ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
УХВАЛА

28 листопада 2023 року м. ХарківСправа № 922/4571/14 (922/4883/23)
Господарський суд Харківської області у складі:

судді Усатого В.О.

розглянувши матеріали

позовної заяви ВАТ "Лозівське АТП - 16309" в особі ліквідатора арбітражного керуючого Черкасова Станіслава Андрійовича
до ТОВ "Лозівське АТП-16309"
про витребування майна у межах справи № 922/4571/14 про банкрутство ВАТ "Лозівське АТП-16309"
ВСТАНОВИВ:

Постановою Господарського суду Харківської області від 27.11.2014 у справі 922/4571/14 ВАТ "Лозівське АТП 16309" визнано банкрутом та відкрито ліквідаційну процедуру, призначено ліквідатором арбітражного керуючого Мішина М.І.

Ухвалою суду від 26.04.2018 у справі 922/4571/14 усунено арбітражного керуючого Мішина М.І. від виконання повноважень ліквідатора ВАТ "Лозівське АТП 16309", призначено ліквідатором банкрута арбітражного керуючого Черкасова С.А.

До суду від ВАТ "Лозівське АТП - 16309" в особі ліквідатора арбітражного керуючого Черкасова Станіслава Андрійовича надійшла позовна заява (вх. № 4883 від 20.11.2023), в якій ліквідатор просить суд:

1. Прийняти до розгляду позовну заяву ліквідатора ВАТ «Лозівське АТП- 16309» про витребування майна із чужого незаконного володіння;

2. Задовольнити позовні вимоги ліквідатора ВАТ «Лозівське АТП-16309» та витребувати з володіння ТОВ «Лозівське АТП-16309» (, 64602, Харківська область, м. Лозова, вул. Польова, 1) нерухоме майно, а саме:

-контрольно-пропускний пункт з побутовими приміщеннями, літ. «А-2», загальною площею 1069,4 кв.м., що знаходиться за адресою Харківська область, м. Лозова, вул. Польова, 1;

- заправний пункт, літ. «Д», загальною площею 23,5 кв.м., що знаходиться за адресою Харківська область, м. Лозова, вул. Польова, 1;

- механічну мийку літ. «В», загальною площею 405,5 кв.м, з очисними спорудами літ. «С», «С-1», «С-2», що знаходяться за адресою Харківська область, м. Лозова, вул. Польова, 1;

- виробничий корпус літ. «Б-2», загальною площею 3983,9 кв.м., що знаходиться за адресою Харківська область, м. Лозова, вул. Польова, 1;

- одноповерхову нежитлову будівлю 2СК-26, літ. «Г», загальною площею 84,4 кв.м., що знаходиться за адресою Харківська область, м. Лозова, вул. Польова, 1.

Разом із позовною заявою від ліквідатора ВАТ "Лозівське АТП - 16309" арбітражного керуючого Черкасова Станіслава Андрійовича надійшло клопотання (вх.№31709 від 20.11.2023), в якому останній просить суд відстрочити сплату судового збору ВАТ "Лозівське АТП - 16309" за подання позовної заяви про витребування майна із чужого незаконного володіння до ухвалення судового рішення у справі.

Частиною другою статті 7 Кодексу України з процедур банкрутства визначено, що господарський суд, у провадженні якого перебуває справа про банкрутство, в межах цієї справи вирішує всі майнові спори, стороною в яких є боржник; спори з позовними вимогами до боржника та щодо його майна; спори про визнання недійсними результатів аукціону; спори про визнання недійсними будь-яких правочинів, укладених боржником; спори про повернення (витребування) майна боржника або відшкодування його вартості відповідно; спори про стягнення заробітної плати; спори про поновлення на роботі посадових та службових осіб боржника; спори щодо інших вимог до боржника. Склад учасників розгляду спору визначається відповідно до Господарського процесуального кодексу України. Господарський суд розглядає спори, стороною в яких є боржник, за правилами, визначеними Господарським процесуальним кодексом України. За результатами розгляду спору суд ухвалює рішення.

Враховуючи вищевикладене, відповідно до протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 20.11.2023 позовна заява (вхідний номер 4883/23) в межах справи про банкрутство №922/4571/14 (922/4883/23) передана на розгляд судді Усатому В.О.

У зв`язку з перебуванням с. Усатим В.О. з 17.11.2023 по 29.11.2023 на лікарняному, ухвалу у даній справі постановлено у перший робочий день судді, а саме 28.11.2023.

Розглянувши матеріали позовної заяви, господарський суд встановив, що позовну заяву подано без додержання процесуальних вимог статей 162, 164, 172 ГПК України з огляду на наступне.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 162 ГПК України позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта (для фізичних осіб - громадян України), якщо такі відомості відомі позивачу, вказівку на статус фізичної особи - підприємця (для фізичних осіб - підприємців), відомі номери засобів зв`язку та адресу електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Всупереч вищезазначеним вимогам закону, у позовній заяві не вказано повне найменування позивача (ВАТ "Лозівське АТП-16309") та відповідача ТОВ "Лозівське АТП-16309".

Крім того, у позовній заяві не зазначені відомості про наявність або відсутність електронного кабінету учасників справи.

Відповідно до ч. 2 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до ч. ч. 1, 2 статті 80 Господарського процесуального кодексу України учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

За ч. 4 статті 80 Господарського процесуального кодексу України якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу.

Згідно з ч. 1 ст. 81 Господарського процесуального кодексу України учасник справи у разі неможливості самостійно надати докази вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений в частинах другій та третій статті 80 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

Проте, всупереч вищезазначених вимог Господарського процесуального кодексу України ліквідатором до матеріалів позовної заяви не були додані взагалі докази в підтвердження заявлених вимог.

У відповідності до п. 2 ч. 1 статті 164 ГПК України закріплено, що до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Як зазначено судом вище, разом із позовною заявою від ліквідатора ВАТ "Лозівське АТП - 16309" арбітражного керуючого Черкасова Станіслава Андрійовича надійшло клопотання (вх.№31709 від 20.11.2023), в якому останній просить суд відстрочити сплату судового збору ВАТ "Лозівське АТП - 16309" за подання позовної заяви про витребування майна із чужого незаконного володіння до ухвалення судового рішення у справі. Обґрунтовуючи вищезазначене клопотання, ліквідатор вказує, що на момент звернення до суду з даним позовом залишок коштів на єдиному банківському (ліквідаційному) рахунку банкрута становить 0,00 грн, будь-які активи банкрута за рахунок яких можна сплатити судовий збір відсутні.

З приводу вищезазначеного клопотання, суд зазначає наступне.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України "Про судовий збір".

Відповідно ч. 1 ст. 8 Закону України "Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Згідно з частиною другою цієї статті суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Даний перелік умов відстрочення, розстрочення сплати судового збору або звільнення від його сплати є вичерпним.

З огляду на те, що ліквідатором не зазначено обставин та доказів поширення на нього умов передбачених в частині першій статті 8 Закону України "Про судовий збір", не вбачається правових підстав для задоволення клопотання ліквідатора про відстрочення сплати судового збору.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 22 грудня 2021 року у справі № 5023/277/11.

Статтею 4 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За змістом частини першої статті 190 ЦК України майном, як особливим об`єктом, вважаються окрема річ, сукупність речей, а також майнові права та обов`язки.

Позовними вимогами у даній справі є витребування майна, що за своїм змістом є майновою вимогою, тобто судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового характеру.

Частиною другою статті 4 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що ставка судового збору за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Пунктом 2 частини першої статті 163 ГПК України передбачено, що у позовах про визнання права власності на майно або його витребування ціна позову визначається вартістю майна.

Отже, судовий збір за подання позовної заяви про визнання права власності на майно, витребування або повернення майна (рухомих та нерухомих речей) визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Аналогічна правова позиція викладена в ухвалі Верховного Суду від 04.03.2019 у справі № 923/441/18.

У постанові від 25.08.2020 у справі № 910/13737/19 Велика Палата Верховного Суду зазначила, що майновий позов (позовна вимога майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 162, п. п. 1-3 ч. 1 ст. 163 ГПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці. Ціна позову визначається: 1) у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, або сумою, оспорюваною за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку; 2) у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; 3) у позовах, які складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог.

Тобто будь-який майновий спір має ціну.

Отже, судовий збір з позовної заяви про витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості - визначається з урахуванням вартості спірного майна.

Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову (постанова Великої Палати Верховного Суду від 26.02.2019 у справі № 907/9/17).

Як зазначено вище, судовий збір за подання до суду позовної заяви про витребування або повернення майна визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. При цьому суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки такий обов`язок покладається на позивача. Аналогічні правові висновки викладені в судових рішенням Верховного Суд у складі Касаційного господарського суду у справах №911/3045/16 від 23.01.2018, №903/14416/17 від 25.01.2018 та №923/441/18 від 04.03.2019.

Ліквідатором визначено ціну позову у розмірі 1271929,87 грн, водночас, ліквідатором не додані до позовної заяви документи, які дозволяють встановити ціну позову (вартість спірного майна) щодо вимог майнового характеру (витребування майна), а тому неможливо встановити розмір судового збору, який підлягає сплаті позивачем при поданні даної позовної заяви.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 ГПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає за необхідне позовну заяву ліквідатора ВАТ "Лозівське АТП - 16309" арбітражного керуючого Черкасова Станіслава Андрійовича залишити без руху, повідомити позивача про недоліки позовної заяви та надати п`ятиденний строк для їхнього усунення, а також попередити ліквідатора позивача про те, що згідно з ч. 4 ст.174 ГПК України, якщо він не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Окремо, суд звертає увагу ліквідатора, що у вступній частині позовної заяви містяться відомості про третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача ОСОБА_1 .

Треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї із сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи.

Якщо суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до розгляду встановить, що рішення господарського суду може вплинути на права та обов`язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі у справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору. (ч. 1, 2 ст. 50 ГПК України).

Також, ч. 3 ст. 50 ГПК України визначено, що у заяві про залучення третьої особи зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі.

З матеріалів позовної заяви вбачається, що ліквідатором позивача не зазначено яким чином рішення у даній справі може вплинути на права та обов`язки ОСОБА_1 .

Керуючись ст. ст. 162, 164, 174, 232-235 ГПК України, суд

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання ліквідатора ВАТ "Лозівське АТП - 16309" арбітражного керуючого Черкасова Станіслава Андрійовича про відстрочення сплати судового збору (вх.№31709 від 20.11.2023).

Залишити без руху позовну заяву (вхідний номер 4883/23 від 20.11.2023).

Надати ліквідатору позивача строк 5 днів з дня вручення йому цієї ухвали для усунення недоліків, а саме:

- зазначити повне найменування позивача (ВАТ "Лозівське АТП-16309") та відповідача ТОВ "Лозівське АТП-16309";

- зазначити відомості про наявність або відсутність електронного кабінету учасників справи;

- надати докази в підтвердження заявлених вимог;

- надати документи, які дозволяють встановити ціну позову (вартість спірного майна);

- надати докази сплати судового збору у встановлених порядку та розмірі (як за вимогу майнового характеру).

Роз`яснити, що якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статті 176 цього Кодексу.

Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Повідомити учасників справи про можливість одержання інформації по справі зі сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою http://court.gov.ua/.

Ухвала набирає чинності з моменту її підписання.

Ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя В.О. Усатий