УХВАЛА

про повернення позовної заяви

м. Київ

05.12.2023Справа № 910/18187/23

Суддя Господарського суду міста Києва Смирнова Ю.М., розглянувши позовну заяву Комунального підприємства Київської обласної ради "Друкар" (08200, Київська обл., місто Ірпінь, вулиця Ярославська, будинок 11)

до Державного підприємства "Спеціалізоване лісогосподарське підприємство "Київоблагроліс" (07201, Київська обл., Іванківський р-н, селище міського типу Іванків, вулиця Івана Проскури, будинок 24)

про стягнення 1210264,21 грн,

ВСТАНОВИВ:

Комунальне підприємство Київської обласної ради "Друкар" звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до Державного підприємства "Спеціалізоване лісогосподарське підприємство "Київоблагроліс" про стягнення 1210264,21 грн, з яких 1203443,02 грн основного боргу та 6821,19 грн інфляційних втрат.

Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконання відповідачем умов укладеного між сторонами договору оренди нерухомого майна, що перебуває в спільній власності територіальних громад сіл, селищ, міст Київської області №60/17 від 21.11.2017 в частині оплати орендної плати за період з січня 2019 року по 15.11.2021.

Дослідивши матеріали позовної заяви, врахувавши предмет та підстави позовних вимог, ціну позову, категорію та складність справи, обсяг та характер доказів у справі, суд дійшов висновку, що дану справу слід розглядати за правилами загального позовного провадження, а отже, представником позивача як юридичної особи у даній справі може бути адвокат або законний представник.

Згідно з частинами 1, 2 ст.162 Господарського процесуального кодексу України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Таким чином, позовна заява повинна містити підпис особи, яка відповідно до установчих документів правомочна діяти в інтересах юридичної особи або підпис особи, яка відповідно до вимог закону наділена правом підписання відповідних документів.

Подана до Господарського суду міста Києва позовна заява Комунального підприємства Київської обласної ради "Друкар" підписана представником Світланою Желепою.

На підтвердження повноважень Світлани Желепи на підписання позовної заяви заявником додано довіреність №2 від 02.01.2023, відповідно до якої генеральний директор Комунального підприємства Київської обласної ради "Друкар" Матчук Б.Ю. уповноважив Желепу С.П. представляти зазначене підприємство в господарських судах та надав повноваження з підписання та пред`явлення позову (зустрічного позову).

Проте, зазначена довіреність не надає Желепі С.П. повноважень на підписання позовної заяви від імені Комунального підприємства Київської обласної ради "Друкар" у порядку самопредставництва.

Так, згідно з підпунктом 11 п.161 розділу XV "Перехідні положення" Конституції України (в редакції Закону України від 02.06.2016 № 1401-VIII "Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)") представництво відповідно до пункту 3 частини першої статті 1311 та статті 1312 Конституції України виключно прокурорами або адвокатами у Верховному Суді та судах касаційної інстанції здійснюється з 1 січня 2017 року; у судах апеляційної інстанції - з 1 січня 2018 року; у судах першої інстанції - з 1 січня 2019 року. Представництво органів державної влади та органів місцевого самоврядування в судах виключно прокурорами або адвокатами здійснюється з 1 січня 2020 року.

Конституцією України врегульовано правила представництва в суді іншої особи, при цьому не заборонено особі представляти себе саму. Можливість реалізації права на самопредставництво передбачена відповідними положеннями Господарського процесуального кодексу України.

Статтею 58 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Згідно ч.1 ст.56 Господарського процесуального кодексу України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь в судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Верховний Суд у своєму рішенні (постанова КГС ВС від 27.07.2018 у справі №910/9224/17) дотримується позиції, що процесуальне представництво юридичної особи може здійснюватись як в порядку самопредставництва, так і іншими особами - представниками юридичної особи за довіреністю.

У порядку самопредставництва юридичну особу може представляти за посадою її керівник або інші особи, повноваження яких визначені законодавством або установчими документами.

Відповідно, особа, яка представляє юридичну особу за довіреністю і виконує процесуальні дії на підставі повноважень, наданих їй довіреністю, виступає від імені цієї особи - довірителя, а не в порядку самопредставництва.

З огляду на викладене, представник, звертаючись до суду від імені генерального директора на підставі виданої ним довіреності, не діє у такому разі як законний представник в порядку самопредставництва.

Аналогічна правова позиція викладена в постановах ВП ВС від 13.03.2018 у справі №910/23346/16, від 21.03.2018 у справі №916/3283/16, від 14.03.2018 у справі №910/22324/16.

Верховний Суд у своїх рішеннях (ухвали КГС ВС від 13.03.2020 у справі №922/2844/19, від 22.02.2021 у справі №908/183/20) звернув увагу на те, що за загальним правилом у теорії права самопредставництво юридичної особи - це право одноосібного виконавчого органу (керівника) чи голови (уповноваженого члена) колегіального виконавчого органу безпосередньо діяти від імені такої особи без довіреності, представляючи її інтереси за законом, статутом, положенням.

При цьому, в згаданих ухвалах Верховний Суд зазначив, що для визнання особи такою, що діє в порядку самопредставництва, необхідно, щоб у відповідному законі, статуті, положенні чи трудовому договорі (контракті) було чітко визначено її право діяти від імені такої юридичної особи (суб`єкта владних повноважень без права юридичної особи) без додаткового уповноваження (довіреності).

Аналогічна правова позиція викладена в постанові ВП ВС від 02.07.2020 у справі №9901/39/20.

В своїх рішеннях Верховний Суд звертає увагу, що довіреність за відсутності доказів, передбачених ч.3 ст.56 Господарського процесуального кодексу України (статуту, положення, трудового договору, контракту тощо), не підтверджує повноваження особи діяти від імені юридичної особи в порядку самопредставництва (ухвала ВП ВС від 08.06.2022 у справі №303/4297/20).

Отже, вирішуючи питання наявності повноважень у особи, яка звертається від імені юридичної особи, органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування в порядку самопредставництва, суд з урахуванням вимог ч.2 ст.86 Господарського процесуального кодексу України щодо оцінки вірогідності і взаємного зв`язку доказів у їх сукупності повинен дослідити документи, на підставі яких відповідна особа уповноважена діяти від імені органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування, іншої юридичної особи незалежно від порядку її створення в порядку самопредставництва.

Здійснивши відповідну перевірку суд встановив, що в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань відсутні відомості щодо наявності у Желепи С.П. повноважень діяти від імені позивача в порядку самопредставництва.

Крім того, зазначені повноваження відсутні у долучених до позовної заяви витягу з наказу Комунального підприємства Київської обласної ради "Друкар" №01/25 від 01.11.2023 про запровадження суміщення посад начальнику відділу кадрів та юрисконсульта відділу управління майном та посадовій інструкції юрисконсульта, затвердженої генеральним директором Комунального підприємства Київської обласної ради "Друкар" 16.09.2022.

Крім того, до матеріалів позовної заяви не долучено доказів того, що Желепа С.П. є адвокатом.

Відповідно до п.1 ч.5 ст.174 Господарського процесуального кодексу України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи у разі, якщо заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

З огляду на вищенаведене, оскільки позовна заява підписана особою, повноваження якої не підтверджені, тобто особою, яка не має права її підписувати, суд не вбачає правових підстав для прийняття вказаної позовної заяви до розгляду.

З огляду на викладене, позовна заява Комунального підприємства Київської обласної ради "Друкар" підлягає поверненню на підставі п.1 ч.5 ст.174 Господарського процесуального кодексу України.

При цьому, суд звертає увагу Комунального підприємства Київської обласної ради "Друкар" на те, що у відповідності до п.8 ст.174 Господарського процесуального кодексу України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею до господарського суду в загальному порядку після усунення недоліків.

Керуючись п.1 ч.5 ст.174, ст.234 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву Комунального підприємства Київської обласної ради "Друкар" до Державного підприємства "Спеціалізоване лісогосподарське підприємство "Київоблагроліс" про стягнення 1210264,21 грн та додані до неї документи повернути позивачу.

2. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та відповідно до ст.ст.256, 257 Господарського процесуального кодексу України може бути оскаржена до Північного апеляційного господарського суду шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом десяти днів з дня складення повної ухвали.

Суддя Ю.М. Смирнова