РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

22.11.2023Справа № 910/7190/22

Господарський суд міста Києва у складі головуючого судді - Приходько І.В.

при секретарі судового засідання - Жалобі С.Р.,

розглянувши у судовому засіданні матеріали

у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ІСАГІС"

до відповідача Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Товарна біржа "АЛЬМАДОР"

про стягнення 5 329 665,27 грн.,

за участю представників: згідно протоколу судового засідання;

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "ІСАГІС" звернулось до Господарського суду міста Києва з позовною заявою до Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів про стягнення 5 329 665,27 грн. (з урахуванням уточнення ціни позову), з яких 4 037 977,53 грн. - кошти за придбання активів відповідно до протоколу №38, 463 404,52 грн. - інфляційні втрати, 119 479,88 грн. - 3% річних та 708 803,34 грн. - пеня.

Ухвалою 17.08.2022 Господарського суду міста Києва залишено без руху позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "ІСАГІС". Надано позивачу строк для усунення недоліків, який становить десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Встановлено позивачу спосіб усунення недоліків у позовній заяві шляхом надання:

- обґрунтованих письмових пояснень щодо підстав пред`явлення позову про стягнення 5 329 664,53 грн. до відповідача-2 (з зазначенням змісту позовних вимог);

- уточнення ціни позову з урахуванням її складових та надання обґрунтованого розрахунку ціни позову;

- надання доказів оплати судового збору в сумі, обчисленої відповідно до визначеної єдиної ціни позову.

30.08.2022 до Господарського суду міста Києва надійшла заява про усунення недоліків позовної заяви.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 21.09.2022 вказану позовну заяву залишено без руху та встановлено позивачу строк для усунення її недоліків у десять днів з дня вручення цієї ухвали шляхом надання доказів доплати судового збору в сумі 88 коп.

Станом на 27.10.2022 до Господарського суду міста Києва від позивача надійшли документи на виконання вимог ухвали суду від 21.09.2022 та заява про усунення недоліків, в якій позивач фактично підтримує позовні вимоги до Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, а Товарну біржу "АЛЬМАДОР" просив залучити в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 27.10.2022 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, справу вирішено розглядати за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання у справі на 23.11.2022.

31.10.2022 через електронний суд від Товариства з обмеженою відповідальністю "ІСАГІС" надійшло клопотання про проведення судового засідання в режимі відеоконференції.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 23.11.2022 повідомлено сторін, що судові засідання призначені на 23.11.2022 не відбулись у зв`язку з оголошенням повітряної тривоги на території міста Київ яка тривала з 12:46 по 15:08 год та призначено підготовче засідання на 26.12.2022.

21.12.2022 через електронну пошту суду від Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів надійшло клопотання про ознайомлення з матеріалами справи.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 26.12.2022 продовжено строк підготовчого провадження на 30 днів та відкладено підготовче засідання на 02.02.2023.

У підготовчому засіданні 02.02.23 судом на підставі частини 5 статті 183 Господарського процесуального кодексу України оголошено перерву на 16.03.2023.

08.02.2023 через відділ автоматизованого документообігу суду від Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів надійшов Відзив на позовну заяву.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 16.03.2023 на підставі статті 50 Господарського процесуального кодексу України залучено до участі у справі третю особу, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Товарну біржу "АЛЬМАДОР" та відкладено підготовче засідання на 06.04.2023.

17.03.2023 через електронну пошту суду від Товариства з обмеженою відповідальністю "ІСАГІС" надійшло клопотання про витребування доказів.

17.03.2023 через електронну пошту суду від Товариства з обмеженою відповідальністю "ІСАГІС" надійшли письмові пояснення.

17.03.2023 через електронну пошту суду від Товариства з обмеженою відповідальністю "ІСАГІС" надійшло клопотання про витребування доказів.

17.03.2023 через електронну пошту суду від Товариства з обмеженою відповідальністю "ІСАГІС" надійшла заява про збільшення розміру позовних вимог.

17.03.2023 через електронну пошту суду від Товариства з обмеженою відповідальністю "ІСАГІС" надійшли письмові пояснення щодо залучення третьої особи.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 06.04.2023 відкладено підготовче засідання на 03.05.2023.

13.04.2023 через електронну пошту суду від Товариства з обмеженою відповідальністю "ІСАГІС" надійшло клопотання про долучення доказів до матеріалів справи.

03.05.2023 через електронну пошту суду від Товариства з обмеженою відповідальністю "ІСАГІС" надійшло клопотання про проведення судового засідання за відсутності представника.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 03.05.2023 відкладено підготовче засідання на 15.06.2023.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 15.06.2023 повідомлено сторін, що судові засідання по справам №910/14263/22, №910/7190/22, №910/5008/23, №910/3270/23 та №910/3648/23, призначені на 15.06.2023, не відбулись у зв`язку з оголошенням повітряної тривоги на території міста Києва та призначено розгляд справи на 19.07.2023.

19.07.2023 через електронну пошту суду від Товариства з обмеженою відповідальністю "ІСАГІС" надійшло клопотання про витребування доказів.

19.07.2023 через електронний суд від представника Товариства з обмеженою відповідальністю "ІСАГІС" надійшло клопотання про витребування доказів.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 19.07.2023 задоволено частково клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "ІСАГІС" про витребування доказів від 17.03.2023, задоволено клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "ІСАГІС" про витребування доказів від 19.07.2023 та відкладено підготовче засідання на 06.09.2023.

23.08.2023 через відділ автоматизованого документообігу суду від Державного бюро розслідувань надійшли витребувані судом докази.

30.08.2023 через електронну пошту суду від Товариства з обмеженою відповідальністю "ІСАГІС" надійшло клопотання про долучення доказів до матеріалів справи.

04.09.2023 через відділ автоматизованого документообігу суду від Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів надійшла інформація по справі.

06.09.2023 через електронну пошту суду від Товариства з обмеженою відповідальністю "ІСАГІС" надійшло клопотання про ознайомлення з матеріалами справи.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 06.09.2023 відкладено підготовче засідання на 11.10.2023.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 11.10.2023 судом закрито підготовче провадження та призначити справу до судового розгляду по суті на 22.11.2023.

У судовому засіданні 22.11.2023 представник позивача підтримав позовні вимоги та просив задовольнити позов повністю, представник відповідача заперечував проти позовних вимог та просив відмовити у позові повністю. Представник третьої особи у судове засідання 22.11.2023 не з`явився, про дату час та місце судового засідання був повідомлений належним чином.

Частиною 1 статті 202 Господарського процесуального кодексу України визначено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті.

У судовому засіданні 22.11.2023 на підставі статті 240 Господарського процесуального кодексу України проголошено вступну та резолютивну частини рішення суду.

Дослідивши наявні в матеріалах справи докази, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні дані, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Господарський суд міста Києва, -

ВСТАНОВИВ:

23.12.2020 між Національним агентством України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів (далі - Відповідач/АРМА/Замовник) та Товарною біржою "Продажі" з урахуванням зміненої назви - Товарна біржа "АЛЬМАДОР" (далі - Третя особа/Організатор) було укладено Договір № 23/12/2020-р, відповідно до якого організатор зобов`язується за власний рахунок забезпечити організацію та проведення електронних торгів, здійснити заходи, необхідні для реалізації активів, включаючи забезпечення їх зберігання, оцінку активів (майна) та забезпечення рецензування звіту про оцінку майна (акта оцінки майна) саморегулівною організацією оцінювачів, переміщення активів, демонстрацію активів, поширення відомостей про передані для реалізації активи (код ДК 021:299-9 не відображене в інших розділах), в обсязі та на умовах, визначених цим Договором, відповідно до Порядку та Правил (пункт 1.1. Договору).

Відповідно до пункту 2.1.1. Договору замовник зобов`язаний надати наявну інформацію про актив, достатню для його реалізації (за наявності), який передається для реалізації на електронних торгах за заявкою АРМА про передачу активів Організатору для реалізації на електронних торгах (далі - Заявка) за формою, що є додатком до Правил проведення електронних торгів арештованих активів, та невід`ємною частиною цього Договору (Додаток).

Згідно з пунктом 2.1.5. Договору замовник зобов`язаний повідомити Організатора про підписання акта про реалізацію активів на електронних торгах, або укладення договору купівлі-продажу щодо активів, визначених абзацом третім пункту 2 Порядку, з переможцем електронних торгів у строки, визначені Правилами, шляхом надсилання повідомлення на електронну адресу . У випадку неможливості надсилання повідомлення, повідомити Організатора за допомогою будь-якого іншого погодженого сторонами засобу зв`язку.

Пунктом 2.3.19. Договору організатор зобов`язаний забезпечити передачу активів переможцю електронних торгів у порядку, визначеному договором між Організатором та учасниками електронних торгів.

У відповідності до пункту 4.1. Договору в якому сторони визначили, що Договір набирає чинності з дати його підписання Сторонами та діє до 31.12.2021, а в частині зобов`язань, що лишилися невиконаними, до їх повного виконання.

Крім того, сторони погодили, що Додатком до Договору є Правила проведення електронних торгів арештованих активів (далі - Правила), відповідно до яких, правила проведення електронних торгів арештованих активів визначають порядок організації та проведення електронних торгів з реалізації арештованих активів; реалізація активів здійснюється шляхом проведення Організатором електронних торгів. Електронні торги можуть бути першими або повторними. Особливості проведення повторних електронних торгів встановлюються цими Правилами; Організатор забезпечує користувачам мережі Інтернет постійний доступ до веб-сайту з метою отримання відомостей про перебіг електронних торгів (пункт 1. Загальні положення Правил).

31.05.2021 відбувся електронний аукціон №91, за лотом №14 з реалізації текстильних виробів (рулони різнокольорової тканини), список найменування активу: - 9 645 одиниць тюків (поліпропіленових мішків) білого кольору, вмістом яких с текстильні вироби, 7 633 одиниць текстильних виробів, які являють собою рулони різнокольорової тканини у прозорому поліетилені: - 1 одиниця виробу, який являє собою рулон тканини у поліпропіленовому мітку білого кольору із маркуванням іноземною мовою «Code/QTY» та числовими позначеннями. Визначена законом підстава передачі активу для реалізації: ухвала слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 07.12.2020 у справі №761/39636/20 Відомості про місцезнаходження активу (фактична адреса зберігання активу): 8км+100м траси Одеса-Київ-Санкт-Петербург, Одеська обл., Біляївський район, Усатівська сільрада.

Відповідно до протоколу №38 (далі - Протокол №38) про проведення аукціону від 31.05.2021 організатором аукціону є Товарна біржа "Продажі" з урахуванням зміненої назви - Товарна біржа "АЛЬМАДОР" (далі - Третя особа) , а замовником аукціону є Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів (далі - Відповідач/АРМА).

Товариство з обмеженою відповідальністю "ІСАГІС" (далі - Позивач) виявило бажання взяти участь в електронному аукціоні №91, за лотом №14.

31.05.2021 директором ТОВ "ІСАГІС" до завершення аукціону прийнято рішення, шляхом реалізації права передбаченого пунктом 7. Розділу III. Правил проведення електронних торгів арештованих активів затверджених Постановою Кабінетом Міністрів України від 27.09.2017 року, № 719, яким передбачено, що потенційний учасник електронних торгів має право до моменту закінчення терміну подачі заявок на участь в електронних торгах, заявити вимогу про ознайомлення із активом, що є предметом лота, оглянути лот виставлений на аукціон.

31.05.2021 позивачем було запропоновано найвищу цінову пропозицію, згідно до протоколу проведення електронного аукціону №38 від 31.05.2021 і відповідно до якого, ТОВ "ІСАГІС" стало переможцем електронних торгів.

Позивачем було сплачено кошти за придбаний на аукціоні товар у сумі 4 037 977,53 грн. на розрахунковий рахунок АРМА UA0002600, призначення платежу кошти за придбання на ТБ «Продажі», протокол №38 від 31.05.2021, лот №14, переможець «ІСАГІС», без ПДВ.

Після підписання ТОВ «ІСАГІС» Протоколу №38, позивач звернувся до організатора торгів з проханням надати доступ та інформацію про реалізований товар, на що від ТБ «ПРОДАЖІ» отримано відповідь, згідно якої вбачається, що задля отримання запитуваної інформації необхідно звертатися до замовника торгів (АРМА).

Позивач виконав умови проведення аукціону та безпосередньо Протоколу №38, а саме провів повний розрахунок з відповідачем, шляхом перерахування грошових коштів на рахунок продавця (АРМА) за реквізитами зазначеними у п. 18 Протоколу №38 крім того, після повного розрахунку за результатами аукціону відповідні листи-повідомлення направив Організатору аукціону та Замовнику.

18.06.2021 відповідачем підписано Акт про реалізацію активів на електронних торгах, який направлено засобами поштового зв`язку позивачу.

ТОВ «ІСАГІС» виконано усі умови передбачені Порядком реалізації арештованих активів на електронних торгах затвердженим Постановою Кабінетом Міністрів України від 27.09.2017 року, № 719.

Позивач зазначає, що ні представниками ТБ «ПРОДАЖІ», а ні посадовими особами АРМА не було забезпечено доступу до придбаного на аукціоні товару, який згідно до протоколів аукціону зберігається за адресою: 8км+100м траси Одеса-Київ-Санкт- Петербург, Одеська обл., Біляївський район, Усатівська сільрада.

Крім того, за вказаною адресою відсутні уповноважені особи ТБ «ПРОДАЖІ», які б могли надати доступ до вказаного приміщення для можливості ТОВ «ІСАГІС» вивезти товар.

Станом на 20.07.2022 ТОВ «ІСАГІС» не забезпечено доступу до придбаного товару, який за повідомленням ТБ «ПРОДАЖІ», повинен зберігатися за адресою: 8км +100м траси Одеса-Київ-Санкт-Петербург, Одеська обл., Біляївський район, Усатівська сільрада.

За твердженням позивача, факт відсутності вказаного предмету лоту за адресою: 8км+100м траси Одеса-Київ-Санкт-Петербург, Одеська обл., Біляївський район, Усатівська сільрада, підтверджується актом про відсутність придбаного товару від 08.07.2021, який був складений директором ТОВ «ІСАГІС» після виїзду на місце зазначене в протоколі електронного аукціону.

Позивач зазначає, що він звертався з заявою по вчинення злочину посадовими особами АРМА та ТБ «ПРОДАЖІ» (ТБ «АЛЬМАДОР») до Національного антикорупційного бюро України та Державного бюро розслідувань:

18.11.2021 позивачем отримано відповідь від Національного антикорупційного бюро, з якої вбачається, що заява ТОВ «ІСАГІС» приєднана до матеріалів кримінального провадження №0002497 від 24.12.2020 року, в рамках якого розслідується кримінальне правопорушення за підозрою у вчинення посадовими особами АРМА та ТБ «ПРОДАЖІ» (ТБ «АЛЬМАДОР») кримінального правопорушення передбачених ст. 190, 191 КК України.

29.06.2022 позивачем отримано відповідь від Державного бюро розслідувань, з якої вбачається, що звернення ТОВ «ІСАГІС» про долучення доказів долучено до кримінального провадження №0000505 від 08.06.2021.

Позивач зазначає, що посадовими особами АРМА та ТБ «ПРОДАЖІ» (ТБ «АЛЬМАДОР») на електронному аукціоні №91, за лотом №14 з реалізації текстильних виробів, реалізовано товар, який було розтрачено до проведення аукціону.

Як зазначає позивач, станом на дату складання позовної заяви відповідачем а ні повернуто суму отриманої оплати у розмірі 4 037 977,53 грн., а ні поставлено придбані активи відповідно до протоколу №38, у зв`язку з чим позивач звернувся до суду з даним позовом, крім того за неналежне виконання зобов`язань позивачем також заявлено до стягнення з відповідача 463 404,52 грн. - інфляційних втрат, 119 479,88 грн. - 3% річних та 708 803,34 грн. - пені.

Оцінивши наявні в справі докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді в судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом, суд приходить до висновку, що заявлені позовні вимоги не підлягають задоволенню, виходячи з наступного.

Правові та організаційні засади функціонування, порядок здійснення повноважень Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів визначаються Законом України "Про Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів" (далі - Закон).

Згідно з частиною 1 статті 2 Закону Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, є центральним органом виконавчої влади із спеціальним статусом, що забезпечує формування та реалізацію державної політики у сфері виявлення та розшуку активів, на які може бути накладено арешт у кримінальному провадженні чи у справі про визнання необґрунтованими активів та їх стягнення в дохід держави, та/або з управління активами, на які накладено арешт у кримінальному провадженні чи у справі про визнання необґрунтованими активів та їх стягнення в дохід держави або які конфісковано у кримінальному провадженні чи стягнено за рішенням суду в дохід держави внаслідок визнання їх необґрунтованими.

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 1 вказаного Закону управління активами - діяльність із володіння, користування та/або розпорядження активами, тобто забезпечення збереження активів, на які накладено арешт у кримінальному провадженні, та їх економічної вартості або реалізація таких активів чи передача їх в управління відповідно до цього Закону, а також реалізація активів, конфіскованих у кримінальному провадженні.

Згідно частини 1 статті 19 Закону Національне агентство здійснює управління активами, на які накладено арешт у кримінальному провадженні, у тому числі як захід забезпечення позову - лише щодо позову, пред`явленого в інтересах держави, із встановленням заборони розпоряджатися та/або користуватися такими активами, сума або вартість яких дорівнює або перевищує 200 розмірів мінімальної заробітної плати, встановленої на 1 січня відповідного року.

Зазначені активи приймаються в управління на підставі ухвали слідчого судді, суду чи згоди власника активів, копії яких надсилаються Національному агентству не пізніше наступного робочого дня після їх винесення (надання) з відповідним зверненням прокурора.

Відповідно до частин 1 - 3 статті 21 Закону управління рухомим та нерухомим майном, цінними паперами, майновими та іншими правами здійснюється Національним агентством шляхом реалізації відповідних активів або передачі їх в управління.

Активи, зазначені у частині першій цієї статті, прийняті Національним агентством в управління, підлягають оцінці, яка здійснюється визначеними за результатами конкурсу суб`єктами оціночної діяльності, та передачі в управління визначеним за результатами конкурсу юридичним особам або фізичним особам - підприємцям у порядку, встановленому законодавством про державні (публічні) закупівлі.

Управління активами здійснюється на підставі договору, укладеного відповідно до глави 70 Цивільного кодексу України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.

Управління активами, зазначеними у частині першій цієї статті, здійснюється на умовах ефективності, а також збереження та збільшення їх вартості. Управитель не має права відчужувати активи, прийняті ним в управління. Ці та інші умови управління активами зазначаються в договорі між Національним агентством та управителем.

Згідно частин 4 та 5 статті 21 Закону майно, в тому числі у вигляді предметів чи великих партій товарів, зберігання якого через громіздкість або з інших причин неможливе без зайвих труднощів, або витрати із забезпечення спеціальних умов зберігання якого чи управління яким співмірні з його вартістю, або яке швидко втрачає свою вартість, а також майно у вигляді товарів або продукції, що піддаються швидкому псуванню, підлягає реалізації за цінами щонайменш не нижче ринкових. Примірний перелік такого майна визначається Кабінетом Міністрів України.

Активи, визначені частиною четвертою цієї статті, передаються для реалізації без згоди власника на підставі ухвали слідчого судді або суду, копія якої надсилається Національному агентству негайно після її винесення з відповідним зверненням прокурора.

Реалізація здійснюється визначеними на конкурсних засадах юридичними особами. Порядок відбору таких юридичних осіб, порядок реалізації активів на прилюдних торгах (аукціонах) та/або електронних торгах визначаються Кабінетом Міністрів України.

Згідно абзацу 3, 4 статті 23 Закону реалізація зазначених активів здійснюється на прилюдних торгах (аукціонах) та/або електронних торгах у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України. Договори купівлі-продажу активів, що реалізуються Національним агентством відповідно до цього Закону, нотаріальному посвідченню не підлягають.

Відповідно до пункту 2 Порядку реалізації арештованих активів на електронних торгах, затвердженому постановою Кабінету Міністрів України №719 від 27.09.2017 (далі - Порядок № 719) реалізації відповідно до цього Порядку підлягають активи - майно, майнові та інші права, на які накладено арешт у кримінальному провадженні або у позовному провадженні у справах визнання необґрунтованими активів та їх витребування, та які передані Національному агентству з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів в управління реалізації або без визначення шляху управління ними, на підставі ухвали слідчого судді, суду або згоди власника активів, та підлягають реалізації на підставі частин четвертої та п`ятої статті 21 Закону.

Статтею 658 Цивільного кодексу України встановлено, що право продажу товару, окрім випадків примусового продажу та інших випадків, встановлених законом, належить власникові товару.

Судом встановлено, що підставою передачі активу для реалізації до АРМА є ухвала слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 07.12.2020 у справі №761/39636/20, реалізоване на аукціоні майно 9 645 одиниць тюків (поліпропіленових мішків) білого кольору, вмістом яких с текстильні вироби, 7 633 одиниць текстильних виробів, які являють собою рулони різнокольорової тканини у прозорому поліетилені: 1 одиниця виробу, який являє собою рулон тканини у поліпропіленовому мітку білого кольору із маркуванням іноземною мовою «Code/QTY» та числовими позначеннями.

Вказане майно, передано від АРМА до організатора торгів Товарної біржі «ПРОДАЖІ» вказані активи на підставі Акту приймання передавання рухомого майна від 26.02.2021, у відповідності до статті 21 вищевказаного Закону.

Матеріалами справи підтверджується, що активи АРМА передано до ТБ «ПРОДАЖІ» на підставі Договору №23/12/2020-р від 23.12.2020.

Згідно пункту 12 Порядку №719 підставою для організації реалізації активів на перших, повторних електронних торгах, включаючи здійснення заходів, необхідних для реалізації активів, є заявка Національного агентства про передачу активів організатору для реалізації на електронних торгах. До заявки додається проект договору купівлі-продажу активу між Національним агентством та переможцем електронних торгів. Зміст, форма та порядок подання заявки визначаються правилами електронних торгів.

Організатор вносить до електронної торгової системи інформацію про актив та формує відповідний лот (інформаційне повідомлення про електронні торги) на підставі отриманої заявки (пункту 13 Порядку №719).

Товарною біржою «ПРОДАЖІ» з урахуванням зміненої назви - Товарна біржа "АЛЬМАДОР" проведено електронні торги з продажу вказаного лоту, переможцем яких визнано ТОВ "ІСАГІС" із ціною продажу у розмірі 4 037 977, 53 грн., про що було складено протокол №38 проведення електронного аукціону від 31.05.2021.

Як передбачено пунктом 22 Порядку №719 переможець торгів у визначений правилами електронних торгів строк зобов`язаний підписати протокол електронних торгів та протягом п`яти банківських днів, а щодо майна у вигляді товарів або продукції, яке піддається швидкому псуванню, - протягом одного банківського дня із дня, наступного за днем підписання протоколу електронних торгів, зобов`язаний: перерахувати кошти за придбаний актив на рахунок Національного агентства, зазначений в протоколі електронних торгів; звернутися до Національного агентства та надати підписаний проект договору купівлі-продажу активу (лота), який розмішувався в інформаційному повідомленні.

Таким чином, позивач заявляючи позовні вимоги до відповідача, посилається на положення статей 11, 202, 334, 525, 526, 530, 626, 629, 632 Цивільного кодексу України, вважає відповідача, Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів власником активів; належним продавцем за Договором, а саме за платіжним дорученням №195 від 04.06.2021, який не виконав зобов`язання щодо передачі товару.

А тому на підставі вищезазначених норм та положень статей 188 Господарського кодексу України та 1212 Цивільного кодексу України вимагає повернення відповідачем сплачених коштів за придбаний товар.

Приймаючи рішення, суд враховує наступне.

Відповідно до частини 1, пункту 1 частини 2 статті 11 Цивільного кодексу України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.

Відповідно до частин 1, 4 статті 202 Цивільного кодексу України визначено, що правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Дво- чи багатостороннім правочином є погоджена дія двох або більше сторін.

Відповідно частини 1 статті 334 Цивільного кодексу України право власності у набувача майна за договором виникає з моменту передання майна, якщо інше не встановлено договором або законом.

За визначенням частини 2 статті 334 Цивільного кодексу України переданням майна вважається вручення його набувачеві або перевізникові, організації зв`язку тощо для відправлення, пересилання набувачеві майна, відчуженого без зобов`язання доставки. До передання майна прирівнюється вручення коносамента або іншого товарно-розпорядчого документа на майно.

В силу статей 525, 526 Цивільного кодексу України та статті 193 Господарського кодексу України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до закону, інших правових актів, умов договору та вимог зазначених Кодексів, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

Частиною 1 статті 530 Цивільного кодексу України передбачено, що якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Згідно з частиною 1 статті 626 Цивільного кодексу України передбачає, що договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

У відповідності до статті 629 Цивільного кодексу України договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Відповідно до частини 1 статті 632 Цивільного кодексу України ціна в договорі встановлюється за домовленістю сторін.

Згідно зі статтею 188 Господарського процесуального кодексу України розірвання господарських договорів в односторонньому порядку не допускаються, якщо інше не передбачено законом або договором. Сторона договору, яка вважає за необхідне змінити або розірвати договір, повинна надіслати пропозиції про це другій стороні за договором. Сторона договору, яка одержала пропозицію про зміну чи розірвання договору, у двадцятиденний строк після одержання пропозиції повідомляє другу сторону про результати її розгляду. У разі якщо сторони не досягли згоди щодо зміни (розірвання) договору або у разі неодержання відповіді у встановлений строк з урахуванням часу поштового обігу, заінтересована сторона має право передати спір на вирішення суду.

За змістом частини 1 статті 1212 Цивільного кодексу України, безпідставно набутим майном є майно, набуте особою або збережене нею у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави.

Частина 3 статті 1212 Цивільного кодексу України поширює дію положень про безпідставне збагачення на відносини, що регулюються іншими положеннями Цивільного кодексу України, зокрема, на випадки виконання зобов`язання однією із сторін: повернення виконаного за недійсним правочином; витребування майна власником із чужого незаконного володіння; повернення виконаного однією із сторін у зобов`язанні; відшкодування шкоди особою, яка незаконно набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи.

В той же час суд зазначає, що повноваження відповідача встановлені Законом України "Про Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів".

Так, відповідно до частини 1 статті 2 Закону Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, є центральним органом виконавчої влади із спеціальним статусом, що забезпечує формування та реалізацію державної політики у сфері виявлення та розшуку активів, на які може бути накладено арешт у кримінальному провадженні чи у справі про визнання необґрунтованими активів та їх стягнення в дохід держави, та/або з управління активами, на які накладено арешт у кримінальному провадженні чи у справі про визнання необґрунтованими активів та їх стягнення в дохід держави або які конфісковано у кримінальному провадженні чи стягнено за рішенням суду в дохід держави внаслідок визнання їх необґрунтованими.

Згідно частини 1 статті 19 Закону Національне агентство здійснює управління активами, на які накладено арешт у кримінальному провадженні, у тому числі як захід забезпечення позову - лише щодо позову, пред`явленого в інтересах держави, із встановленням заборони розпоряджатися та/або користуватися такими активами, сума або вартість яких дорівнює або перевищує 200 розмірів мінімальної заробітної плати, встановленої на 1 січня відповідного року.

Зазначені активи приймаються в управління на підставі ухвали слідчого судді, суду чи згоди власника активів, копії яких надсилаються Національному агентству не пізніше наступного робочого дня після їх винесення (надання) з відповідним зверненням прокурора.

Згідно абзацу 3, 4 статті 23 Закону реалізація зазначених активів здійснюється на прилюдних торгах (аукціонах) та/або електронних торгах у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України. Договори купівлі-продажу активів, що реалізуються Національним агентством відповідно до цього Закону, нотаріальному посвідченню не підлягають.

Таким чином, суд приходить до висновку, що Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів є центральним органом виконавчої влади із спеціальним статусом та не є суб`єктом господарської діяльності.

Враховуючи сукупність наведених обставин суд зазначає, що позовні вимоги не є достатньо аргументованими та доведеними, тоді як право позивача не є таким, що порушено відповідачем у справі.

Суд зазначає, що обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи (частина 5 статті 236 Господарського процесуального кодексу України).

Відповідно до пункту 3 частини 4 статті 238 Господарського процесуального кодексу України у мотивувальній частині рішення зазначається, зокрема, мотивована оцінка кожного аргументу, наведеного учасниками справи, щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення позову, крім випадку, якщо аргумент очевидно не відноситься до предмета спору, є явно необґрунтованим або неприйнятним з огляду на законодавство чи усталену судову практику.

Разом з тим, на позивача покладений обов`язок обґрунтувати суду свої вимоги поданими до суду доказами, тобто, довести, що права та інтереси позивача дійсно порушуються, оспорюються чи не визнаються, а тому потребують захисту.

Обов`язок доказування та подання доказів відповідно до статті 74 Господарського процесуального кодексу України розподіляється між сторонами виходячи з того, хто посилається на певні юридичні факти, які обґрунтовують його вимоги та заперечення.

Частинами 3, 4 статті 13 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Саме позивач має довести наявність тих обставин, на підставі яких він звернувся до господарського суду з позовними вимогами належними та допустимими доказами, поданими у відповідності до приписів чинного процесуального законодавства.

В силу положень частини 4 статті 74 Господарського процесуального кодексу України суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи.

При цьому, суд зазначає, що до господарського суду має право звернутися кожна особа, яка вважає, що її право чи охоронюваний законом інтерес порушено чи оспорюється. Тобто в контексті цієї норми має значення лише суб`єктивне уявлення особи про те, що її право чи законний інтерес потребує захисту. Виключно суб`єктивний характер заінтересованості як переконаності в необхідності судового захисту суб`єктивного матеріального права чи законного інтересу може підтверджуватися при зверненні до суду лише посиланням на таку необхідність самої заінтересованої особи. Саме тому суд не вправі відмовити у прийнятті позовної заяви з тих лише підстав, що не вбачається порушення матеріального права чи законного інтересу позивача, або заявник без належних підстав звернувся до суду в інтересах іншої особи.

Рішення суду про задоволення позову може бути прийнято виключно у тому випадку, коли подані позивачем докази дозволять суду зробити чіткий, конкретний та безумовний висновок про обґрунтованість та законність вимог позивача.

Суд зазначає, що позивач, заявляючи позов та обираючи спосіб захисту повинен дбати про те, щоб резолютивна частина рішення, в якій остаточно закріплюється висновок суду щодо вимог позивача, могла бути виконана в процесі виконавчого провадження у справі, адже у кінцевому результаті ефективний засіб повинен забезпечити поновлення порушеного права, а у разі неможливості такого поновлення гарантувати особі можливість отримання нею відповідного відшкодування.

Для застосування того чи іншого способу захисту, необхідно встановити які ж права (інтереси) позивача порушені, невизнані або оспорені відповідачем і за захистом яких прав (інтересів) позивач звернувся до суду. При оцінці обраного позивачем способу захисту потрібно враховувати його ефективність, тобто спосіб захисту має відповідати змісту порушеного права, характеру правопорушення, та забезпечити поновлення порушеного права.

Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках (абзац 12 частини 2 статті 16 Цивільного кодексу України).

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону (частини 1 та 2 статті 5 Цивільно-процесуального кодексу України).

Враховуючи наведене, повно і всебічно з`ясувавши обставини, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, надавши оцінку всім аргументам учасників справи, суд дійшов висновку, що позов не є достатньо обґрунтованим, оскільки позивачем належними та допустимими доказами не доведено правомірності та законності позовних вимог, так само як і фактів порушення власних прав та інтересів відповідачем у справі.

За таких обставин, оцінивши подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному, всебічному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов висновку про відмову в задоволенні позовних вимог, з покладенням судового збору на позивача в порядку статті 129 Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до положень статті 129 Господарського процесуального кодексу України, витрати зі сплати судового збору покладаються на позивача.

На підставі викладеного, керуючись статтями 73-74, 76-79, 86, 129, 233, 237-238, 240-242 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва, -

ВИРІШИВ:

1. У задоволенні позову Товариства з обмеженою відповідальністю "ІСАГІС" до Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів про стягнення 5 329 665,27 грн. - відмовити.

2. Витрати по сплаті судового збору покласти на позивача.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення господарського суду може бути оскаржене в порядку та строки, передбачені ст.ст. 254, 256-259 ГПК України з урахуванням підпункту 17.5 пункту 17 Розділу XI "Перехідні положення" ГПК України.

Повний текст рішення складено та підписано 01.12.2023.

Суддя І.В. Приходько