов`язаний зупинити провадження у справі у випадку об`єктивної неможливості розгляду цієї справи до вирішення іншої справи, що розглядається в порядку конституційного провадження, адміністративного, цивільного, господарського чи кримінального судочинства, - до набрання законної сили судовим рішенням в іншій справі; суд не може посилатися на об`єктивну неможливість розгляду справи у випадку, коли зібрані докази дозволяють встановити та оцінити обставини (факти), які є предметом судового розгляду.

Отже, за своєю правою сутністю зупинення провадження у справі є тимчасовим і повним припиненням всіх процесуальних дій у справі із причин, що перешкоджають подальшому руху процесу і щодо яких невідомо, коли вони можуть бути усунені.

Визначальним фактором є наявність доказів, які дозволяють встановити та оцінити обставини (факти), які є предметом судового розгляду та встановлення об`єктивної неможливості розгляду даної справи до вирішення іншої справи є визначальними для вирішення заявленого клопотання.

Суд зазначає, що відповідач у відзиві стверджує про неможливость розгляду даної справи до вирішення іншої справи, що розглядається (має розглядуватися) в порядку кримінального судочинства. Доказів завершення досудового розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 29.10.2020 за №0000237, а також доказів перебування вказаної кримінальної справи на розгляді в суді, відповідачем не надано.

Враховуючи відсутність даних щодо завершення досудового розслідування у вказаному вище кримінальному провадженні, відсутність доказів перебування вказаної кримінальної справи на розглядів суді, а також те, що справа перебуває на завершальній стадії, а саме на стадії закінчення дослідження доказів по справі та переходу до стадії судових дебатів, і на думку суду, зібрані докази дозволяють встановити та оцінити обставини (факти), які є предметом судового розгляду, суд позбавлений можливість встановити підстави для зупинення провадження у справі.

Відтак підстави для зупинення провадження в даній справі, на підставі п.5 частини 1 статті 227 ГПК України, відсутні.

Згідно зі ст.248 Господарського процесуального кодексу України суд розглядає справи у порядку спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Відповідно до ч. 4 ст. 240 Господарського процесуального кодексу України у разі, зокрема, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи суд підписує рішення без його проголошення.

Розглянувши подані документи і матеріали, з`ясувавши фактичні обставини справи, дослідивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, господарський суд ВСТАНОВИВ:

28.08.2020 між Управлінням капітального будівництва Чернігівської обласної державної адміністрації (Замовником) та Товариством з обмеженою відповідальністю «Буденергомонтаж» (Виконавцем) укладено договір підряду (далі - Договір) №11-Б про закупівлю робіт за державні кошти «Капітальний ремонт будівлі Спеціалізованої дитячо-юнацької школи олімпійськоґо резерву з футболу «Юність» за адресою: проспект Перемоги, 110, м. Чернігова (ДК 021:2015-45453000-7 «Капітальний ремонт і реставрація») (далі Договір).

До Договору сторонами укладено додаткові угоди №1 від 08.09.2020, №2 від 11.09.2020, №3 від 12.10.2020, №4 від 28.10.2020, №5 від 09.11.2020, №6 від 27.11.2020.

Відповідно до п.1.1. Договору Замовник доручає, а Виконавець виконує на свій ризик, своїми силами і засобами роботи по об`єкту: «Капітальний ремонт будівлі Спеціалізованої дитячо-юнацької школи олімпійського резерву з футболу «Юність» за адресою: м. Чернігів, проспект Перемоги, 110 (ДК 021:2015-45453000-7 «Капітальний ремонт і реставрація»)» (далі-Об`єкт), і здає їх Замовнику.

Вартість будівництва визначається з урахуванням ДСТУ Б Д.1.1-1:2013, проектної документації, тендерної документації, пропозиції Виконавця та вимог чинного законодавства (п.3.1. Договору).

Пунктом 3.2 Договору, в редакції Додаткової угоди №6 від 27.11.2020, визначено, що ціна цього Договору визначається виходячи із загальної вартості будівельних робіт та інших витрат, що виконуються Виконавцем за даним Договором та становить 3569,1370 тис. грн, у тому числі ПДВ-20% - 594,85645 тис. грн, у тому числі зворотні суми, що не підлягають оплаті 3,10630 тис. грн, з ПДВ.

Згідно з п.4.1. Договору, в редакції Додаткової угоди №2 від 11.09.2020, відповідно до постанов Кабінету Міністрів України від 04.12.2019 № 1070 «Деякі питання здійснення розпорядниками (одержувачами) бюджетних коштів попередньої оплати товарів, робіт і послуг, що закуповується за бюджетні кошти» від 27.12.2001 № 1764 «Про затвердження Порядку державного фінансування капітального будівництва», Замовник до початку виконання робіт може перерахувати Виконавцю аванс у розмірі, що не перевищує 30% вартості річного обсягу робіт на строк не більше одного місяця.

Сума авансу на будівельні роботи становить: за рахунок коштів субвенції з державного бюджету місцевим бюджетам на здійснення заходів щодо соціально-економічного розвитку окремих територій в сумі 1069,00 тис. грн.

Відповідно до п.п. 4.1.3. Договору, в редакції Додаткової угоди №5 від 09.11.2020, Виконавець зобов`язується використати одержаний аванс на придбання і постачання необхідних для виконання робіт матеріалів, конструкцій, виробів до 20.11.2020. По закінченні встановленого терміну невикористані суми авансу повертаються Замовнику.

Замовник проводить розрахунки за виконані роботи на підставі підписаних сторонами актів форми № КБ-2в (акт приймання виконаних будівельних робіт) та форми № КБ-3 (довідка про вартість виконаних будівельних робіт та витрат), при цьому сторони домовилися про те, що строк (термін) оплати Замовником виконаних Виконавцем робіт визначається відкладальною обставиною, а саме - після надходження коштів з бюджету на рахунок Замовника за проведення робіт, які є предметом даного Договору (п.4.2. Договору).

Пунктом 5.1 Договору визначено строки виконання робіт: початок робіт вересень 2020 року; закінчення робіт - відповідно до календарного графіку робіт, в якому зазначаються місяць початку та закінчення всіх видів робіт, передбачених даним Договором.

Згідно з Календарним графіком виконання робіт, в редакції Додаткової угоди №6 від 27.11.2020, закінчення робіт до 20 листопада 2020 року.

Відповідно до п. 6.1.2, 6.3.2. Договору Замовник зобов`язаний своєчасно та в повному обсязі оплачувати якісно виконані роботи відповідно до умов даного Договору, Виконавець зобов`язаний забезпечити якісне виконання робіт у встановлений цим Договором строк, відповідно до календарного графіку робіт.

За невиконання або неналежне виконання обов`язків за даним Договором Виконавець відшкодовує збитки Замовнику у повному обсязі (п. 7.3.2 Договору).

Договір набирає чинності з моменту підписання його сторонами і діє до 31 грудня 2020 року, а у разі невиконання сторонами зобов`язань, передбачених Договором - діє до повного виконання сторонами своїх зобов`язань. Припинення дії цього Договору не звільняє сторони від відповідальності за порушення своїх зобов`язань, вчинених під час дії цього Договору (п.10.1 Договору).

На виконання умов Договору відповідачем виконано роботи на загальну суму 3 569 138,70 грн, що підтверджується підписаними сторонами довідками про вартість виконаних будівельних робіт та витрати №1 за вересень 2020 року, №2 за листопад 2020 року, а також актами виконаних робіт №1 за вересень 2020 року на суму 781 320,04 грн, №2 за листопад 2020 року на суму 2 649 054,66 грн, №3 за листопад 2020 року на суму 138 764,00 грн.

Позивачем згідно з платіжними дорученнями від 11.09.2020 на суму 1 069 000 грн, №1678 від 24.09.2020 на суму 255 111,72 грн, від 20.11.2020 на суму 2 103 156,68 грн, №2091 від 20.11.2020 на суму 138 764 грн, сплачено відповідачу грошові кошти у сумі 3 566 032,40 грн.

На виконання постанови від 03.02.2021 про призначення судової будівельно-технічної експертизи, винесеної старшим слідчим відділу розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності Лазаренко О.В. у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 29.10.2020 за №0000237, головним судовим експертом відділу будівельних, земельних досліджень та оціночної діяльності Чернігівського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру Міністерства внутрішніх справ України Єзутою О.В. проведено судову експертизу, за результатами якої складено висновок експерта від 28.05.2021 №СЕ-19/125-21/1050-БТ.

Відповідно до висновка експерта роботи по об`єкту «Капітальний ремонт будівлі Спеціалізованої дитячо-юнацької школи олімпійського резервуй з футболу «Юність» за адресою: м. Чернігів, проспект Перемоги, 110 (ДК 021:2015-45453000-7 «Капітальний ремонт і реставрація»)» частково виконані з відхиленням від проектної документації; загальна вартість робіт по об`єкту становить 3 523 809,84 грн; вартість будівельних робіт, обсяги яких не відповідають обсягам, наведеним в проектно-кошторисній документації до договору № 11-Б від 28.08.2020 та даним актів приймання виконаних будівельних робіт по об`єкту становить 42 222,56 гривень.

Враховуючи встановлені експертом висновки, заступник керівника Чернігівської окружної прокуратури звернувся до суду з позовом про стягнення з відповідача на користь позивача 42 222,56 грн.

Надаючи правову оцінку вказаним обставинам, суд виходить з наступного.

Щодо підстав представництва інтересів держави прокурором в даній справі.

Стаття 1 Закону України Про прокуратуру визначає, що прокуратура України становить єдину систему, яка в порядку передбаченому цим Законом здійснює встановлені Конституцією України функції з метою захисту, зокрема загальних інтересів суспільства та держави.

Відповідно до частин 3, 4 статті 53 ГПК України в визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою в справу, провадження в якій відкрите за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції в спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 174 цього Кодексу.

Європейський Суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) неодноразово звертав увагу на участь прокурора в суді на боці однієї зі сторін як обставину, що може впливати на дотримання принципу рівності сторін. Оскільки прокурор або посадова особа з аналогічними функціями, пропонуючи задовольнити або відхилити скаргу, стає противником або союзником сторін у справі, його участь може викликати в однієї зі сторін відчуття нерівності (рішення в справі Ф.В. проти Франції (F.W. v. France) від 31.03.2005, заява 61517/00, пункт 27).

Водночас, існує категорія справ, де підтримка прокурора не порушує справедливого балансу. Так, у справі Менчинська проти Російської Федерації (рішення від 15.01.2009, заява № 42454/02, пункт 35) ЄСПЛ висловив таку позицію (у неофіційному перекладі): Сторонами цивільного провадження виступають позивач і відповідач, яким надаються рівні права, в тому числі право на юридичну допомогу. Підтримка, що надається прокуратурою одній зі сторін, може бути виправдана за певних обставин, наприклад, при захисті інтересів незахищених категорій громадян (дітей, осіб з обмеженими можливостями та інших категорій), які, ймовірно, не в змозі самостійно захищати свої інтереси, або в тих випадках, коли відповідним правопорушенням зачіпаються інтереси великого числа громадян, або в випадках, коли потрібно захистити інтереси держави.

При цьому ЄСПЛ уникає абстрактного підходу до розгляду питання про участь прокурора в цивільному провадженні. Розглядаючи кожен випадок окремо суд вирішує - наскільки участь прокурора в розгляді справи відповідала принципу рівноправності сторін.

Враховуючи викладене, з урахуванням ролі прокуратури в демократичному суспільстві та необхідності дотримання справедливого балансу в питанні рівноправності сторін судового провадження, зміст п.3 частини 1 статті 131-1 Конституції України, щодо підстав представництва прокурора інтересів держави в судах, не може тлумачитися розширено.

Відтак прокурор може представляти інтереси держави в суді в виключних випадках, які прямо передбачені законом. Розширене тлумачення випадків (підстав) для представництва прокурором інтересів держави в суді не відповідає принципу змагальності, який є однією із засад правосуддя (п.3 частини 2 статті 129 Конституції України).

Положення п.3 частини 1 статті 131-1 Конституції України відсилає до спеціального закону, яким мають бути визначені виключні випадки та порядок представництва прокурором інтересів держави в суді.

Відповідно до частини 3 статті 23 Закону України Про прокуратуру прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави в разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною 4 цієї статті, крім випадку, визначеного абзацом 4 цієї частини.

Отже, виключними випадками, за яких прокурор може здійснювати представництво інтересів держави в суді, є порушення або загроза порушення інтересів держави. Ключовим для застосування цієї норми є поняття інтерес держави, що охоплює широке і водночас чітко невизначене коло законних інтересів, які не піддаються точній класифікації, а тому їх наявність повинна бути предметом самостійної оцінки суду в кожному конкретному випадку звернення прокурора з позовом. Надмірна формалізація інтересів держави, особливо в сфері публічних правовідносин, може призвести до необґрунтованого обмеження повноважень прокурора на захист суспільно значущих інтересів там, де це дійсно потрібно (аналогічна позиція викладена в постановах Верховного Суду від 25.04.2018 у справі № 806/1000/17, від 26.07.2018 у справі № 926/1111/15, від 08.02.2019 у справі № 915/20/18).

Відповідно до частини 3 статті 23 Закону України Про прокуратуру прокурор може представляти інтереси держави в суді лише в двох випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює компетентний орган; 2) у разі відсутності такого органу.

Бездіяльність компетентного органу (нездійснення захисту інтересів держави) означає, що компетентний орган знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, мав повноваження для захисту, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.

Захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні компетентні органи, а не прокурор. Прокурор не повинен вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати компетентний орган, який може і бажає захищати інтереси держави.

У Рішенні від 05 червня 2019 року № 4-р(II)/2019 Конституційний Суд України вказав, що Конституцією України встановлений вичерпний перелік повноважень прокуратури, визначений характер її діяльності і в такий спосіб передбачене її існування і стабільність функціонування; наведене гарантує неможливість зміни основного цільового призначення вказаного органу, дублювання його повноважень/функцій іншими державними органами, адже протилежне може призвести до зміни конституційно визначеного механізму здійснення державної влади її окремими органами або вплинути на обсяг їхніх конституційних повноважень.

Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідний компетентний орган, який усупереч вимогам закону не здійснює захисту або робить це неналежно.

Прокурор, звертаючись до суду з позовом, повинен обґрунтувати та довести бездіяльність компетентного органу.

Частинами 4 та 7 статті 23 Закону України Про прокуратуру унормовано, що прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень. У разі встановлення ознак адміністративного чи кримінального правопорушення прокурор зобов`язаний здійснити передбачені законом дії щодо порушення відповідного провадження.

Звертаючись до компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України Про прокуратуру, прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню тощо.

Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України Про прокуратуру, і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва. Якщо прокурору відомі причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові. Але якщо з відповіді зазначеного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим.

Такі правові висновки викладені в постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18.

Прокурор у позовній заяві зазначив, що підставою реалізації прокурором представницьких функцій у даному випадку стала усвідомлена пасивна поведінка уповноваженого суб`єкта владних повноважень - Управління капітального будівництва Чернігівської обласної державної адміністрації, зокрема його бездіяльність.

Згідно Положення про Управління капітального будівництва Чернігівської обласної державної адміністрації, затвердженого розпорядженням голови Чернігівської облдержадміністрації № 161 від 17.03.2020, (надалі - Положення) Управління капітального будівництва Чернігівської обласної державної адміністрації (далі - УКБ Чернігівської ОДА), утворено головою Чернігівської обласної державної адміністрації, входить до її складу і в межах області забезпечує і виконання покладених на цей підрозділ завдань.

УКБ Чернігівської ОДА є юридичною особою публічного права, має самостійний баланс, відкриті рахунки в органах Державної казначейської служби України, печатку із зображенням Державного Герба України та своїм найменуванням, власний бланк.

Одним з завдань УКБ Чернігівської ОДА є забезпечення реалізації державної політики у галузі будівництва на території Чернігівської області, а також розвитку соціальної інфраструктури, інженерного захисту територій, будівельної індустрії та промисловості будівельних матеріалів, підвищення енергоефективності у будівництві.

Відповідно до п.п. 5.28.4., 5.28.24. Управління капітального будівництва Чернігівської обласної державної адміністрації виконує функції замовника будівництва об`єктів житловокомунального і соціального призначення та будівництва, ремонту, експлуатації та утримання автомобільних доріг загального користування місцевого значення, мостів та інших штучних споруд на них; розміщує замовлення на капітальне будівництво, укладає з будівельними організаціями відповідні договори; разом з підрядними організаціями визначає і погоджує ціни на будівництво об`єктів відповідно до діючих нормативних актів.

Чернігівською окружною прокуратурою листом №55-75-4673 вих-23 від 11.05.2023 повідомлено УКБ Чернігівської ОДА про те, що у кримінальному проваджені №0000237 за результатами проведення експертизи встановлено невідповідність у обсягах та вартості виконаних робіт ТОВ «Буденергомонтаж», які залишаються не відшкодованими на загальну суму 42 222,56 грн під час капітального ремонту Спеціалізованої дитячо-юнацької школи олімпійського резерву з футболу «Юність».

Згідно листа УКБ Чернігівської ОДА №01-11/622 від 16.05.2023 встановлено, що вжиття заходів щодо стягнення з ТОВ «Буденергомонтаж» грошових коштів у сумі 42 222,56 грн у судовому порядку не планується.

Оскільки, позивачем не вжито належних заходів до усунення зазначених порушень, що призводить до порушення економічних інтересів держави, необхідність захисту яких покладено на прокуратуру, прокурор звертається до суду в інтересах держави в особі Управління капітального будівництва Чернігівської обласної державної адміністрації.

Листом від 01.09.2023 №55-75-8797ВИХ-23, на виконання ч. 4 ст. 23 Закону України Про прокуратуру, Чернігівською окружною прокуратурою повідомлено УКБ Чернігівської ОДА про звернення в їх інтересах до суду з даним позовом.

Отже, надіслання прокурором позивачу вказаного повідомлення з приводу захисту інтересів держави у спірних правовідносинах, є належним повідомленням позивача про звернення прокурора до суду з цим позовом.

Виходячи з викладеного, господарський суд дійшов висновку про виключність даного випадку і дотримання прокурором встановленого чинним законодавством порядку здійснення представництва інтересів держави в суді.

Щодо суті спору.

Відповідно до ч. 1 ст. 11 Цивільного кодексу України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки.

Згідно ч.1 ст. 15 Цивільного кодексу України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Статтею 16 Цивільного кодексу України передбачено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Згідно зі ст.509 Цивільного кодексу України, зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу.

Як передбачено ст.174 Господарського кодексу України однією з підстав виникнення господарського зобов`язання є господарський договір та інші угоди, передбачені законом, а також угоди не передбачені законом, але які йому не суперечать.

Згідно ст.627 ЦК України сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору, з урахуванням вимог цього кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

За умовами ст.629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом (ст. 525 ЦК України).

Згідно зі ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог Цивільного кодексу України, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

У відповідності із ст.193 ГК України зобов`язання повинні виконуватися належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться. Аналогічно відповідно до ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог цього кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Підставою виникнення правовідносин між сторонами є виконання договору підряду №11-Б про закупівлю робіт за державні кошти «Капітальний ремонт будівлі Спеціалізованої дитячо-юнацької школи олімпійськоґо резерву з футболу «Юність» за адресою: проспект Перемоги, 110, м. Чернігова (ДК 021:2015-45453000-7 «Капітальний ремонт і реставрація») від 28.08.2020.

Відповідно до ч.1 ст. 837 ЦК України, за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити роботу.

Статтею 846 ЦК України встановлено, що: строки виконання роботи або її окремих етапів встановлюються у договорі підряду.

У відповідності до ст.857 ЦК України, робота, виконана підрядником, має відповідати умовам договору підряду, а в разі їх відсутності або неповноти - вимогам, що звичайно ставляться до роботи відповідного характеру; виконана робота має відповідати якості, визначеній у договорі підряду, або вимогам, що звичайно ставляться, на момент передання її замовникові; результат роботи в межах розумного строку має бути придатним для використання відповідно до договору підряду або для звичайного використання роботи такого характеру.

За приписами ст.859 ЦК України, якщо договором або законом передбачено надання підрядником замовникові гарантії якості роботи, підрядник зобов`язаний передати замовникові результат роботи, який має відповідати вимогам ст.857 ЦК України протягом усього гарантійного строку.

Як встановлено судом, відповідачем виконано роботи на загальну суму 3 569 138,70 грн, що підтверджується підписаними сторонами довідками про вартість виконаних будівельних робіт та витрати №1 за вересень 2020 року, №2 за листопад 2020 року, а також актами виконаних робіт №1 за вересень 2020 року на суму 781 320,04 грн, №2 за листопад 2020 року на суму 2 649 054,66 грн, №3 за листопад 2020 року на суму 138 764,00 грн.

Позивачем згідно з платіжними дорученнями від 11.09.2020 на суму 1 069 000 грн, №1678 від 24.09.2020 на суму 255 111,72 грн, від 20.11.2020 на суму 2 103 156,68 грн, №2091 від 20.11.2020 на суму 138 764 грн, сплачено відповідачу грошові кошти у сумі 3 566 032,40 грн.

Невідповідність обсягів та вартості фактично виконаних відповідачем окремих ремонтно-будівельних робіт по об`єкту «Капітальний ремонт будівлі Спеціалізованої дитячо-юнацької школи олімпійського резервуй з футболу «Юність» за адресою: м. Чернігів, проспект Перемоги, 110 (ДК 021:2015-45453000-7 «Капітальний ремонт і реставрація»)», обсягам та вартості, наведеним в проектно-кошторисній документації до договору № 11-Б від 28.08.2020 та даних актів приймання виконаних будівельних робіт по об`єкту, на суму 42 222,56 грн, встановлено висновком судової експертизи Чернігівського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру Міністерства внутрішніх справ України від 28.05.2021 №СЕ-19/125-21/1050-БТ.

Зокрема, вищевказаною експертизою встановлено, що вартість фактично виконаних робіт по об`єкту «Капітальний ремонт будівлі Спеціалізованої дитячо-юнацької школи олімпійського резерву з футболу «Юність» за адресою: м. Чернігів, проспект Перемоги, 110» розраховується без врахування обсягів будівельних робіт та використаних ресурсів по наступним найменуванням:

Заповнення віконних прорізів готовими блоками площею до 2 м2 з металопластику в кам`яних стінах житлових і громадських будівель в обсязі 8.495 м2 та використані ресурси (Блоки віконні металопластикові з 5-ти камерним профілем і двокамерним склопакетом, поворотно-відкидною створкою в обсязі 8.495 м2);

Заповнення віконних прорізів готовими блокамії площею більше 3 м2 з металопластику в кам`яних стінах житлових і громадських будівель в обсязі 8.4 м2 та використанні ресурси (Віконні блоки металопластикові в обсязі 8.4 м2);

Улаштування покриттів з керамічних плиток на розчині із сухої клеючої суміші, кількість плиток в 1 м2 понад 7 до 12 шт. в обсязі 5.91 м2 та використані ресурси (Клеюча суміш для керамічної плитки Сеresit СМ 11 в обсязі 35.204 кг; Суміш суха Сеresit СЕ 33 в обсязі 3.08452 кг; Пластмасові хрестики для укладання плитки в обсязі 48.5292 шт.; Плитки керамічні Мілтон темно-сірий, розмір 300 х 300 мм в обсязі 2.0094 м2);

Навішування водостічних труб, колін, відливів і лійок з готових елементів в обсязі 50 м та використані ресурси (Труби водостічні Ф125/90 мм в обсязі 50 м; Лійка водоприймальна в обсязі 1 шт.);

Захисна сітка для воронки в обсязі 1 шт.;

Улаштування з листової сталі поясків, сандриків, підвіконних відливів в обсязі 50 м та використані ресурси (Сталь листова оцинкована пофарбована, товщина листа 0.5 мм в обсязі 21.25 м);

Улаштування підшивки козирка пластиковою вагонкою в обсязі 4.4 м2 та використані ресурси (Люксалон в обсязі 5.06 м2);

Облицювання поверхонь стін керамічними плиткіами на розчині із сухої клеючої суміші, число плиток в 1 м2 понад 7 до 12 шт. в обсязі 12.55 м2 та використані ресурси (Клеюча суміш для керамічної плитки Сеresit СМ 11 в обсязі 65.26 кг; Суміш суха Сеresit СЕ 33 в обсязі 5.7512 кг; Пластмасові - хрестики для укладання плитки в обсязі 90.562 шт.).

Загальновиробничі витрати на роботи, обсяги яких не відповідають обсягам, наведеним в наданих на дослідження актах приймання виконаних будівельних робіт та локальних кошторисах до Договору підряду № 11-Б від 28.08.2020 по об`єкту «Капітальний ремонт будівлі Спеціалізованої дитячо- юнацької школи олімпійського резерву з футболу «Юність» за адресою: м. Чернігів, проспект Перемоги, 110» становлять -4136.86 грн (розрахунок загальновиробничих витрат наведено в таблиці 1.1 додатку 1 до висновку експерта).

Прибуток до роботи, обсяги яких не відповідають обсягам, наведеним в наданих на дослідження актах приймання виконаних будівельних робіт та локальних кошторисах до Договору підряду № 11-Б від 28.08.2020 по об`єкту «Капітальний ремонт будівлі Спеціалізованої дитячо-юнацької школи олімпійського резерву з футболу «Юність» за адресою: м. Чернігів, проспект Перемоги, 110» становить:

- 140,79 х 6,8 = - 957,37 грн,

де: 140,79 = (-126,77)+(-14,02) - загальна трудомісткість (в прямих та загальновиробничих витратах)(люд.-год.);

6.8 показник для визначення розміру прибутку (відповідно до актів - приймання виконаних будівельних робіт та кошторису вартості підрядних робіт) (грн/люд.-год.).

Адміністративні витрати на роботи, обсяги яких не відповідають обсягам, наведеним в наданих на дослідження актах приймання виконаних будівельних робіт та локальних кошторисах до Договору підряду № 11-Б від 28.08.2020 по об`єкту «Капітальний ремонт будівлі Спеціалізованої дитячо-юнацької школи олімпійського резерву з футболу «Юність» за адресою: м. Чернігів, проспект Перемоги, 110» становить:

- 140,79 х 1,23 = - 173,17 (грн)

де: -140,79 = (- 126,77) + (- 14,02) - загальна трудомісткість (в прямих та загальновиробничих витратах) (люд.-год.);

1,23 - показник для визначення розміру адміністративних витрат ( будівельних організацій (відповідно до актів приймання виконаних будівельних робіт та кошторису вартості підрядних робіт) (грн/люд.-год.).

Податок на додану вартість на роботи, обсяги яких не відповідають обсягам, наведеним в наданих на дослідження актах приймання виконаних будівельних робіт та локальних кошторисах до Договору підряду № 11-Б від 28.08.2020 по об`єкту «Капітальний ремонт будівлі Спеціалізованої дитячо-юнацької школи олімпійського резерву з футболу «Юність» за адресою: м. Чернігів, проспект Перемоги, 110» становить:

-35 185,47 х 0.2 = - 7 037,09 (грн),

де: - 35 185,47 = (- 29 918,07) + (- 4 136,86) +(- 957,37) + (- 173,17) - сума всіх витрат (грн);

0,2 - податок на додану вартість (20%). |

Вартість будівельних робіт, обсяги яких не відповідають обсягам, наведеним в проектно-кошторисної документації та даним актів приймання виконаних будівельтних робіт по обєкту «Капітальний ремонт будівлі «Юність» за адресою: м. Чернігів, проспект Перемоги, 110» за Договором підряду № 11-Б від 28.08.2020, укладеним Управлінням капітального будівництва Чернігівської обласної державної адміністрації з Товариством з обмеженою відповідальністю «Буденергомонтаж», станрвить:

35 185,47 + 7 037,09 = 42 222,56 (грн)

Таким чином, вартість будівельних робіт, обсяги яких не відповідають обсягам, наведеним в проектно-кошторисній документації до договору № 11-Б від 28.08.2020 та даним актів приймання виконаних робіт по об`єкту «Капітальний ремонт будівлі Спеціалізованої дитячо-юнацької школи олімпійського резерву з футболу «Юність» за адресою: м. Чернігів, проспект Перемоги, 110 (ДК 021:2015 - 45453000-7) «Капітальний ремонт і реставрації»)» становить 42 222,56 гривень.

За приписами ст. 858 ЦК України, якщо робота виконана підрядником з відступами від умов договору підряду, які погіршили роботу, або з іншими недоліками, які роблять її непридатною для використання відповідно до договору або для звичайного використання роботи такого характеру, замовник має право, якщо інше не встановлено договором або законом, за своїм вибором вимагати від підрядника: 1) безоплатного усунення недоліків у роботі в розумний строк; 2) пропорційного зменшення ціни роботи; 3) відшкодування своїх витрат на усунення недоліків, якщо право замовника усувати їх встановлено договором. Підрядник має право замість усунення недоліків роботи, за які він відповідає, безоплатно виконати роботу заново з відшкодуванням замовникові збитків, завданих простроченням виконання. У цьому разі замовник зобов`язаний повернути раніше передану йому роботу підрядникові, якщо за характером роботи таке повернення можливе. Якщо відступи у роботі від умов договору підряду або інші недоліки у роботі є істотними та такими, що не можуть бути усунені, або не були усунені у встановлений замовником розумний строк, замовник має право відмовитися від договору та вимагати відшкодування збитків.

Порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання) (ст.610 ЦК України); правові наслідки, зокрема, такі як відшкодування збитків настають у випадку порушення зобов`язання (ст.611 ЦК України).

Згідно ст. 623 ЦК України, боржник, який порушив зобов`язання, має відшкодувати кредиторові завдані цим збитки. Розмір збитків, завданих порушенням зобов`язання, доказується кредитором. Збитки визначаються з урахуванням ринкових цін, що існували на день добровільного задоволення боржником вимоги кредитора у місці, де зобов`язання має бути виконане, а якщо вимога не була задоволена добровільно, - у день пред`явлення позову, якщо інше не встановлено договором або законом. Суд може задовольнити вимогу про відшкодування збитків, беручи до уваги ринкові ціни, що існували на день ухвалення рішення.

Так, згідно ст. 611 ЦК України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: 1) припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; 2) зміна умов зобов`язання; 3) сплата неустойки; 4) відшкодування збитків та моральної шкоди.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст. 883 ЦК України підрядник відповідає за недоліки збудованого об`єкта, за прострочення передання його замовникові та за інші порушення договору (за недосягнення проектної потужності, інших запроектованих показників тощо), якщо не доведе, що ці порушення сталися не з його вини. За невиконання або неналежне виконання обов`язків за договором будівельного підряду підрядник сплачує неустойку, встановлену договором або законом, та відшкодовує збитки в повному обсязі.

Так, згідно ст. 224 ГК України учасник господарських відносин, який порушив господарське зобов`язання або установлені вимоги щодо здійснення господарської діяльності, повинен відшкодувати завдані цим збитки суб`єкту, права або законні інтереси якого порушено. Під збитками розуміються витрати, зроблені управненою стороною, втрата або пошкодження її майна, а також не одержані нею доходи, які управнена сторона одержала б у разі належного виконання зобов`язання або додержання правил здійснення господарської діяльності другою стороною.

Відповідно до ст. 225 ГК України до складу збитків, що підлягають відшкодуванню особою, яка допустила господарське правопорушення, включаються: вартість втраченого, пошкодженого або знищеного майна, визначена відповідно до вимог законодавства; додаткові витрати (штрафні санкції, сплачені іншим суб`єктам, вартість додаткових робіт, додатково витрачених матеріалів тощо), понесені стороною, яка зазнала збитків внаслідок порушення зобов`язання другою стороною; неодержаний прибуток (втрачена вигода), на який сторона, яка зазнала збитків, мала право розраховувати у разі належного виконання зобов`язання другою стороною; матеріальна компенсація моральної шкоди у випадках, передбачених законом.

У відповідності до ст.226 ГК України, учасник господарських відносин, який вчинив господарське правопорушення, зобов`язаний вжити необхідних заходів щодо запобігання збиткам у господарській сфері інших учасників господарських відносин або щодо зменшення їх розміру, а у разі якщо збитків завдано іншим суб`єктам, - зобов`язаний відшкодувати на вимогу цих суб`єктів збитки у добровільному порядку в повному обсязі, якщо законом або договором сторін не передбачено відшкодування збитків в іншому обсязі. Не підлягають відшкодуванню збитки, завдані правомірною відмовою зобов`язаної сторони від подальшого виконання зобов`язання.

Відповідно до ст. 218 ГК України, підставою для господарсько-правової відповідальності учасника господарських відносин, у тому числі у вигляді відшкодування збитків, є вчинене ним правопорушення у сфері господарювання.

Відповідно до ч.1 ст.22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.

Так, в силу ч.2 ст.22 ЦК України збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Для правильного вирішення спорів, пов`язаних з відшкодуванням шкоди, важливе значення має розподіл між сторонами обов`язку доказування, тобто визначення, які юридичні факти повинен довести позивач або відповідач.

Виходячи з цього, позивач повинен довести факт спричинення збитків, обґрунтувати їх розмір, довести безпосередній причинний зв`язок між правопорушенням та заподіянням збитків і розмір відшкодування. Важливим елементом доказування наявності збитків є встановлення причинного зв`язку між протиправною поведінкою та шкодою потерпілої сторони.

Отже, відшкодування збитків є одним із видів цивільно-правової відповідальності і для застосування такої міри відповідальності необхідна наявність всіх елементів складу правопорушення, а саме: протиправної поведінки, дії чи бездіяльності особи; шкідливого результату такої поведінки (збитків), наявності та розміру понесених збитків; причинного зв`язку між протиправною поведінкою та збитками; вини особи, яка заподіяла шкоду. У разі відсутності хоча б одного з елементів відповідальність у вигляду відшкодування збитків не наступає.

Таким чином, підставою для настання господарсько-правової відповідальності, передбаченої ст. 224 ГК України, є правопорушення, що включає в себе певні елементи: збитки, протиправність поведінки особи, яка заподіяла збитки; причинний зв`язок між ними; вина. Відсутність хоча б одного елемента складу правопорушення, за загальним правилом, виключає настання відповідальності у вигляді відшкодування збитків.

Протиправні діяння відповідача полягають у неналежному виконанні відповідачем умов договору підряду №11-Б про закупівлю робіт за державні кошти «Капітальний ремонт будівлі Спеціалізованої дитячо-юнацької школи олімпійськоґо резерву з футболу «Юність» за адресою: проспект Перемоги, 110, м. Чернігова (ДК 021:2015-45453000-7 «Капітальний ремонт і реставрація») від 28.08.2020, що підтверджується наявним в матеріалах справи висновком судової будівельно-технічної експертизи Чернігівського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру Міністерства внутрішніх справ України від 28.05.2021 №СЕ-19/125-21/1050-БТ

Відповідач не довів відсутності його вини при виконанні робіт за договором.

Наявний причинно-наслідковий зв`язок між протиправною поведінкою та збитками, оскільки порушення відповідачем зобов`язань за договором (неналежне виконання робіт) з вини відповідача спричинило витрати бюджетних коштів в сумі 42 222,56 грн.

Щодо використання висновку експертизи проведеної в межах кримінального провадження, суд зазначає, наступне.

Невідповідність обсягів та вартості фактично виконаних відповідачем окремих ремонтно-будівельних робіт підтверджується наданим прокурором висновком експерта Чернігівського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру Міністерства внутрішніх справ України від 28.05.2021 №СЕ-19/125-21/1050-БТ.

Відповідно до ст.1 Закону України «Про судову експертизу» судова експертиза - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні органів досудового розслідування чи суду.

За приписами ч.1-4 ст.98 Господарського процесуального кодексу України висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права. Висновок експерта може бути наданий на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи. Висновок експерта викладається у письмовій формі і приєднується до справи.

За приписами ст.104 Господарського процесуального кодексу України висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 86 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивоване в судовому рішенні.

Тобто, висновок експерта є рівноцінним з іншими видами доказів. Висновок експерта не є обов`язковим для суду, оскільки жоден доказ не має заздалегідь установленої сили. Експертний висновок оцінюється судом сукупно з іншими доказами.

Метою оцінки є з`ясування можливості використання даного висновку як джерела фактів, на яких ґрунтується вирішення справи по суті, і водночас самих цих фактів як доказів. Як будь-які інші докази, висновок експерта оцінюється на предмет його допустимості, належності, достовірності та достатності для вирішення справи.

У перевірці й оцінці експертного висновку господарським судам слід з`ясовувати: чи було додержано вимоги законодавства у призначенні та проведенні судової експертизи; чи не було обставин, які виключали участь експерта у справі; компетентність експерта, якщо проведення судової експертизи доручено окремій особі, і чи не вийшов він за межі своїх повноважень; повноту відповідей на порушені питання та їх відповідність іншим фактичним даним; узгодженість між дослідницькою частиною та підсумковим висновком судової експертизи; обґрунтованість експертного висновку та його узгодженість з іншими матеріалами справи. Вказану правову позицію викладено Верховним Судом у постанові від 16.05.2018р. по справі №910/21025/16.

Дослідивши наявний у матеріалах справи висновок судової експертизи, складений експертом Чернігівського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру Міністерства внутрішніх справ України, суд знаходить його таким, що не викликає сумнівів у його правильності, не містить розбіжностей і відповідає вимогам чинного законодавства, в тому числі, стосовно критеріїв повноти, ясності, обґрунтованості. Належних та допустимих доказів зворотного матеріали справи не містять.

Відповідно до вимог ч.1 ст.73 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно ч.1 ст.74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

У відповідності до ст.76 ГПК України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Зі змісту ст.77 ГПК України вбачається, що обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Докази, одержані з порушенням закону, судом не приймаються.

Згідно ст.78 ГПК України достовірними є докази, створені (отримані) за відсутності впливу, спрямованого на формування хибного уявлення про обставини справи, які мають значення для справи.

У відповідності до ст.79 ГПК України наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Статтею 86 ГПК України встановлено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

За таких обставин, суд дійшов висновку, що позовні вимоги прокурора обґрунтовані та підлягають задоволенню.

Суд також зазначає, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розцінюватись як вимога детально відповідати на кожний аргумент апеляційної скарги (рішення ЄСПЛ у справі Трофимчук проти України, № 4241/03, від 28.10.2010 р.).

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).

За таких обставин, інші доводи відповідача судом до уваги не приймаються і спростовуються вищевстановленими обставинами справи.

Відповідно до статті 129 Господарського процесуального кодексу України судові витрати покладаються на відповідача.

Керуючись ст.73, 74, 76, 77, 79, 86, 123, 126, 129, 232, 233, 238, 241, 247, 252 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

ВИРІШИВ:

1. Позов задовольнити повністю.

2. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю Буденергомонтаж (, Чернігівський квартал, б.25, м. Славутич, Київська область, 07100) на користь Управління капітального будівництва Чернігівської обласної державної адміністрації (код ЄДРПОУ 04014246, вул. Єлецька, 11, м. Чернігів) кошти у сумі 42 222,56 грн.

3. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю Буденергомонтаж (, Чернігівський квартал, б.25, м. Славутич, Київська область, 07100) на користь Чернігівської обласної прокуратури (отримувач Чернігівська обласна прокуратура, , банк отримувача Державна казначейська служба України м. Київ, рахунок отримувача UA 0006008) судовий збір у розмірі 2684,00 грн.

Накази видати після набрання судовим рішенням законної сили.

Рішення набирає законної сили у строк та в порядку, встановленому ст.241 Господарського процесуального кодексу України.

Рішення може бути оскаржено до Північного апеляційного господарського суду в строк, встановлений ст.256 Господарського процесуального кодексу України та в порядку, передбаченому ст.257 Господарського процесуального кодексу України.

Повідомити учасників справи про можливість одержання інформації по справі у Єдиному державному реєстрі судових рішень: http://reyestr.court.gov.ua/.

Суддя В.В. Моцьор