ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"20" листопада 2023 р. Справа№ 910/8313/23

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Алданової С.О.

суддів: Євсікова О.О.

Корсака В.А.

при секретарі судового засідання Алчієвій І.В.

за участю представників сторін згідно протоколу судового засідання

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Технохімреагент"

на ухвалу Господарського суду міста Києва від 03.10.2023 про залишення позову без розгляду

у справі № 910/8313/23 (суддя: Ярмак О.М.)

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Технохімреагент"

до Публічного акціонерного товариства "УКРНАФТА"

про стягнення 1 499 976,75 грн.

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Технохімреагент" звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до Публічногно акціонерного товариства "УКРНАФТА" з вимогою про стягнення заборгованості у сумі 1 499 976, 75 грн. за договорами купівлі-продажу товарів № 09/03/1152-МТР від 26.09.2022 року та № 09/03/1169-МТР від 26.09.2022 року.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 03.10.2023 у справі № 910/8313/23 позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Технохімреагент" до Публічного акціонерного товариства "УКРНАФТА" про стягнення 1 499 976,75 грн. - залишено без розгляду.

Приймаючи оскаржувану ухвалу, місцевий господарський суд зазначив, що неявка уповноваженого представника позивача в судові засідання та відсутність клопотання про розгляд справи по суті спору за відсутністю представника позивача, підтримання заявлених вимог, зумовлює необхідність залишення позовної заяви без розгляду на підставі ч. 4 ст. 202, п. 4 ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України.

Не погоджуючись з прийнятою ухвалою, ТОВ "Технохімреагент" звернулось до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати ухвалу Господарського суду міста Києва від 03.10.2023 у справі № 910/8313/23 та направити справу для продовження розгляду.

В обгрунутвання апеляційної скарги апелянт зазначає, що причини його неявки обумовлені тим, що в ухвалах-повідомленнях від 26.07.2023 та 19.09.2023 суд першої інстанції зазначав, що явка учасників справи в судові засіддання є необов`язковою. Зауважив, що в позовній заяві наявне клопотання про розгляд справи без виклику сторін.

Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 16.10.2023 апеляційна скарга у справі № 910/8313/23 передана на розгляд колегії суддів у складі: Алданова С.О. (головуючий), Корсак В.А, Євсіков О.О.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 23.10.2023 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ТОВ "Технохімреагент" на ухвалу Господарського суду міста Києва від 03.10.2023 про залишення позову без розгляду у справі № 910/8313/23; розгляд апеляційної скарги ТОВ "Технохімреагент" на ухвалу Господарського суду міста Києва від 03.10.2023 про залишення позову без розгляду у справі № 910/8313/23 призначено на 20.11.2023; витребувано з Господарського суду міста Києва матеріали справи № 910/8313/23; запропоновано учасникам судового процесу подати відзив, заперечення на апеляційну скаргу та інші заяви/клопотання протягом 10 днів з дня отримання даної ухвали.

31.10.2023 до Північного апеляційного господарського суду надійшов відзив ПАТ "УКРНАФТА" на апеляційну скаргу, у якому товариство проти її доводів заперечує, просить залишити її без задоволення, а оскаржувану ухвалу без змін. Свої доводи обґрунтовує тим, що оскаржувана ухвала постановлена з додержанням норм матеріального та процесуального права, оскільки представник позивача в черговий раз в судове засідання 03.10.2023 не з`явивися, не повідомив про причини неявки та не надав заяви про розгляд справи за його відсутності. Додатково повідомив, що не зважаючи на звернення до суду апеляційної інстанції, скаржник повторно звернувся з аналогічним позовом до Господарського суду міста Києва, де наразі вирішується питання про відкриття провадження у справі № 910/15602/23.

В судове засідання 20.11.2023 з`явився уповноважений представник відповідача.

Представник відповідача в судовому засіданні 20.11.2023 просив відмовити у задоволенні апеляційної скарги, а ухвалу суду першої інстанції залишити без змін.

Представник позивача в судове засідання не з`явився, при цьому 24.10.2023 на адресу суду надійшла заява, в якій останній повідомляє про свою обізнаність про розгляд апеляційної скарги в суді апеляційної інстанції та просить розглянути справу за його відсутності за наявними у справі матеріалами.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши пояснення представника відповідача, дослідивши представлені докази в їх сукупності, перевіривши правильність застосування місцевим господарським судом норм матеріального та процесуального права, Північний апеляційний господарський суд дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення апеляційної скарги, виходячи з наступного.

Як вбачається з матеріалів справи, у провадженні Господарського суду міста Києва перебувала справа № 910/8313/23 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Технохімреагент" до Публічного акціонерного товариства "УКРНАФТА" про стягнення заборгованості у сумі 1 499 976, 75 грн.

Так, ухвалою Господарського суду міста Києва від 28.06.2023 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі та призначено підготовче засідання на 25.07.2023. Копію вказаної ухвали доставлено до електронних кабінетів позивача та його представника 28.06.2023, про що свідчать наявні в матеріалах довідки Господарського суду міста Києва (а.с. 43-44).

У підготовче засідання 25.07.2023 представники сторін не з`явились, про причини неявки суд не повідомили, у зв`язку з чим Господарським судом міста Києва 26.07.2023 було постановлено ухвалу-повідомлення про відкладення підготовчого засідання на 19.09.2023.

Вказаною ухвалою учасникам справи доведено до відома, що їх явка в судове засідання є необов`язковою та роз`яснено про право сторін подати заяви про розгляд справи за їх відсутності, а також право брати участь в судових засіданнях в режимі відеоконференції у порядку ст. 197 ГПК України.

Копію вказаної ухвали отримано позивачем 10.08.2023, про що свідчить наявне в матеріалах справи рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення (а.с.60).

У підготовче засідання 19.09.2023 з`явився уповноважений представник відповідача, представник позивача не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, у зв`язку з чим Господарським судом міста Києва 19.09.2023 було постановлено ухвалу-повідомлення про відкладення підготовчого засідання на 03.10.2023.

Вказаною ухвалою учасникам справи також було доведено до відома, що їх явка в судове засідання є необов`язковою та роз`яснено про право сторін подати заяви про розгляд справи за їх відсутності, а також право брати участь в судових засіданнях в режимі відеоконференції у порядку ст. 197 ГПК України.

Копію вказаної ухвали доставлено до електронних кабінетів позивача та його представника 19.09.2023, про що свідчать наявні в матеріалах довідки Господарського суду міста Києва (а.с. 68-69).

У підготовче засідання 03.10.2023 з`явився уповноважений представник відповідача, представник позивача не з`явився, не повідомив про причини неявки, а також не подав заяви про розгляд справи за його відсутності.

З огляду на викладене, враховуючи неявку уповноваженого представника позивача в судові засідання та відсутність клопотання про розгляд справи по суті спору за відсутністю представника позивача, підтримання заявлених вимог, суд першої інстанції дійшов висновку про залишення позовної заяви без розгляду на підставі ч. 4 ст. 202, п. 4 ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до частин першої-четвертої статті 13 ГПК України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Згідно з частиною 1 статті 41 ГПК України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони та треті особи.

Пунктом 2 частини 1 статті 42 ГПК України передбачено, що учасники справи мають право, зокрема, брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом.

Відповідно до частини 2 статті 120 ГПК України суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою.

Згідно з частиною 4 статті 202 ГПК України у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Вказана норма кореспондується з положеннями пункту 4 частини 1 статті 226 ГПК України, якою передбачено, що суд залишає позов без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, або позивач (його представник) не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Аналіз змісту наведених норм процесуального закону свідчить про те, що обов`язковими умовами для застосування, передбачених частиною четвертою статті 202, пунктом 4 частини 1 статті 226 ГПК України, процесуальних наслідків неявки позивача у судове засідання є одночасно його належне повідомлення про час і місце судового засідання та відсутність заяви позивача про розгляд справи за його відсутності.

Водночас, як було зазначено вище, ухвалами від 26.07.2023 та 19.09.2023 Господарським судом міста Києва учасникам справи було доведено до відома, що їх явка в судове засідання є необов`язковою.

Крім того, у вказаних ухвалах місцевим господарським судом було лише зазначено на можливості сторін подати заяви про розгляд справи за їх відсутності або про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції, однак жодних роз`яснень про наслідки нез`явлення у судові засідання та неподання позивачем такої заяви у вигляді залишення позову без розгляду, вказані ухвали суду першої інстанції не містять.

У контекті викладеного, колегія суддів звертає увагу на те, що у пункті 70 рішення від 20 жовтня 2011 року «Рисовський проти України» Європейський суд з прав людини підкреслив особливу важливість принципу «належного урядування». Він передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб.

Принцип «належного урядування», як правило, не повинен перешкоджати державним органам виправляти випадкові помилки, навіть ті, причиною яких є їхня власна недбалість (див. зазначене вище рішення у справі «Москаль проти Польщі» (Moskal v. Poland), заява № 10373/05, пункт 73). З іншого боку, потреба виправити минулу «помилку» не повинна непропорційним чином втручатися в нове право, набуте особою, яка покладалася на легітимність добросовісних дій державного органу (рішення у справі «Пінкова та Пінк проти Чеської Республіки» (Pincova and Pine v. the Czech Republic), заява № 36548/97, пункт 58). Іншими словами, державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов`язків (див. зазначене вище рішення у справі «Лелас проти Хорватії» (Lelas v. Croatia), пункту 74). Ризик будь-якої помилки державного органу повинен покладатися на саму державу, а помилки не можуть виправлятися за рахунок осіб, яких вони стосуються (рішення у справах «Пінкова та Пінк проти Чеської Республіки» (Pincova and Pine v. the Czech Republic), пункт 58, «Ґаші проти Хорватії» (Gashi v. Croatia), заява № 32457/05, пункт 40, «Трґо проти Хорватії» (Trgo v. Croatia), заява № 35298/04, пункт 67).

Наведене, у свою чергу, свідчить про те, що позивач, ознайомившись зі змістом ухвал суду першої інстанції 26.07.2023 та 19.09.2023, мав законні очікування розгляду його позовних вимог без його участі та участі його представника за наявними в матеріалах справи документами.

Слід також зауважити, що пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантовано, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях неодноразово наголошував, що держава має право встановлювати певні обмеження права осіб на доступ до суду; такі обмеження мають переслідувати легітимну мету, не порушувати саму сутність цього права, а між цією метою і запровадженими заходами має існувати пропорційне співвідношення (§ 57 рішення у справі "Ashingdane v. the United Kingdom" від 28 травня 1985 року, § 96 рішення у справі "Krombach v. France" від 13 лютого 2001 року).

У такий спосіб здійснюється "право на суд", яке відповідно до практики Європейського суду з прав людини включає не тільки право ініціювати провадження, але й право отримати "вирішення" спору судом (рішення у справі "Кутіч проти Хорватії" від 01.03.2002).

Важливим елементом верховенства права є гарантія справедливого судочинства. Так, у рішенні у справі "Беллет проти Франції" ("Bellet v. France", заява N 13343/87) від 04.12.1995 Європейський суд з прав людини зазначив, що "стаття 6 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів якого є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права у демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання в її права".

Таким чином, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції норм процесуального права, в межах доводів та вимог апеляційних скарг та на підставі встановлених фактичних обставин справи, колегія суддів приходить до висновку про наявність підстав для скасування ухвали місцевого господарського суду від 03.10.2023.

У свою чергу посилання скаржника на те, що в позовній заяві наявне клопотання про розгляд справи без виклику сторін колегією суддів не приймаються, оскільки у вказаній заяві позивачем заявлялось клопотання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін, у той час як ухвалою Господарського суду міста Києва від 28.06.2023 було вирішено розглядати справу за правилами загального провадження.

Доводи представника відповідача про повторне звернення скаржника з аналогічним позовом до Господарського суду міста Києва також оцінюються колегією суддів критично, оскільки як вбачається з Єдиного державного реєстру судових рішень ухвалою Господарського суду місат Києва від 09.11.2023 у справі № 910/15602/23 позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Технохімреагент" і додані до неї документи було повернуто позивачу на підставі п.3 ч.5 ст.174 ГПК України.

Згідно ч. 3 ст. 271 ГПК України у випадках скасування судом апеляційної інстанції ухвал про відмову у відкритті провадження у справі або заяви про відкриття справи про банкрутство, про повернення позовної заяви або заяви про відкриття справи про банкрутство, зупинення провадження у справі, закриття провадження у справі, про залишення позову без розгляду або залишення заяви у провадженні справи про банкрутство без розгляду справа (заява) передається на розгляд суду першої інстанції.

У відповідності до п. 6 ч. 1 ст. 275 ГПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право: скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Згідно з п.4 ч.1 ст.280 ГПК України, підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів вважає, що оскаржувану ухвалу місцевого господарського суду про залишення позову без розгляду у даній справі не можна визнати такою, що прийнята з дотриманням норм процесуального права, а тому ухвала Господарського суду міста Києва від 03.10.2023 у справі № 910/8313/23 підлягає скасуванню з направленням справи на розгляд до суду першої інстанції.

Відтак, апеляційна скарга ТОВ "Технохімреагент" на ухвалу Господарського суду міста Києва від 03.10.2023 у справі № 910/8313/23 підлягає задоволенню.

У зв`язку зі скасуванням ухвали місцевого господарського суду та передачею справи на розгляд суду першої інстанції, розподіл сум судового збору за розгляд справи в суді апеляційної інстанції підлягає здійсненню судом першої інстанції за результатами розгляду ним спору, згідно із загальними правилами ст. 129 ГПК України.

Керуючись ст. ст. 255, 269, 271, 275, 280, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд -

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Технохімреагент" на ухвалу Господарського суду міста Києва від 03.10.2023 про залишення позову без розгляду у справі № 910/8313/23 задовольнити.

2. Ухвалу Господарського суду міста Києва від 03.10.2023 про залишення позову без розгляду у справі № 910/8313/23 скасувати.

3. Справу № 910/8313/23 направити до Господарського суду міста Києва для подальшого розгляду.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена безпосередньо до Верховного Суду у порядку та строк, що передбачені ст. ст. 286, 287 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст постанови складено 29.11.2023.

Головуючий суддя С.О. Алданова

Судді О.О. Євсіков

В.А. Корсак