ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"01" грудня 2023 р. м. Київ Справа №910/12880/22

Господарський суд Київської області у складі головуючої судді Третьякової О.О., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження справу №910/12880/22

За позовом Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» (08150, Київська обл., Фастівський р-н, м. Боярка, вул. Шевченка Т., буд. 178)

до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» (04136, м. Київ, вул. Стеценка, 1А)

про стягнення 9672,72 грн

без повідомлення (виклику) сторін

встановив:

До Господарського суду Київської області від Господарського суду міста Києва в порядку ст.31 Господарського процесуального кодексу України надійшла позовна заява Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» (далі позивач) до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» (далі відповідач) про стягнення 9672,72 грн майнової шкоди, завданої пошкодженням газопроводу середнього тиску Д40 мм ПЕ, яке сталося 26.07.2021 за адресою: Київська обл., с. Скибин, вул. Деснянська, 13.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 16.01.2023 відкрито провадження у справі №910/12880/22, постановлено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін у зв`язку з малозначністю справи в порядку п.1 ч.5 ст.12, ч.1 ст.247, ч.1 ст.250 Господарського процесуального кодексу України, відповідачу визначено строк для подання відзиву на позов та заперечень на відповідь на відзив, позивачу - строк для подання відповіді на відзив та ін.

До Господарського суду Київської області від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому відповідач проти позову заперечує в повному обсязі, мотивуючи тим, що позивачем не надано документації із землеустрою земельної ділянки для будівництва об`єкта ГРМ, які б свідчили б про наявність встановленої охоронної зони газопроводу за адресою: Київська обл., с. Скибин, вул. Деснянська, 13. Також відповідач наголошує на тому, що на час планування та розроблення технічної документації на виконання робіт з електрифікації земельної ділянки замовника за адресою: Київська обл., с. Скибин, вул. Деснянська, 13 у відповідача були відсутні відомості щодо наявності газопроводу за вказаною адресою. Крім того, відповідач зазначає, що позивачем не надано до суду доказів наявності позначень газопроводу на місцевості, у відповідності до ДБН В.2.5-20:2018 «Газопостачання». Відтак, відповідач твердить, що за таких умов у нього були відсутні підстави для виконання обов`язку щодо погодження з позивачем земляних робіт за адресою: Київська обл., с. Скибин, вул. Деснянська, 13.

Відповідач вважає, що позивачем не надано доказів, які б свідчили б про наявність завданої відповідачем позивачу шкоди. Зокрема, позивачем не надано доказів перебування газопроводу середнього тиску, розташованого за адресою: Київська обл., с. Скибин, вул. Деснянська, 13, як нерухомого майна у власності або на балансі позивача.

Також відповідач звертає увагу суду, що акт пошкодження газопроводу від 26.07.2021, на підставі якого позивачем здійснено розрахунок об`єму витрат природного газу через пошкодження газопроводу, не відповідає встановленій в додатку 20 Кодексу газорозподільних систем (далі Кодекс ГРС) формі, у зв`язку з чим відповідач був позбавлений можливості внести свої зауваження та надати пояснення.

До Господарського суду Київської області від позивача надійшла відповідь на відзив з додатками, в якій позивач просить суд встановити йому додатковий строк для подання доказів по справі №910/12880/22 та приєднати до матеріалів справи докази, додані до відповіді на відзив, у тому числі копію договору на господарське відання складовими Єдиної газотранспортної системи України (між власниками та газотранспортними або газорозподільними підприємствами) від 05.09.2013 №14 з додатком №1 «Перелік майна, яке передається ПАТ «Київоблгаз» на праві господарського відання». Заперечуючи доводи відповідача, позивач наголошує на тому, що виконання земляних робіт в охоронній зоні газопроводу можливе за умови отримання дозволу на проведення земляних робіт в охоронній зоні, передбачений п.7-8 глави 4 розділу III Кодексу ГРС; повідомлення представника Оператора ГРМ не пізніше ніж за добу до початку робіт щодо проведення земляних робіт; виявлення фактичного місця розташування газопроводу шляхом шурфування вручну в присутності представника газорозподільного підприємства, і лише після цього - продовження роботи землерийною технікою.

Крім того, позивач наголошує на тому, що в матеріалах справи наявна постанова КРЕКП «Про видачу ліцензії на розподіл природного газу ПАТ «Київоблгаз» від 29.06.2017 №855, у додатку до якої визначена територія, де знаходиться газорозподільна система, що перебуває у власності, господарському віданні, користуванні чи експлуатації ПАТ «Київоблгаз».

При цьому, позивач вказує, що твердження відповідача про те, що на час планування та розроблення технічної документації на виконання робіт з електрифікації земельної ділянки замовника у відповідача були відсутні відомості щодо наявності газопроводу за вказаною адресою, не заслуговують на увагу, оскільки останній не звертався до позивача щодо уточнення місця розташування газопроводу.

Також позивач наголошує на тому, що акт про порушення за формою, наведеною в додатку 20 до цього Кодексу ГРС складається лише у випадку виявлення у споживача або несанкціонованого споживача порушень, визначених у главі 2 розділу ХІ Кодексу ГРС. Відповідно до пункту 4 глави 1 розділу І Кодексу ГРС, відповідач не є споживачем або несанкціонованим споживачем, а тому вимога щодо складення акту про порушення у формі, що затверджена додатком 20 Кодексу ГРС не застосовується. В даному випадку Кодекс ГРС не визначає обов`язкової форми щодо акту пошкодження газопроводу, а тому форма даного акта була затверджена Додатком 1 до наказу АТ «Київоблгаз» №01Но-215-1218 від 10.12.2018.

Відтак позивач наголошує на безпідставності посилань відповідача на пункт 8 розділу 5 глави XI Кодексу ГРС про те, що акт про порушення має бути розглянутий комісією з розгляду актів про порушення вимог Кодексу ГРС, оскільки пошкодження газопроводу не відноситься до виду порушення Кодексу ГРС щодо якого має право приймати рішення комісія Оператора ГРМ (АТ «Київоблгаз»), а відноситься до деліктних правовідносин по відшкодуванню майнової шкоди.

Заперечуючи аргументи відповідача, позивач наголошує на тому, що виконання земляних робіт в охоронній зоні газопроводу можливе за умови отримання дозволу на проведення земляних робіт в охоронній зоні, передбачений п. 7-8 глави 4 розділу III Кодексу газорозподільних систем; повідомлення представника Оператора ГРМ не пізніше ніж за добу до початку робіт щодо проведення земляних робіт; виявлення фактичного місця розташування газопроводу шляхом шурфування вручну в присутності представника газорозподільного підприємства, і лише після цього - продовження роботи землерийною технікою.

Позивач звергає увагу суду, що відповідач фактично визнає факт пошкодження ним газопроводу 26.07.2021 за зазначеною адресою.

До Господарського суду Київської області від відповідача надішли заперечення на відповідь на відзив, в яких відповідач просить суд відмовити позивачу в задоволені позову в повному обсязі. Відповідач вважає, що позивачем не доведено факту обізнаності відповідача щодо охоронної зони земельної ділянки; причинно-наслідковий зв`язок між подією і неотриманням відповідачем дозволу не підтверджує наявності вини ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» у ситуації, яка склалась щодо пошкодження газопроводу. Також позивачем не доведено, що ним як особою, на яку покладено обов`язок вчиняти попереджувальні заходи для безаварійної експлуатації газорозподільних систем, обов`язки виконані у повному обсязі та належним чином.

До суду від позивача надійшли письмові пояснення, в яких позивач наголошує на тому, що відповідно до пункту 4 Типового порядку видачі дозволів на порушення об`єктів благоустрою або відмови в їх видачі, переоформлення, видачі дублікатів, анулювання дозволів, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 30.10.2013 №870, відповідач перед проведенням земляних робіт зі встановлення електроопор в межах населеного пункту с. Скибин, Київської області зобов`язаний був отримати дозвіл від органу місцевого самоврядування. При цьому підставою для отримання дозволу на порушення об`єктів благоустрою, що видається відповідним органом сільської, селищної, міської ради, у відповідності до пунктів 13 та 14 глави 4 розділу ІІІ Кодексу ГРС є письмове погодження, видане Оператором ГРМ.

Відтак, позивач твердить, що посилання відповідача на те, що він не мав можливості встановити наявність обмежень щодо проведення робіт в межах земельної ділянки є безпідставними, оскільки роботи проводились без обов`язкового дозволу виконавчого органу, якому б мало передувати письмове погодження з АТ «Київоблгаз».

Розглянувши подані документи і матеріали, проаналізувавши позовні вимоги, з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, відзив, відповідь на відзив, заперечення на відповідь на відзив та письмові пояснення позивача, оцінивши наявні докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтуються на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому їх дослідженні, суд

встановив:

Між Калинівською селищною радою (далі власник) та Публічним акціонерним товариством по газопостачанню та газифікації «Київоблгаз» (назва після зміни Акціонерне товариство «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз») (далі підприємство) укладено договір на господарське відання складовими Єдиної газотранспортної системи України (між власниками та газотранспортними або газорозподільними підприємствами) від 05.09.2013 №14 (далі - договір), відповідно до умов якого предметом цього договору є надання підприємству на праві господарського відання належних власнику складових Єдиної газотранспортної системи України (далоі майно): які безпосередньо приєднані до газових мереж підприємства, яке є газорозподільним, та використовується для забезпечення розподілу природного газу (договір укладається з газорозподільним підприємством), або які призначені для розподілу природного газу від газорозподільних станцій безпосередньо споживачам (договір укладається з газорозподільним підприємством), або які призначені для транзитного, міждержавного, міжрегіонального транспортування природного газу (договір укладається з газотранспортним підприємством) (п.1.1 договору).

Відповідно до п.1.2 договору перелік майна, яке надається підприємству на праві господарського відання, зазначається в додатку, який є невід`ємною частиною цього договору.

Згідно з п.1.3 договору право господарського відання майном у підприємства виникає з дати підписання сторонами цього договору та акта приймання-передачі майна з урахуванням вимог Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень».

Цей договір укладається строком на 25 (двадцять п`ять) років (п.7.2 договору).

У додатку №1 до договору на господарське відання складовими Єдиної газотранспортної системи України (між власниками та газотранспортними або газорозподільними підприємствами) від 05.09.2013 №14 визначено перелік майна, яке передається ПАТ «Київоблгаз» на праві господарського відання, зокрема, с. Скибин, вул. Деснянська: Назва об`єкту: Г-д с/т Дн 110 Дн 40; Одиниця виміру: км; Кількість: 0,233, 0,128.

Відповідно до постанови НКРЕКП №855 від 29.06.2017 «Про видачу ліцензії на розподіл природного газу ПАТ «Київоблгаз», вирішено видати Публічному акціонерному товариству по газопостачанню та газифікації «Київоблгаз» () ліцензію на право провадження господарської діяльності з розподілу природного газу в межах території, де знаходиться газорозподільна система, що перебуває у власності, господарському віданні, користуванні чи експлуатації Публічного акціонерного товариства по газопостачанню та газифікації «Київоблгаз» відповідно до додатка.

Додатком до постанови НКРЕКП №855 від 29.06.2017 визначено територію, де знаходиться газорозподільна система, що перебуває у власності, господарському віданні, користуванні чи експлуатації Публічного акціонерного товариства по газопостачанню та газифікації «Київоблгаз» - Київська область.

Постановою НКРЕКП №1220 від 25.06.2019 «Про внесення змін до постанови НКРЕКП від 29 червня 2017 року №855», у тексті та додатку постанови №855 від 29.06.2017 абревіатуру «ПАТ» замінено абревіатурою «АТ».

Тобто, газопроводи середнього та низького тисків за адресою с. Скибин, вул. Деснянська, 13, перебувають на праві господарського відання позивача у даній справі.

26.07.2021 о 15:35 аварійною службою Броварського відділення управління експлуатації АТ «Київоблгаз» отримано заявку №1278 щодо прориву газопроводу с/т. Адреса замовника: с. Скибин, вул. Деснянська, буд.16-18-13

З вищевказаної заявки вбачається, що згідно з результатами обстеження при прибутті на місце виклику було виявлено прорив газопроводу с/т п/е ш40 мм. Встановлено пережим. Заявку передано в службу АВР (Аварійно-відновлювальних робіт).

Актом від 26.07.2021 про пошкодження газопроводу, складеного комісією Броварського відділення АТ «Київоблгаз» за адресою с. Скибин, вул. Деснянська, 13, засвідчено, що в аварійно-диспетчерську службу надійшла заявка щодо пошкодження вуличного підземного газопроводу середнього тиску; пошкодження газопроводу становить 10 на 30 мм; земляні роботи (буріння котлованів під електроопори) проводились організацією ДТЕК Київські Регіональні Електромережі; з АТ «Київоблгаз» дані роботи були не погоджені.

Відповідно до підпункту 17 пункту «а» частини першої ст. 30 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належать: видача дозволу на порушення об`єктів благоустрою у випадках та порядку, передбачених законом.

Відповідно до абзацу першого та другого частини 1 статті 4-1Закону України «Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності» порядок проведення дозвільної (погоджувальної) процедури, переоформлення та анулювання документів дозвільного характеру центральними органами виконавчої влади, їх територіальними органами встановлюється Кабінетом Міністрів України за поданням відповідного дозвільного органу, погодженим з уповноваженим органом, якщо інше не передбачено міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Порядок проведення дозвільної (погоджувальної) процедури, переоформлення та анулювання документів дозвільного характеру, що законами України віднесено до повноважень органів місцевого самоврядування, встановлюється їх рішенням, а у випадках, передбачених законом, - на підставі типових порядків, затверджених Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 30.10.2013 №870 затверджено Типовий порядок видачі дозволів на порушення об`єктів благоустрою або відмови в їх видачі, переоформлення, видачі дублікатів, анулювання дозволів (далі за текстом - Типовий порядок). Вказаний порядок встановлює процедуру видачі дозволів на порушення об`єктів благоустрою (далі - дозвіл) або відмови в їх видачі, переоформлення, видачі дублікатів, анулювання дозволів.

Відповідно до абзаців першого та другого пункту 4 Типового порядку дозвіл видається виконавчим органом сільської, селищної, міської ради за місцем проведення робіт на підставі письмової заяви, що подається відповідною юридичною особою чи фізичною особою - підприємцем (або їх уповноваженим представником), за формою згідно з додатком 1. Для отримання дозволу подається заява юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, що здійснюють порушення об`єктів благоустрою, пов`язане з проведенням земляних та/або ремонтних робіт.

Пунктом 6 Типового порядку передбачено, що дозвіл видається на проведення робіт, перелік яких наведено у додатку 3. Строк дії дозволу визначається з урахуванням умов проведення робіт і не може перевищувати один рік.

Додатком 3 до Типового порядку затверджено Перелік земляних та/або ремонтних робіт, для проведення яких необхідно отримати дозвіл, такими роботами є: 1. Земляні або монтажні роботи, не пов`язані з прокладенням, перекладенням, ремонтом інженерних мереж і споруд. 2. Земляні або монтажні роботи, пов`язані з розриттям дорожнього покриття вулиць, доріг, майданів, площ. 3. Роботи, пов`язані з порушенням благоустрою об`єктів зеленого господарства. 4. Роботи, пов`язані з інженерними вишукуваннями. 5. Роботи, пов`язані з археологічними дослідженнями. 6. Улаштування нових та/або заміна існуючих посадкових майданчиків для пасажирів міського громадського транспорту з встановленням навісу або павільйону. 7. Ремонт та/або улаштування майданчиків для паркування транспортних засобів, спортивних, дитячих та інших майданчиків. 8. Заміна пошкоджених та застарілих конструкцій опор, ліхтарів, освітлювальної арматури, тросів, розтяжок, кабелів, дротів, комунікаційної апаратури. 9. Прокладення, перекладення або заміна водостічних, водопровідних труб та водоприймальних колодязів. 10. Установлення нових, відновлення, ремонт та заміна існуючих малих архітектурних форм. 11. Відбудова, відновлення зруйнованих частин фундаментів пам`ятників, декоративних скульптур та композицій, елементів обладнання фонтанів та декоративних басейнів із заміною зношених труб та водопровідної арматури фонтанів тощо. 12. Установлення нових та/або ремонт і відбудова пошкоджених споруд і обладнання пляжів (гардеробів, камер схову, пунктів прокату пляжного інвентарю, туалетів, лав, грибків, навісів, альтанок тощо), спортивного та дитячого устаткування.

Враховуючи викладене, відповідач перед початком проведенням земляних робіт зі встановлення електроопор в межах населеного пункту с. Скибин зобов`язаний був отримати дозвіл від органу місцевого самоврядування.

Разом з тим, в матеріалах справи відсутній дозвіл органу місцевого самоврядування для проведення відповідачем будь-яких земляних та/або ремонтних робіт.

Відповідно до пунктів 7 та 8 глави 4 розділу III Кодексу ГРС проведення ремонтних будівельних та/або земляних робіт в охоронній зоні ГРМ здійснюється відповідно до законодавства за письмовим погодженням Оператора ГРМ.

Письмове погодження, що надається Оператором ГРМ на право проведення ремонтних, будівельних та земляних робіт поблизу ГРМ, має містити вимоги та умови, обов`язкові для виконавців при виконанні ремонтних, будівельних та земляних робіт. До погодження додається схема газопроводу та інженерних комунікацій, споруд (ГРП, ШРП, ВОГ, засобів електрозахисту тощо).

Відповідно до пунктів 13 та 14 глави 4 розділу III Кодексу ГРС дозвіл на порушення об`єктів благоустрою видається відповідним виконавчим органом сільської, селищної, міської ради за місцем проведення робіт. Підставою для отримання дозволу на порушення благоустрою для проведення ремонтних, будівельних та земляних робіт в охоронній зоні є письмове погодження, видане Оператором ГРМ відповідно до вимог цієї глави.

Тобто, підставою для отримання дозволу виконавчого органу місцевого самоврядування на проведення земляних робіт в межах населеного пункту є письмове погодження, видане Оператором ГРМ.

Роботи проводились без дозволу місцевого самоврядування на порушення об`єктів благоустрою та обов`язкового письмового погодження з АТ «Київоблгаз».

Комісією Броварського відділення АТ «Київоблгаз» встановлено, що роботи виконувались ДТЕК Київські Регіональні Електромережі. Копію складеного акта було вручено представнику ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі», про що міститься власноручний підпис його представника у вказаному акті.

Позивач звернувся до відповідача з листом від 06.06.2022 №810-Сл-6991-0622 з вимогою оплатити суму завданих збитків пошкодженням газопроводу. До листа додавались: проект договору про відшкодування матеріальних збитків внаслідок пошкодження газопроводу №519 - 2 екземпляри; копія розрахунку матеріальної шкоди, заподіяної АТ «Київоблгаз», внаслідок пошкодження газопроводу середнього тиску д40 мм ПЕ, яке сталось 26.07.2021 року за адресою: с. Скибин, вул. Деснянська, 13 2 екземпляри.

Відповідач на вказану вимогу відповіді не надав, заявлені збитки не відшкодував.

Згідно з наданим позивачем розрахунком матеріальної шкоди, заподіяної АТ «Київоблгаз», внаслідок пошкодження газопроводу середнього тиску д40 мм ПЕ, яке сталось 26.07.2021 року за адресою: с. Скибин, вул. Деснянська, 13, матеріальні збитки позивача, згідно з переліком, становлять 9672,72 грн.

Відповідно до п. 7 розділу 4 глави 11 Кодексу ГРС об`єм витоку (витрати) природного газу при аварійних ситуаціях через пошкоджений газопровід третіми особами, що є юридичними особами чи фізичними особами підприємцями, визначається відповідно до пункту 6 цієї глави.

Пунктом 6 розділу 4 глава 11 Кодексу ГРС встановлено, що якщо при порушеннях, визначених в пунктах 1-5 цієї глави, неможливо достовірно встановити номінальну потужність газового обладнання (відмова в доступі до об`єкта споживача, газовий відвід без наявного підключеного газового обладнання, несертифіковане обладнання, відсутність заводських паспортів, маркувань тощо), визначення об`єму природного газу здійснюється з урахуванням проміжку часу, за який необхідно визначити об`єм необлікованого природного газу, пропускної спроможності площі отвору, сопла, пальника або газопроводу за формулою, наведеною у цьому пункті.

Перевіривши розрахунок позивача, суд встановив, що він виконаний арифметично вірно у відповідності до пункту 6 розділу 4 глава 11 Кодексу ГРС, відтак, розрахунковий об`єм витоку (витрати) природного газу в даній аварійній ситуації через пошкодження газопроводу становить 255,23 м.куб.

Згідно зі ст.20 Господарського кодексу України кожний суб`єкт господарювання та споживач має право на захист своїх прав і законних інтересів. Права та законні інтереси зазначених суб`єктів захищаються шляхом, зокрема, відшкодування збитків.

Частиною 1 ст.22 Цивільного кодексу України визначено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права має право на їх відшкодування. У відповідності до частини 2 цієї ж статті збитками є втрати, яких особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки; доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Господарський кодекс України збитками визначає витрати, зроблені управненою стороною, втрата або пошкодження її майна, а також неодержані нею доходи, які управнена сторона одержала б у разі належного виконання зобов`язання або додержання правил здійснення господарської діяльності другою стороною (стаття 224 Господарського кодексу України).

До складу збитків, згідно зі ст.225 Господарського кодексу України, що підлягають відшкодуванню особою, яка допустила господарське правопорушення, включаються зокрема, вартість втраченого, пошкодженого або знищеного майна, визначена відповідно до вимог законодавства, додаткові витрати, понесені стороною, яка зазнала збитків внаслідок порушення зобов`язань другою стороною.

За положеннями чч.1, 2 ст.1166 Цивільного кодексу України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, заподіяна майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Відповідно до ч.1 ст.1172 Цивільного кодексу України юридична або фізична особа відшкодовує шкоду, завдану їхнім працівником під час виконання ним своїх трудових (службових) обов`язків.

Підставою для відшкодування шкоди за загальними правилами є наявність таких чотирьох елементів складу цивільного правопорушення як: шкода; протиправна поведінка її заподіювача; причинний зв`язок між шкодою та протиправною поведінкою заподіювача; вина. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає.

Враховуючи викладені обставини справи, суд встановив, що відповідач виконував земляні роботи без отримання дозволу органу місцевого самоврядування, підставою для якого мав бути письмовий дозвіл Оператора ГРМ; не повідомив Оператора ГРМ, у відповідності до п.16 глави 4 розділу III Кодексу ГРС, не пізніше ніж за добу до початку проведення земляних робіт; не виявив фактичне місце розташування газопроводу шляхом шурфування вручну в присутності представника газорозподільного підприємства, у відповідності до п.1.34 ПБСГ, у зв`язку з чим пошкодив поліетиленовий газопровід середнього тиску за адресою: с. Скибин, вул. Деснянська, 13 який перебуває у АТ «Київоблгаз» на праві господарського відання, що призвело до витоку газу та необхідності позивачу проводити роботи для усунення аварійної ситуації, а відтак, позивачем доведено повний склад цивільного правопорушення, що є підставою для прийняття судом рішення про відшкодування шкоди.

У випадку дотримання відповідачем законодавства, а саме отримання дозволу органу місцевого самоврядування та повідомлення до початку робіт Оператора ГРМ щодо проведення робіт, представником Оператора ГРМ, у відповідності до п. п. 17 глави 4 розділу III Кодексу ГРС, особи, які залучені для проведення ремонтних, будівельних та земляних робіт в охоронних зонах, були б ознайомлені (проінструктовані) з інформацією про місцезнаходження газопроводу і споруд на ньому, їх позначення на місцевості, можливі аварійні ситуації і дії при їх виникненні.

Суд відхиляє доводи відповідача про те, що акт пошкодження газопроводу від 26.07.2021, на підставі якого позивачем здійснено розрахунок об`єму витрат природного газу через пошкодження газопроводу, не відповідає встановленій в додатку 20 Кодексу ГРС формі, у зв`язку з чим, відповідач був позбавлений можливості внести свої зауваження та надати пояснення, з огляду на таке.

Пунктом 1 глави 5 розділу 11 Кодексу ГРС передбачено, що у разі виявлення у споживача або несанкціонованого споживача порушень, визначених у главі 2 цього розділу, на місці їх виявлення представником Оператора ГРМ складається акт про порушення за формою, наведеною в додатку 20 до цього Кодексу.

Разом з цим, п. 1 глави 2 розділу 11 Кодексу ГРС встановлено види порушень споживача та несанкціонованого споживача, які кваліфікуються як несанкціонований відбір природного газу з ГРМ (крадіжка газу) та внаслідок яких щодо них здійснюється нарахування необлікованих об`ємів (обсягів) природного газу, належать: наявність несанкціонованого газопроводу; несанкціоноване відновлення газоспоживання; несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ (комерційного ВОГ, зокрема лічильника газу); несанкціоноване підключення газових приладів на об`єкті споживача, який обліковується за нормами споживання; несанкціоноване підключення газових приладів, внаслідок якого перевищується діапазон обчислення вузла обліку (сумарна номінальна потужність газових приладів і пристроїв перевищує діапазон обчислення вузла обліку); використання природного газу споживачем за відсутності чи після розірвання договору розподілу природного газу.

Тобто, акт про порушення за формою, наведеною в додатку 20 до цього Кодексу ГРС, складається лише у випадку виявлення у споживача або несанкціонованого споживача порушень, визначених у главі 2 розділу ХІ Кодексу ГРС.

Відповідно до пункту 4 глави 1 розділу І Кодексу ГРС, відповідач у спірних відносинах не виступає споживачем або несанкціонованим споживачем природного газу, спірні правовідносини належать до позадоговірних-деліктних, а тому вимога щодо складення акту про порушення у формі, що затверджена додатком 20 Кодексу ГРС, не може бути застосована.

Враховуючи викладене, суд відхиляє посилання відповідача на пункт 8 розділу 5 глави XI Кодексу ГРС про те, що акт про порушення має бути розглянутий комісією з розгляду актів про порушення вимог Кодексу ГРС, з огляду на те, що пошкодження газопроводу не відноситься до виду порушення Кодексу ГРС щодо якого має право приймати рішення комісія Оператора ГРМ.

Разом з тим, суд погоджується з доводами позивача, що Кодекс ГРС не визначає обов`язкової форми щодо акта пошкодження газопроводу, а відтак, є правомірним використання позивачем форми акту, яка була затверджена Додатком 1 до наказу АТ «Київоблгаз» №01Но-215-1218 від 10.12.2018.

Судом встановлено, що будь-яких письмових заперечень, зауважень чи відповіді відповідача на складений акт про пошкодження, копію якого 26.07.2021 було вручено представнику ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» відповідачем не надавалось.

Решта доводів учасників справи та всі подані докази судом досліджені та розглянуті та не спростовують вказаного висновку суду. У справі «Руїз Торіха проти Іспанії» Європейський суд з прав людини вказав, що відповідно до практики, яка відображає принцип належного здійснення правосуддя, судові рішення мають в достатній мірі висвітлювати мотиви, на яких вони базуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент.

Відповідно до ст.13 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності.

Відповідно до ст.73 Господарського процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень (ст.74 Господарського процесуального кодексу України).

Належними у розумінні ч.1 ст.76 Господарського процесуального кодексу України є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування.

Згідно з ч.2 ст.76 Господарського процесуального кодексу України предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

За приписами ч. 1 ст.77 Господарського процесуального кодексу України обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування (ч.1 ст.79 Господарського процесуального кодексу України).

Обов`язок із доказування слід розуміти як закріплену в процесуальному та матеріальному законодавстві міру належної поведінки особи, що бере участь у судовому процесі, із збирання та надання доказів для підтвердження свого суб`єктивного права, що має за мету усунення невизначеності, яка виникає в правовідносинах у разі неможливості достовірно з`ясувати обставини, які мають значення для справи.

За таких обставин суд вважає, що вимога позивача про стягнення з відповідача 9672,72 грн збитків є правомірною, обґрунтованою, документально підтвердженою, відповідачем належним чином не спростованою, отже такою, що підлягає задоволенню в повному обсязі.

Витрати по сплаті судового збору відповідно до ст.129 Господарського процесуального кодексу України покладаються на відповідача.

Керуючись ст. 2, 7, 8, 11, 14, 18, 20, 73-80, 129, 233, 236-238, 240, 241, 252 Господарського процесуального кодексу України, суд

вирішив:

1. Позов Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» про стягнення 9672,72 грн збитків задовольнити повністю.

2. Стягнути з Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» (04136, м. Київ, вул. Стеценка, 1А, ідентифікаційний код 23243188) на користь Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» (08150, Київська обл., Фастівський р-н, м. Боярка, вул. Шевченка Т., буд. 178, ідентифікаційний код 20578072) 9672 (дев`ять тисяч шістсот сімдесят дві) грн 72 коп. збитків та 2481 (дві тисячі чотириста вісімдесят одну) грн 00 коп. витрат по сплаті судового збору.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Північного апеляційного господарського суду в порядку, передбаченому ст.257 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст рішення складено та підписано 01.12.2023.

Суддя О.О. Третьякова