ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

"27" листопада 2023 р. Справа№ 873/582/23

Північний апеляційний господарський суд

суддя: Гончаров С.А.

розглянувши матеріали заяви Комунального підприємства виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) по охороні, утриманню та експлуатації земель водного фонду м. Києва "Плесо" про видачу наказу на примусове виконання рішення Постійно діючого Незалежного Третейського суду при Всеукраїнській громадській організації "Ліга юридичного захисту інтересів споживачів" від 18.11.2020 у третейській справі №19/20

(судді третейського суду- Лінкевич О.М., Перегуда О.В., Соколов В.В.)

у справі 873/582/23

за позовом Комунального підприємства виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) по охороні, утриманню та експлуатації земель водного фонду м. Києва "Плесо",

до Громадської організації «Честь-Україна»,

про стягнення заборгованості за договором про надання послуг щодо санітарного утримання території №128/2019 від 14.05.2019,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Постійно діючого Незалежного Третейського суду при Всеукраїнській громадській організації "Ліга юридичного захисту інтересів споживачів" від 18.11.2020 у справі №19/20 позовну заяву Комунального підприємства виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) по охороні, утриманню та експлуатації земель водного фонду м. Києва "Плесо" задоволено. Стягнуто з Громадської організації «Честь-Україна» на користь Комунального підприємства виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) по охороні, утриманню та експлуатації земель водного фонду м. Києва "Плесо" 26 500, 00 грн. Стягнуто з Громадської організації «Честь-Україна» на користь Комунального підприємства виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) по охороні, утриманню та експлуатації земель водного фонду м. Києва "Плесо" витрати по оплаті третейського збору у розмірі 478, 00 грн.

20.11.2023 (згідно дати звернення до засобів поштового зв`язку) до Північного апеляційного господарського суду від Комунального підприємства виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) по охороні, утриманню та експлуатації земель водного фонду м. Києва "Плесо" надійшла заява про видачу наказу на примусове виконання рішення Постійно діючого Незалежного Третейського суду при Всеукраїнській громадській організації "Ліга юридичного захисту інтересів споживачів" від 18.11.2020 у справі №19/20.

Згідно витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 23.11.2023, справу №873/582/23 за заявою Комунального підприємства виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) по охороні, утриманню та експлуатації земель водного фонду м. Києва "Плесо" про видачу наказу на примусове виконання рішення Постійно діючого Незалежного Третейського суду при Всеукраїнській громадській організації "Ліга юридичного захисту інтересів споживачів" від 18.11.2020 у справі №19/20 передано на розгляд головуючому судді (судді-доповідачу) Гончарову С.А.

Разом з заявою про видачу наказу Комунальне підприємство виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) по охороні, утриманню та експлуатації земель водного фонду м. Києва "Плесо" звернулося до суду із заявою про поновлення строку на подання заяви про видачу наказу на примусове виконання рішення третейського суду.

Заява мотивована тим, що Указом Президента України від 24.02.2022 на території України було введено воєнний стан.

Згідно ч. 1 ст. 119 Господарського процесуального кодексу України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Суд, зазначає, що клопотання про поновлення строку на подання заяви про видачу наказу на примусове виконання рішення повинно містити обґрунтування поважності причин пропуску такого строку (за необхідності - з посиланням на відповідні докази, які подаються апеляційному господарському суду на загальних підставах).

При цьому, Господарський процесуальний кодекс України не пов`язує право суду поновити пропущений строк з певним колом обставин, що спричинили пропуск строку. Отже, у кожному випадку суд з урахуванням конкретних обставин пропуску строку оцінює доводи, що наведені на обґрунтування клопотання про його поновлення та робить мотивований висновок щодо поважності чи неповажності причин пропуску строку.

Для вирішення господарським судом питання про поновлення процесуального строку самого лише клопотання недостатньо, наявність поважної причини пропуску строку має бути доведена заявником.

Таким чином, заявник повинен обґрунтувати поважність причини (причин) пропуску строку, в разі необхідності - з поданням доказів цього.

Відповідно до чинного законодавства поважними визнаються лише ті обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення сторони та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами у справі процесуальних дій.

Діюче процесуальне законодавство не допускає довільного, не обмеженого у часі перегляду судових рішень.

Норми Господарського процесуального кодексу України, встановлюючи строки для подачі, зокрема, і заяв про видачу наказу на примусове виконання рішення, тим самим визначають баланс між принципом правової визначеності, забезпечуючи стабільність правовідношень у сфері підприємницької та іншої економічної діяльності, з однієї сторони, і правом на справедливий судовий розгляд, який передбачає можливість виправлення судових помилок, з іншої.

Згідно із статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського Суду з прав людини" суди застосовують при розгляді Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Право на доступ до суду не є абсолютним, воно за своїм змістом може підлягати обмеженням, особливо щодо умов прийнятності скарги на рішення. Норми, які регламентують строки подання скарг, безумовно, передбачаються для забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані. У той же час такі норми або їх застосування мають відповідати принципу юридичної визначеності та не перешкоджати сторонам використовувати наявні засоби (див. пункти 22-23 Рішення у справі "Мельник проти України" від 28.03.2006, пункти 37-38 Рішення у справі "Мушта проти України" від 18.11.2010).

У пункті 41 Рішення від 03.04.2008 року "Пономарьов проти України" Суд вказав, що "правова система багатьох країн-членів передбачає можливість продовження строків, якщо для цього є обґрунтовані підстави. Суд визнає, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata, особливо як у цій справі, коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів ні у часі, ні в підставах для поновлення строків".

Також слід зазначити, що Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 29.10.2016 зі справи "Устименко проти України", дійшов до висновку що національні суди, вирішивши поновити пропущений строк оскарження остаточної постанови у справі заявника без наведення відповідних причин та скасувавши постанову суду, порушили принцип правової визначеності та право заявника на справедливий судовий розгляд за пунктом 1 статті 6 Конвенції.

Отже, можливість поновлення судом апеляційної інстанції пропущеного строку не є необмеженою, а вирішення цього питання пов`язується із наявністю поважних причин пропуску строку, які у даному випадку є відсутніми.

Так, посилання заявника на те, що на території України з 24.02.2022 введено воєнний стан не може бути визнано підставою для поновлення строку для подання заяви на рішення третейського суду, яке було ухвалено 18.11.2020. Крім того, суд зауважує, що сторони провадження знаходяться в Києві, а з квітня місця на території Києва не ведуться бойові дії та з 01.04.2022 суди міста Києва відновили свою діяльність, проте заявник звертається з зазначеною вище заявою 20.11.2023, за рік та вісім місяців по тому.

Отже, виходячи з наведеного, суд апеляційної інстанції вважає, що заявником не наведено достатньо обґрунтованих причин пропуску ним процесуального строку подання заяви, а наведені ним підстави в обґрунтування поважності причин пропуску не пов`язані з непереборними причинами, які не залежали від заявника.

З врахуванням викладеного, суд апеляційної інстанції вважає за можливе запропонувати заявнику надати суду обґрунтоване клопотання із зазначенням інших обставин, що спричинили пропуск строку на подання заяви про видачу наказу на примусове виконання рішення третейського суду.

Також, під час дослідження матеріалів справи судом встановлено, що до заяви про видачу виконавчого документа Комунальним підприємством виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) по охороні, утриманню та експлуатації земель водного фонду м. Києва "Плесо не додано документів, що підтверджують направлення копії заяви про видачу наказу на примусове виконання рішення третейського суду учасникам третейського розгляду, що підтверджується актом Північного апеляційного господарського суду №873/582/23/09.1-26/842/23 від 23.11.2023, складений про те, що під час розкриття конверта 470), який надійшов від Комунального підприємства виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) по охороні, утриманню та експлуатації земель водного фонду м. Києва "Плесо", не виявилося вказаного у додатках документу, а саме: доказів поштового відправлення іншій стороні копії заяви з додатками.

Відповідно до ч. 5 ст. 353 Господарського процесуального кодексу України до заяви про видачу наказу на примусове виконання рішення третейського суду, поданої без додержання вимог, визначених у цій статті, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу.

Відповідно до приписів ч. 1 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, заява Комунального підприємства виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) по охороні, утриманню та експлуатації земель водного фонду м. Києва "Плесо" про видачу виконавчого документа на примусове виконання рішення Постійно діючого незалежного Третейського суду при Всеукраїнській громадській організації «Ліга юридичного захисту інтересів споживачів» від 18.11.2023 у третейській справі №19/20 підлягає залишенню без руху на підставі ст. ст. 174, 260 Господарського процесуального кодексу України з метою надання заявнику можливості виправити вищенаведені недоліки шляхом подання в строк, визначений цією ухвалою, доказів поштового відправлення іншій стороні копії заяви про видачу виконавчого документа на примусове виконання рішення Постійно діючого незалежного Третейського суду при Всеукраїнській громадській організації «Ліга юридичного захисту інтересів споживачів» від 18.11.2023 у третейській справі №19/20 з додатками та надати клопотання з додатковим обґрунтуванням поважності причин пропуску ним процесуального строку на подання заяви.

При цьому, суд звертає увагу заявника на те, що відповідно до приписів ч. 4 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 174, 234-235, 353 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд,

УХВАЛИВ:

1. Заяву Комунального підприємства виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) по охороні, утриманню та експлуатації земель водного фонду м. Києва «Плесо» про видачу наказу на примусове виконання рішення Постійно діючого Третейського суду при Всеукраїнській громадській організації «Ліга юридичного захисту інтересів споживачів» від 18.11.2023 у третейській справі № 19/20 - залишити без руху.

2. Надати Комунальному підприємству виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) по охороні, утриманню та експлуатації земель водного фонду м. Києва «Плесо» строк не більше десяти днів з дня отримання копії даної ухвали для усунення недоліків поданої заяви, зазначених у мотивувальній частині ухвали.

3. Попередити заявника, що у разі невиконання вимог зазначеної ухвали суду у встановлений пунктом 2 її резолютивної частини строк, заява вважатиметься неподаною і буде повернута заявнику.

4. Копію даної ухвали направити учасникам провадження у справі.

Суддя С.А. Гончаров