УХВАЛА

м. Київ

04.12.2023Справа № 910/18279/23

Суддя Мандриченко О.В., розглянувши

позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Транспортні технології плюс"

до Комунального підприємства "Київпастранс"

про стягнення 1 451 067,30 грн, -

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Транспортні технології плюс" звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом, у якому просить суд стягнути з Комунального підприємства "Київпастранс" на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Евро Тек" грошові кошти у розмірі 1 451 067,30 грн, з яких 1 106 667,80 грн основної заборгованості за поставлені товари, 317 707,31 грн пені за порушення термінів оплати товару, 20 689,00 грн 3% річних та 6003,09 грн інфляційних втрат.

Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням відповідачем зобов`язань за договором № 52.22-95 від 24.06.2022, договором № 52.22-96 від 24.06.2022, договором № 52.23-8 від 12.01.2023 та договором № 52.23-9 від 17.01.2023.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку про наявність підстав для повернення позовної заяви, зважаючи на наступне.

Згідно пункту 2 частини п`ятої статті 174 Господарського процесуального кодексу України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи у разі, якщо порушено правила об`єднання позовних вимог (крім випадків, в яких є підстави для застосування положень статті 173 цього Кодексу).

За своїм процесуальним призначенням інститут об`єднання позовних вимог забезпечує правильність і одностайність розгляду та вирішення окремих позовних вимог, які можуть бути розглянуті як самостійні справи, але об`єднуються однорідністю вимог, тобто вимог, які випливають з одних і тих же правовідносин.

Крім того, об`єднання позовних вимог дає можливість досягти процесуальної економії, ефективніше використати процесуальні засоби для відновлення порушеного права, а також унеможливити винесення різних рішень за однакових обставин.

Отже, порушенням правила об`єднання вимог є об`єднання неоднорідних вимог, тобто таких, які не пов`язані між собою підставами виникнення або доказами, що підтверджують ці вимоги.

Так, підставою позову є обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги і докази, що стверджують позов, зокрема факти матеріально-правового характеру, що визначаються нормами матеріального права, які врегульовують спірні правовідносини, їх виникнення, зміну, припинення.

Доказами в господарському судочинстві є будь-які відомості, отримані у визначеному законом порядку, на підставі яких суд установлює наявність або відсутність обставин, на яких обґрунтовуються вимоги і заперечення осіб, що беруть участь у справі, та інші обставини, які мають значення для правильного розгляду справи.

Предмет і підстава позову сприяють з`ясуванню наявності і характеру спірних правовідносин між сторонами, застосуванню необхідного способу захисту права, визначенню кола доказів, необхідних для підтвердження наявності конкретного цивільного права і обов`язку.

В даному випадку, як вбачається з матеріалів позовної заяви, позивачем у поданій до суду позовній заяві об`єднано декілька позовних вимог, що є підставою для повернення позовної заяви позивачу.

Так, за поданою позивачем позовною заявою фактично підлягають вирішенню декілька окремих спорів між сторонами, які виникли внаслідок правовідносин за чотирма різними договорами, а саме договором № 52.22-95 від 24.06.2022, договором № 52.22-96 від 24.06.2022, договором № 52.23-8 від 12.01.2023 та договором № 52.23-9 від 17.01.2023.

Так, судом має бути надана правова оцінка кожному договору, відповідність їх вимогам закону, мають бути встановлені обставини щодо виконання/невиконання відповідачем зобов`язань за кожним договором; наявність/відсутність підстав для стягнення заборгованості за кожним договором; встановлення сум заборгованості тощо.

Таким чином суду необхідно буде здійснити аналіз кожного окремого із заявлених предметів позову, надати їм правову оцінку з дослідженням окремо взятого кола доказів.

Суд звертає увагу, що навіть у випадку коли позивач правомірно об`єднав вимоги, пов`язані між собою, суд вправі повернути позовну заяву, якщо вважатиме, що сумісний розгляд об`єднаних вимог перешкоджатиме з`ясуванню прав і взаємовідносин сторін чи суттєво утруднить вирішення спору.

Отже, враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що сумісний розгляд об`єднаних позивачем вимог значно ускладнить судовий розгляд та сприятиме затягуванню учасниками судового процесу вирішення спору по суті, так як подані в обґрунтування позовних вимог документи, є окремими по вказаним правочинам.

При цьому, суд виходить з того, що обсяг наданих матеріалів і доказів не дозволяє суду самостійно здійснити роз`єднання позовних вимог на підставі положень статті 173 Господарського процесуального кодексу України.

Крім того, суд зазначає, що об`єднання позовних вимог є правом, а не обов`язком суду, а тому суд приходить до висновку, що об`єднання позовних вимог може мати негативні наслідки для виконання всіх завдань господарського судочинства, встановлених в статті 2 Господарського процесуального кодексу України, додержання яких превалює над будь-якими іншими доводами учасників судового процесу, зокрема сумісний розгляд декількох вимог, навіть тісно пов`язаних і однорідних, розширює предмет доказування у справі, ускладнює розгляд та вирішення справи по суті (Аналогічні доводи висловлені в Постанові Верховного суду у складі суддів Касаційного господарського суду від 14.08.2018 у справі № 910/3569/18).

З огляду на викладене суд вважає за необхідне повернути поданий позов заявнику для роз`єднання позовних вимог.

Також суд вважає за необхідне звернути увагу позивача, що згідно частини восьмої статті 174 Господарського процесуального кодексу України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею до господарського суду в загальному порядку після усунення недоліків.

На підставі викладеного та керуючись статтями 164, 174, 232, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Транспортні технології плюс" (01135, м. Київ, вул. В`ячеслава Чорновола, буд. 41, офіс 304) і додані до неї документи повернути.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена у порядку, встановленому статтею 256 Господарського процесуального кодексу України.

Суддя О. В. Мандриченко