ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ТЕРНОПІЛЬСЬКОЇ ОБЛАСТІ
28 вересня 2023 рокуСправа № 11/Б-664
УХВАЛА

Господарський суд Тернопільської області

у складі судді Боровця Я.Я.

за участю секретаря судового засідання Сиротюк К.В.

розглянув клопотання кредитора ПрАТ "Тернопіль - Готель" про відсторонення арбітражного керуючого Окряка А.В. від виконання повноважень ліквідатора ВАТ "Теребовлянська фабрика ялинкових прикрас" та призначення ліквідатором ВАТ "Теребовлянська фабрика ялинкових прикрас" арбітражного керуючого Сибаля Андрія Михайловича (вх. №2341 від 17.03.2023)

у справі №11/Б-664

за заявою кредитора Головного управління Пенсійного фонду України в Тернопільській області, майдан Волі, 3, м.Тернопіль

до боржника Відкритого акціонерного товариства "Теребовлянська фабрика ялинкових прикрас", вул. Шевченка, 3, м. Теребовля, Тернопільська область

про банкрутство

За участю учасників судового процесу:

ліквідатора Окряка А.В.

від кредитора Головного управління Пенсійного фонду України в Тернопільській області: Комарніцька А.С. - представник,

від кредитора ПрАТ "Тернопіль - Готель": Гонта М.С. - адвокат,

від кредитора Товариства з обмеженою відповідальністю Фірма "АГРО" ЛТД: Квіткін Ю.М. - адвокат (участь в режимі відеоконференції),

від кредитора Тернопільського обласного центру зайнятості: Франчук М. М. - представник.

Учасникам судового процесу оголошено склад суду.

Для розгляду справи в режимі відеоконференцзв`язку використовуються засоби для здійснення фіксації судового процесу в режимі відеоконференц-прийому "EASYCON".

Заяв про відвід (самовідвід) судді та секретаря судового засідання з підстав, визначених ст. ст. 35-37 ГПК України не надходило.

В судовому засіданні 28.09.2023 оголошено вступну та резолютивну частини ухвали.

Встановив:

Постановою Господарського суду Тернопільської області від 14.06.2018 припинено процедуру розпорядження майном Відкритого акціонерного товариства "Теребовлянська фабрика ялинкових прикрас" та повноваження розпорядника майна арбітражного керуючого Окряка А.В.; Відкрите акціонерне товариство "Теребовлянська фабрика ялинкових прикрас" визнано банкрутом та відкрито ліквідаційну процедуру строком на 12 місяців; призначено ліквідатором у справі №11/Б-664 арбітражного керуючого Окряка А.В.

17.03.2023 кредитор ПрАТ "Тернопіль - Готель" звернувся до Господарського суду Тернопільської області з клопотанням про відсторонення арбітражного керуючого Окряка А.В. від виконання повноважень ліквідатора ВАТ "Теребовлянська фабрика ялинкових прикрас" та призначення ліквідатором ВАТ "Теребовлянська фабрика ялинкових прикрас" арбітражного керуючого Сибаля Андрія Михайловича (вх. №2341).

Ухвалою Господарського суду Тернопільської області від 21.03.2023 прийнято клопотання до розгляду та призначено судове засідання на 19.04.2023.

Протокольним ухвалами суду від 19.04.2023, від 18.05.2023 та від 14.06.2023 судове засідання відкладалися відповідно на 18.05.2023, на 14.06.2023 та на 25.07.2023.

У судовому засіданні - 25.07.2023 оголошено перерву до 03.08.2023, про що зазначено у протоколі судового засідання.

Протокольними ухвалами суду від 03.08.2023, від 22.08.2023 та від 13.09.2023 відкладено судове засідання на 22.08.2023, на 13.09.2023 та на 28.09.2023.

Представник заявника/кредитора ПрАТ "Тернопіль - Готель" в судове засідання з"явився, підтримав клопотання про відсторонення арбітражного керуючого Окряка А.В. від виконання повноважень ліквідатора ВАТ "Теребовлянська фабрика ялинкових прикрас" та призначення ліквідатором ВАТ "Теребовлянська фабрика ялинкових прикрас" арбітражного керуючого Сибаля Андрія Михайловича у справі №11/Б-664 з підстав, викладених в ньому , просить суд задоволити. Стверджує, що ліквідатором в ліквідаційній процедурі не вжито всіх заходів, передбачених Кодексом України з процедур банкрутства.

Ліквідатор Окряк А.В. в судове засідання з"явився, заперечив щодо клопотання кредитора ПрАТ "Тернопіль - Готель" з підстав, викладених у письмових поясненнях/запереченнях ( вх. № 6791 від 18.08.2023), просить відмовити у задоволенні.

Представник ініціюючого кредитора Головного управління Пенсійного фонду України в Тернопільській області в судове засідання з"явився, заперечив щодо клопотання ПрАТ "Тернопіль - Готель" про відсторонення арбітражного керуючого Окряка А.В. від виконання повноважень ліквідатора ВАТ "Теребовлянська фабрика ялинкових прикрас" та призначення ліквідатором ВАТ "Теребовлянська фабрика ялинкових прикрас" арбітражного керуючого Сибаля Андрія Михайловича в усній формі, про що зафіксовано у протоколі судового засідання.

Представники кредиторів Товариства з обмеженою відповідальністю Фірма "АГРО" ЛТД та Головного управління Державної податкової служби у Тернопільській області, як відокремленого підрозділу Державної податкової служби України в судове засідання з"явилися.

Інші учасники судового процесу в судове засідання не з"явилися.

Розглянувши матеріали справи, суд встановив таке.

Частиною 1 статті 2 Кодексу України з процедур банкрутства передбачено, що провадження у справах про банкрутство регулюється цим Кодексом, Господарським процесуальним кодексом України, іншими законами України.

Застосування положень Господарського процесуального кодексу України та інших законодавчих актів України здійснюється з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом.

Статтею 2 ГПК України визначено, що завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Здійснюючи правосуддя, господарський суд захищає права та інтереси фізичних і юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором (стаття 5 ГПК України).

За змістом статті 1 Кодексу України з процедур банкрутства, ліквідатор - арбітражний керуючий, призначений господарським судом для здійснення ліквідаційної процедури.

Арбітражний керуючий є суб`єктом незалежної професійної діяльності (частина 1 статті 10 Кодексу України з процедур банкрутства).

Вимоги до арбітражного керуючого визначені положеннями статті 11 Кодексу України з процедур банкрутства.

Відповідно до статті 12 Кодексу України з процедур банкрутства, арбітражний керуючий користується усіма правами розпорядника майна, керуючого санацією, керуючого реструктуризацією, керуючого реалізацією, ліквідатора відповідно до законодавства (ч.1).

Арбітражний керуючий зобов`язаний неухильно дотримуватися вимог законодавства (ч.2).

Під час реалізації своїх прав та обов`язків арбітражний керуючий зобов`язаний діяти добросовісно, розсудливо та з метою, з якою ці права та обов`язки надано (покладено) ( ч.3).

Під час реалізації своїх прав та обов`язків арбітражний керуючий зобов`язаний додержуватися вимог Закону України "Про запобігання корупції" щодо обмеження використання своїх повноважень з метою одержання неправомірної вигоди або прийняття пропозиції такої вигоди для себе чи інших осіб, одержання дарунків (пожертв) (ч.4).

Порушення арбітражним керуючим вимог Закону України "Про запобігання корупції", а також виникнення реального чи потенційного конфлікту інтересів під час здійснення арбітражним керуючим повноважень є підставою для відсторонення його від виконання обов`язків арбітражного керуючого під час провадження у справі про банкрутство (неплатоспроможність), про що господарський суд виносить ухвалу (ч.5).

Частиною 4 статті 28 Кодексу України з процедур банкрутства визначено, що арбітражний керуючий може бути відсторонений господарським судом від виконання повноважень розпорядника майна, керуючого реструктуризацією, керуючого санацією, ліквідатора, керуючого реалізацією за його заявою.

Відсторонення арбітражного керуючого від виконання повноважень здійснюється господарським судом за клопотанням учасника провадження у справі або за власною ініціативою у разі: 1) невиконання або неналежного виконання обов`язків, покладених на арбітражного керуючого; 2) зловживання правами арбітражного керуючого; 3) подання до суду неправдивих відомостей; 4) відмови арбітражному керуючому в наданні допуску до державної таємниці або скасування раніше наданого допуску, якщо такий допуск є необхідним для виконання обов`язків, визначених цим Кодексом; 5) припинення діяльності арбітражного керуючого; 6) наявності реального чи потенційного конфлікту інтересів.

Комітет кредиторів має право в будь-який час звернутися до господарського суду з клопотанням про відсторонення арбітражного керуючого від виконання повноважень незалежно від наявності таких підстав.

За наявності підстав для відсторонення арбітражного керуючого від виконання повноважень або за клопотанням комітету кредиторів господарський суд постановляє ухвалу про відсторонення арбітражного керуючого від виконання повноважень.

В обґрунтування клопотання заявник, посилається, що на засіданні комітету кредиторів, яке відбулося 14.02.2023, прийнято звернутися до Господарського суду Тернопільської області з клопотанням про відсторонення арбітражного керуючого Окряка А.В. від виконання повноважень ліквідатора ВАТ "Теребовлянська фабрика ялинкових прикрас" у справі №11/Б-664 та призначення ліквідатором ВАТ "Теребовлянська фабрика ялинкових прикрас" арбітражного керуючого Сибаля А.М., оформлене протоколом №01/2023.

27.12.2022 голова комітету кредиторів - кредитор ПрАТ "Тернопіль - Готель" звернувся до ліквідатора Окряка А.В. із вимогою про скликання засідання комітету кредиторів у справі №11/Б-664 про банкрутство ВАТ "Теребовлянська фабрика ялинкових прикрас" з наступним порядком денним:

1. Роботу ліквідатора Окряка А.В. із ліквідації банкрута - ВАТ "Теребовлянська фабрика ялинкових прикрас" визнати незадовільною.

2. Відсторонення (припинення) повноважень ліквідатора ВАТ "Теребовлянська фабрика ялинкових прикрас" арбітражного керуючого Окряка А.В.

3. Подання пропозиції Господарського суду Тернопільської області про призначення ліквідатором ВАТ "Теребовлянська фабрика ялинкових прикрас" нового арбітражного керуючого.

Одночасно, 27.12.2022 голова комітету кредиторів - кредитор ПрАТ "Тернопіль - Готель" звернувся до ліквідатора Окряка А.В. із вимогою про надання інформації комітету кредиторів , зокрема:

- звіт ліквідатора ВАТ "Теребовлянська фабрика ялинкових прикрас" Окряка А.В. про його діяльність за весь час здійснення ліквідаційної процедури, інформація про фінансовий стан і майно ВАТ "Теребовлянська фабрика ялинкових прикрас" на день відкриття ліквідаційної процедури та під час проведення ліквідаційної процедури, про використання коштів ВАТ "Теребовлянська фабрика ялинкових прикрас" за весь час здійснення ліквідаційної процедури;

- копії договорів купівлі-продажу майна ВАТ "Теребовлянська фабрика ялинкових прикрас" , видаткових накладних та/або актів приймання-передачі майна ВАТ "Теребовлянська фабрика ялинкових прикрас" , виписки (ок) із поточного рахунку ВАТ "Теребовлянська фабрика ялинкових прикрас" , касових книг, прибуткових касових ордерів за весь час здійснення ліквідаційної процедури,

долучивши при цьому протокол засідання комітету кредиторів №03/2022 від 02.12.2022.

Так, припинення повноважень арбітражного керуючого у справі про банкрутство регламентовано статтею 28 Кодексу України з процедур банкрутства.

Одночасно, статтею 13 Кодексу України з процедур банкрутства встановлено, що під час здійснення своїх повноважень арбітражний керуючий є незалежним.

Отже, право комітету кредиторів прийняти рішення про відсторонення арбітражного керуючого без наявності правових підстав для усунення арбітражного керуючого не може приводити до відсторонення арбітражного керуючого. Оскільки факт порушень або неможливості виконання повноважень повинен бути доведеним належними та допустимими доказами у справі про банкрутство з урахуванням вимог Господарського процесуального кодексу України.

Наявність зазначених обов`язків доведення правових підстав для відсторонення арбітражного керуючого від участі у справі вже саме по собі вступає в конфлікт з правом комітету кредиторів подати таке клопотання суду без наявності підстав для задоволення такого клопотання, оскільки таке клопотання не може бути задоволено судом, що закріплено абзацом п`яти частини четвертої статті 28 Кодексу.

Арбітражний керуючий - особа, яка є гарантом балансу інтересів кредиторів і боржника. Якщо допустити, що будь-який суб`єкт має право прийняти рішення про припинення повноважень арбітражного керуючого у справі про банкрутство, і необхідність його задоволення судом, то означене призведе до чисельних зловживань та неможливості законно виконувати повноваження у справі про банкрутство ніким, окрім арбітражним керуючим, який діє виключно в інтересах комітету кредиторів, які можуть бути в конфлікті з інтересами інших кредиторів та боржника, наприклад, арбітражний керуючий, який вживає заходів щодо захисту активів та укладає угоди з охоронною організацією або вживає інших заходів щодо зберігання, не передає майно визначеному комітетом кредиторів зберігачу, який може бути афілійованою або пов`язаною з комітетом кредиторів особою або щодо якого є інші сумніви щодо неупередженості такого зберігача. Необхідно врахувати, що таке рішення не віднесено до повноважень комітету кредиторів. Однак комітет кредиторів приймає рішення про його відсторонення і суд зобов`язаний задовольнити таке клопотання. Тоді це призведе до зловживання правами кредиторів, імовірної розтрати активів та безпідставного позбавлення права на працю такого арбітражного керуючого.

Отже, Кодекс наділив комітет кредиторів безумовним правом на звернення до господарського суду, який розглядає справу про банкрутство, з клопотанням про відсторонення арбітражного керуючого, але не надав суду обов`язку для задоволення такого клопотання.

У разі подачі комітетом кредиторів клопотання про відсторонення арбітражного керуючого задоволення такого клопотання є правом, а не обов`язком суду. Таке прохання не може бути безумовною підставою для відсторонення арбітражного керуючого. Суд повинен з`ясувати мотиви цього клопотання через призму принципу незалежності арбітражного керуючого. Порушення вказаного принципу може призвести до процесуальних зловживань з боку комітету кредиторів з метою зміни кожного арбітражного керуючого, якого призначатиме суд відповідно до процедури, встановленої КзПБ, що, у свою чергу, негативно позначиться на ефективності здійснення процедури банкрутства в цілому.

Клопотання про відсторонення арбітражного керуючого має бути обґрунтованим та вмотивованим. У ньому, зокрема, може надаватися оцінка професійним якостям арбітражного керуючого, його компетентності, доброчесності при виконанні повноважень арбітражного керуючого та інше. Однак у будь-якому випадку таке мотивування має враховувати принцип незалежності арбітражного керуючого (ч. 1 ст. 13 КзПБ).

Необхідно також наголосити, що на різних стадіях розгляду справи про банкрутство Кодекс надає арбітражному керуючому різні повноваження та покладає на нього різні обов`язки. Отже, і доведення доказами порушень не може бути ідентичним у повному обсязі, оскільки стаття 44 Кодексу визначає обов`язки розпорядника майна боржника, стаття 50 - обов`язки керуючого санацією, стаття 61 - обов`язки ліквідатора. Тому комітет кредиторів на кожній стадії розгляду справи повинен з урахуванням вимог статей 12, 28 Кодексу довести наявність підстав, які вказують на порушення обов`язків арбітражним керуючим на відповідній стадії розгляду справи про банкрутство.

Суд зауважує, що статус арбітражного керуючого характеризується не лише сукупністю прав та обов`язків останнього, а й ефективністю та невідворотністю інституту дисциплінарної відповідальності арбітражного керуючого за свої дії.

Правова позиція наведене у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 10.07.2018 у справі № 910/18129/17.

Тому, під час розгляду питання відсторонення арбітражного керуючого у справі з підстав, встановлених пунктами 1) - 6) абзацу другого частини 4 статті 28 Кодексу, господарський суд користуючись правами та повноваженнями наданими йому процесуальним законом, має з`ясувати та перевірити належність виконання арбітражним керуючим визначених законом обов`язків, чи встановити інші обставини, що об`єктивно унеможливлюють виконання арбітражним керуючим відповідних повноважень, а також встановити обставини.

У разі надходження клопотання від комітету кредиторів про відсторонення арбітражного керуючого, господарський суд зобов`язаний щонайменше перевірити дотримання порядку скликання та проведення загальних зборів та/або комітету кредиторів, законність обрання/формування загальними зборами кредиторів комітету кредиторів, прийняте зборами кредиторів чи комітетом кредиторів рішення та реалізацію цього рішення через відповідне клопотання до господарського суду в порядку частини 4 статті 28 Кодексу.

Рішення суду про відсторонення арбітражного керуючого з підстав, передбачених пунктами 1) - 6) абзацу 2 ч. 4 ст. 28 Кодексу має бути достатньо обґрунтованим, з достеменним встановленням факту невиконання або неналежного виконання арбітражним керуючим обов`язків, визначених Кодексом, чи встановленням інших обставин, що об`єктивно унеможливлюють виконання арбітражним керуючим відповідних повноважень.

Імперативною нормою Кодексу (абзац третій частини 4 статті 28) комітету кредиторів надане право у будь-який час (що фактично означає - на будь-якій судовій процедурі банкрутства) звернутися до господарського суду з клопотанням про відсторонення арбітражного керуючого від виконання повноважень, при цьому вказана правова норма прямо вказує на незалежність такого клопотання від наявності підстав відсторонення арбітражного керуючого.

До компетенції зборів кредиторів належить прийняття рішення, зокрема, про обрання арбітражного керуючого у разі відсторонення арбітражного керуючого, визначеного Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою, від виконання повноважень, інші питання, передбачені цим Кодексом, у тому числі віднесені до компетенції комітету кредиторів ( пункт 5) та пункт 6) частини 5 статті 48 КУзПБ). На час дії процедур банкрутства збори кредиторів обирають комітет кредиторів у складі не більше ніж сім осіб. Під час проведення процедур банкрутства інтереси всіх кредиторів представляє комітет кредиторів, утворений відповідно до цього Кодексу. Протокольне рішення зборів кредиторів про утворення та склад комітету кредиторів подається до господарського суду.

До компетенції комітету кредиторів належить прийняття рішення, зокрема, про звернення до господарського суду з клопотанням про призначення арбітражного керуючого, припинення повноважень арбітражного керуючого та про призначення іншого арбітражного керуючого (пункт 4) частини 8 статті 48 КУзПБ).

Аналізуючи межі компетенції зборів кредиторів та комітету кредиторів з питань призначення/відсторонення арбітражного керуючого, слід вказати, що збори кредиторів є органом, у прийнятті рішень якого беруть участь безпосередньо всі кредитори. Тобто, воля кредиторів реалізується безпосередньо, а не через утворений зборами кредиторів орган - комітет кредиторів, якому делеговані повноваження представляти інтереси кредиторів під час провадження у справі про банкрутство.

Абзац третій частини 4 статті 28 Кодексу України з процедур банкрутства, якою передбачено право комітету кредиторів у будь-який час звернутися до господарського суду з клопотанням про відсторонення арбітражного керуючого від виконання повноважень не залежно від наявності підстав, викладена з достатньою чіткістю і ясністю, що виключає можливість її неоднозначного тлумачення.

Таке право комітету/зборам кредиторів надано законодавцем з метою забезпечення прав кредиторів у судових процедурах банкрутства, підвищення як їх впливу на саму процедуру так і їх відповідальності, прискорення строків проведення такої процедури шляхом заміни одного арбітражного керуючого на іншого, який має довіру комітету/зборів кредиторів та може, на думку кредиторів виконувати повноваження у справі більш ефективно.

Поряд з іншими принципами правового регулювання відносин неплатоспроможності, суттєве значення має принцип судового нагляду у відносинах неплатоспроможності та банкрутства, який розпочинається з призначення розпорядника майна чи ліквідатора банкрута.

Суд у справі про банкрутство повинен сам приймати рішення стосовно виду та інтенсивності нагляду з урахуванням процедури провадження, особи боржника та арбітражного керуючого, а також інших обставин справи. Процедура відсторонення арбітражного керуючого від виконання повноважень в кінцевому підсумку охоплюється виключною компетенцією суду.

Рішення комітету кредиторів не може мати для господарського суду заздалегідь встановленої сили і має оцінюватися відповідно до статті 86 ГПК України.

У разі надходження клопотання комітету кредиторів про відсторонення арбітражного керуючого, господарський суд зобов`язаний, поряд із встановленням обставин дотримання порядку скликання та проведення загальних зборів та/або комітету кредиторів, законності обрання/формування загальними зборами кредиторів комітету кредиторів, прийняття зборами кредиторів чи комітетом кредиторів рішення та реалізацію цього рішення через відповідне клопотання до господарського суду в порядку частини 4 статті 28 Кодексу, вжити заходів для запобіганню зловживанню процесуальними правами.

Відповідно до частини першої статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Завданням національних судів є забезпечення належного вивчення документів, аргументів і доказів, представлених сторонами (рішення Європейського суду з прав людини у справі "Ван де Гурк проти Нідерландів").

Європейський суд з прав людини неодноразово зазначав, що навіть якщо національний суд володіє певною межею розсуду, віддаючи перевагу тим чи іншим доводам у конкретній справі та приймаючи докази на підтримку позицій сторін, суд зобов`язаний мотивувати свої дії та рішення (рішення Європейського суду з прав людини "Олюджіч проти Хорватії"). Принцип справедливості, закріплений у статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, порушується, якщо національні суди ігнорують конкретний, доречний та важливий довід, наведений заявником (рішення Європейського суду з прав людини у справах "Мала проти України", "Богатова проти України").

У визначенні справедливого судового розгляду справи сторін не можна не враховувати загальні фактичні та юридичні обставини справи (рішення Європейського суду з прав людини у справі "Станкевич проти Польщі").

Ще одне призначення обґрунтованого рішення полягає в тому, щоб продемонструвати сторонам, що вони були почуті (рішення Європейського суду з прав людини у справі "Гірвісаарі проти Фінляндії").

Якщо подані стороною доводи є вирішальними для результату провадження, такі доводи вимагають прямої конкретної відповіді за результатом розгляду; відповідно до практики, яка відображає принцип належного здійснення правосуддя, судові рішення мають у достатній мірі висвітлювати мотиви, на яких вони базуються (рішення Європейського суду з прав людини у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" та у справі "Руїз Матеос проти Іспанії").

У рішеннях Європейського суду з прав людини у справі "Де Куббер проти Бельгії" та у справі "Кастілло Альгар проти Іспанії" наголошується про те, що правосуддя має не тільки чинитися, також має бути видно, що воно чиниться. На кону стоїть довіра, яку в демократичному суспільстві суди повинні вселяти у громадськість. Якщо помилка національного суду щодо питань права або факту є настільки очевидною, що її можна кваліфікувати як "явну помилку" (тобто помилку, якої б не міг припуститися розумний суд) вона може порушити справедливість провадження (рішення Європейського суду з прав людини "Хамідов проти Росії").

З наведеного вище вбачається, що за змістом статті 6 Конвенції та усталеної практики ЄСПЛ однією із іманентних ознак справедливої судової процедури є мотивоване, аргументоване судове рішення.

Саме такий підхід застосований і на рівні національного законодавства.

Відповідно до частини 3 статті 2 ГПК України основними засадами (принципами) господарського судочинства є, зокрема, змагальність сторін і диспозитивність. Частиною 2 статті 13 ГПК України визначено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Згідно до частини 1 статті 14 ГПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Зі змісту статей ГПК України вбачається, що за загальним правилом, і заяви по суті справи, і заяви з процесуальних питань мають містити підстави заяви (клопотання, заперечення).

Одним із принципів господарського судочинства є неприпустимість зловживання процесуальними правами ( частина 3статті 2 ГПК України).

Учасники справи мають право зокрема, подавати заяви та клопотання ( частина 1 статті 42 ГПК України).

Учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (частина 1 статті 43 ГПК України).

Частиною 2 статті 43 ГПК України зловживанням процесуальними правами визнаються дії, що суперечать завданню господарського судочинства, невичерпний перелік яких наведений у пунктах 1) - 5) частини 2 цієї статті, серед яких "подання завідомо безпідставного відводу", "подання завідомо безпідставного позову", "завідомо безпідставне залучення особи" тощо.

Слід зауважити на тому, що хоча абзацом третім частини 4 статті 28 КУзПБ комітету кредиторів і надано право у будь-який час звернутися до господарського суду з клопотанням про відсторонення арбітражного керуючого від виконання повноважень не залежно від наявності підстав, комітет кредиторів не позбавлений можливості навести у відповідному клопотанні підстави прийнятого рішення, не охоплені пунктами 1) - 6) абзацу другого частини 4 статті 28 КУзПБ.

Такими підставами можуть бути зокрема, загальна тривалість процедур банкрутства, недосягнення позитивних фінансових результатів у процедурі санації тощо, не пов`язані з невиконанням або неналежним виконанням арбітражним керуючим покладених на нього обов`язків або існуванням обставин, що об`єктивно унеможливлюють виконання арбітражним керуючим відповідних повноважень.

Водночас, оскільки абзацом третім частини 4 статті 28 КУзПБ комітету кредиторів надано право у будь-який час звернутися до господарського суду з клопотанням про відсторонення арбітражного керуючого від виконання повноважень не залежно від наявності підстав - здійснення цього права саме по собі не може apriori свідчити про зловживання комітетом кредиторів боржника процесуальними правами, наданими йому як учаснику у справі про банкрутство.

Проте, господарський суд у разі надходження клопотання комітету кредиторів про відсторонення арбітражного керуючого від виконання повноважень без зазначення підстав, що є виключенням із загального правила про процесуальний обов`язок учасника справи зазначати підстави заяви (клопотання, заперечення), під час розгляду відповідного клопотання зобов`язаний, поряд із встановленням обставин, вжити заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами.

Правова позиція наведена у постанові Верховного Суду у складі судової палати для розгляду справ про банкрутство Касаційного господарського суду від 20.05.2021 у справі №922/3369/19.

Так, постановою Господарського суду Тернопільської області від 14.06.2018 припинено процедуру розпорядження майном Відкритого акціонерного товариства "Теребовлянська фабрика ялинкових прикрас" та повноваження розпорядника майна арбітражного керуючого Окряка А.В.; Відкрите акціонерне товариство "Теребовлянська фабрика ялинкових прикрас" визнано банкрутом та відкрито ліквідаційну процедуру строком на 12 місяців; призначено ліквідатором у справі №11/Б-664 арбітражного керуючого Окряка А.В.

Під час ліквідаційної процедури у справі №11/Б-664 ліквідатором вчинялися відповідні дії, про що свідчать ухвали Господарського суду Тернопільської області, зокрема:

Ухвалою суду від 26.11.2020 клопотання ліквідатора (вх. № 7868 від 03.11.2020) про продовження строку ліквідаційної процедури у справі №11/Б-664, задоволено. Продовжено строк здійснення ліквідаційної процедури у справі № 11/Б-664 до 26 травня 2021 року.

Ухвалою суду від 10.06.2021 клопотання ліквідатора про продовження строку ліквідаційної процедури у справі №11/Б-664, задоволено. Продовжено строк здійснення ліквідаційної процедури у справі № 11/Б-664 до 10 грудня 2021 року.

Ухвалою суду від 12.08.2021 прийнято до відома проміжний звіт (вх. №6593 від 11.08.2021) арбітражного керуючого /ліквідатора Окряка А.В. про хід ліквідаційної процедури банкрута у справі №11/Б-664.

Ухвалою суду від 12.10.2021 прийнято до відома проміжний звіт (вх. №8329 від 11.10.2021) арбітражного керуючого /ліквідатора Окряка А.В. про хід ліквідаційної процедури банкрута у справі №11/Б-664.

Ухвалою суду від 07.12.2021 клопотання ліквідатора про продовження строку ліквідаційної процедури у справі №11/Б-664, задоволено. Продовжено строк здійснення ліквідаційної процедури у справі № 11/Б-664 до 10 червня 2022 року.

Ухвалою суду від 27.09.2021 скасовано арешт нерухомого майна Відкритого акціонерного товариства "Теребовлянська фабрика ялинкових прикрас", вул. Шевченка, 3, м. Теребовля, Тернопільська область, та оголошення заборони на його відчуження накладений Постановою про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження, виданою Гавдьом Тарасом Григоровичем в.о.начальника відділу Державної виконавчої служби Теребовлянського районного управління юстиції, серія ВП № 47759298 від 15.06.2015, в межах виконавчого провадження за № 47759298. Скасовано арешт ліквідаційного рахунку Відкритого акціонерного товариства "Теребовлянська фабрика ялинкових прикрас", вул. Шевченка, 3, м. Теребовля, Тернопільська область, за № НОМЕР_1 в АТ "Райффайзен Банк" накладений Постановою про арешт коштів боржника, виданою Гавдьом Тарасом Григоровичем в.о.начальника відділу Державної виконавчої служби Теребовлянського районного управління юстиції, серія ВП № 47759298 від 15.06.2015, в межах виконавчого провадження за № 47759298. Зобов"язано Теребовлянський відділ Державної виконавчої служби у Тернопільському районі Тернопільської області Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Івано-Франківськ) внести відповідні відомості про скасування арештів з нерухомого майна та ліквідаційного рахунку ВАТ "Теребовлянська фабрика ялинкових прикрас", вул. Шевченка, 3, м. Теребовля, Тернопільська область, до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та єдиного реєстру заборон відчуження об"єктів нерухомого майна.

Вказані ухвали Господарського суду Тернопільської області, не оскаржувались.

Також, ліквідатором Окряком А.В. подано до суду ряд клопотань, а саме:

- щодо затвердження проміжного звіту про хід ліквідаційної процедури ВАТ "Теребовлянська фабрика ялинкових прикрас" та звіту про використання коштів боржника станом на 01.02.2022 (вх.№815 від 04.02.2022) ;

- щодо затвердження переліку ліквідаційної маси цілісного майнового комплексу ВАТ "Теребовлянська фабрика ялинкових прикрас" шляхом продажу на аукціоні; надання згоди на продаж ліквідаційної маси, затвердження стартової ціни продажу (початкову вартість) на аукціоні цілісного майнового комплексу ВАТ "Теребовлянська фабрика ялинкових прикрас" у розмірі 6 584 229, 94 грн; проведення аукціону без права зниження початкової вартості, тощо (вх. № 258 від 17.01.2022);

- щодо затвердження проміжного звіту про хід ліквідаційної процедури ВАТ "Теребовлянська фабрика ялинкових прикрас" та звіту про використання коштів боржника станом на 01.03.2022 (вх. №1640 від 10.03.2022);

- щодо затвердження проміжного звіту про хід ліквідаційної процедури ВАТ "Теребовлянська фабрика ялинкових прикрас" та звіту про використання коштів боржника станом на 01.04.2022 (вх. №2095 від 06.04.2022);

- щодо затвердження проміжного звіту про хід ліквідаційної процедури ВАТ "Теребовлянська фабрика ялинкових прикрас" та звіту про використання коштів боржника станом на 01.06.2022 та продовження строку ліквідаційної процедури ВАТ "Теребовлянська фабрика ялинкових прикрас" у справі №11/Б-664 ( вх. № 3753 від 14.06.2022);

- щодо затвердження проміжного звіту про хід ліквідаційної процедури ВАТ "Теребовлянська фабрика ялинкових прикрас" та звіту про використання коштів боржника станом на 01.06.2022 та продовження строку ліквідаційної процедури ВАТ "Теребовлянська фабрика ялинкових прикрас" у справі №11/Б-664 ( вх. №3301 від 18.04.2023).

На даний час, вказані клопотання ліквідатора перебувають на розгляді суду, про що винесено відповідні ухвали.

Окрім того, слід зазначити, що ухвалою суду від 12 квітня 2022 року у задоволенні клопотання представника ПрАТ "Тернопіль - Готель" про відсторонення ліквідатора Окряка А.В. (вх. №266 від 17.01.2022) , відмовлено.

Постановою Західного апеляційного господарського суду від 22.09.2022, ухвалу Господарського суду Тернопільської області від 12.04.2022 у справі №11/Б-664 залишено без змін.

Клопотання про відсторонення арбітражного керуючого має бути обґрунтованим та вмотивованим. У ньому, зокрема, може надаватися оцінка професійним якостям арбітражного керуючого, його компетентності, доброчесності при виконанні повноважень арбітражного керуючого та інше. Однак, у будь-якому випадку, таке мотивування повинно враховувати принцип незалежності арбітражного керуючого (частина 1 статті 13 КзПБ). У випадку подачі комітетом кредиторів клопотання про відсторонення арбітражного керуючого, задоволення такого клопотання є правом, а не обов`язком суду та воно не може бути безумовною підставою для його відсторонення. У зв`язку з чим, суд повинен з`ясувати мотиви цього клопотання через призму принципу незалежності арбітражного керуючого. Порушення вказаного принципу може привести до процесуальних зловживань з боку комітету кредиторів з метою зміни кожного арбітражного керуючого, який буде призначатися господарським судом відповідно до процедури, встановленої КзПБ, що у свою чергу негативно позначиться на ефективності здійснення процедури банкрутства в цілому.

Варто зауважити, що в Кодексі не зазначено, який обсяг роботи необхідно здійснити арбітражному керуючому та в якому випадку виконаний обсяг роботи вважається недостатнім для того, щоб роботу арбітражного керуючого визнали задовільною.

Обов`язком ліквідатора є здійснення усієї повноти заходів, спрямованих на виявлення активів боржника. При цьому ні у кого не має виникати обґрунтованих сумнівів щодо їх належного здійснення (принцип безсумнівної повноти дій ліквідатора у ліквідаційній процедурі)

Водночас у постанові від 06.06.2018 у справі №904/4863/13 Верховний Суд зазначає: "… Принцип безсумнівної повноти дій ліквідатора полягає в тому, що кредитор повинен обґрунтовувати, що саме не вчинив ліквідатор і як це вплинуло на результат формування ліквідаційної маси…".

Разом з цим суд констатує, що в роботі ліквідатора наявні недоліки щодо повноти та оперативності звітування, реагування на запити кредиторів і надання їм певних роз`яснень, пояснень і документів.

Проте ці недоліки можуть бути усунуті та не є достатньою і самостійною підставою для відсторонення арбітражного керуючого.

Усунення (відсторонення, припинення повноважень) арбітражного керуючого (ліквідатора) - це право суду, яким він може скористатися у разі доведення порушення арбітражним керуючим балансу інтересів боржника та кредиторів, зокрема внаслідок невиконання або неналежного виконання покладених на нього обов`язків відповідно до вимог Кодексу України з процедур банкрутства.

Отже, заявник не навів належних та достатніх доказів невиконання або неналежного виконання арбітражним керуючим Окряком А.В. обов`язків ліквідатора боржника.

Твердження заявника щодо невиконання обов"язків, покладених на арбітражного керуючого зокрема не надання інформації комітету кредиторів , а саме: представнику ПрАТ "Тернопіль - Готель", СУНП фірма "Тристалко" у формі ТОВ та ТОВ "Ліском - Шпон" - Басюк Івану Михайловичу спростовуються наступним.

Так, ПрАТ "Тернопіль - Готель", СУНП фірма "Тристалко" у формі ТОВ та ТОВ "Ліском - Шпон" звернулися до ліквідатора Окряка А.В. з листом - проханням щодо надання інформації та скликання засідання комітету кредиторів, долучивши при цьому протокол №03/2022, підписаний представником Басюком Іваном Михайловичем на підставі довіреностей №133 від 11.11.2021 виданої ПрАТ "Тернопіль - Готель" та №450 від 11.11.2021 виданої СУНП фірма "Тристалко" у формі ТОВ.

Статтею 60 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені такими документами довіреністю фізичної або юридичної особи. Довіреність від імені юридичної особи видається за підписом (електронним підписом) посадової особи, уповноваженої на це законом, установчими документами.

Приписами статті 237 Цивільного кодексу України визначається поняття та підстави представництва, відповідно до ч.ч 1, 3 якої представництвом є правовідношення, в якому одна сторона (представник) зобов`язана або має право вчинити правочин від імені другої сторони, яку вона представляє; представництво виникає на підставі договору, закону, акта органу юридичної особи та з інших підстав, встановлених актами цивільного законодавства.

Представник від імені особи, яку він представляє, здійснює тільки певні юридичні дії внаслідок повноваження. Наявність у представника повноважень є обов`язковою умовою будь - якого представництва.

Довіреністю є письмовий документ, що видається однією особою іншій особі для представництва перед третіми особами. Довіреність на вчинення правочину представником може бути надана особою, яку представляють (довірителем), безпосередньо третій особі (стаття 244 Цивільного кодексу України).

Як визначено статтею 247 Цивільного кодексу України строк довіреності встановлюється у довіреності. Якщо строк довіреності не встановлений, вона зберігає чинність до припинення її дії.

Представництво за довіреністю припиняється у разі закінчення строку довіреності (стаття 248 Цивільного кодексу України).

Зі змісту довіреностей вбачається, що останні дійсні до 11.11.2022.

Таким чином, на момент (грудень 2022 року) звернення представником Басюком І.М. до ліквідатора Окряка А.В. з відповідним проханням повноваження щодо представництва ПрАТ "Тернопіль - Готель", СУНП фірма "Тристалко" у формі ТОВ та ТОВ "Ліском - Шпон" як представника, у Басюка І.М. закінчилися.

Отже, ліквідатор Окряк А.В. на підставі вказаних обставин не відреагував на звернення.

Щодо тверджень заявника, що ліквідатором в ліквідаційній процедурі порушено вимоги Закону України "Про запобігання корупції", а також виникнення конфлікту інтересів під час здійснення арбітражним керуючим повноважень (заявленні в усній формі ), суд зазначає таке.

Як визначено статтею 1 Кодексу України з процедур банкрутства термін "конфлікт інтересів" вживається у значенні, наведеному в Законі України "Про запобігання корупції".

Визначено два види конфлікту інтересів: "реальний конфлікт інтересів" та "потенційний конфлікт інтересів".

Закон України " Про запобігання корупції" визначає правові та організаційні засади функціонування системи запобігання корупції в Україні, зміст та порядок застосування превентивних антикорупційних механізмів, правила щодо усунення наслідків корупційних правопорушень.

Потенційний конфлікт інтересів - наявність у особи приватного інтересу у сфері, в якій вона виконує свої службові чи представницькі повноваження, що може вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Реальний конфлікт інтересів - суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Статтею 61 Закону України "Про запобігання корупції" встановлено загальні засади запобігання корупції у діяльності юридичної особи, а саме юридичні особи забезпечують розробку та вжиття заходів, які є необхідними та обґрунтованими для запобігання і протидії корупції у діяльності юридичної особи. Керівник, засновники (учасники) юридичної особи забезпечують регулярну оцінку корупційних ризиків у її діяльності і здійснюють відповідні антикорупційні заходи. Для виявлення та усунення корупційних ризиків у діяльності юридичної особи можуть залучатися незалежні експерти, зокрема для проведення аудиту.

Відповідальність за корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення визначені в статті 65 Закону України "Про запобігання корупції", зокрема за вчинення корупційних або пов`язаних з корупцією правопорушень особи, зазначені в частині першій статті 3 цього Закону, притягаються до кримінальної, адміністративної, цивільно-правової та дисциплінарної відповідальності у встановленому законом порядку.

Проте, матеріали справи не містять доказів в порушення вимог Закону України "Про запобігання корупції" ліквідатором Окряком А.В.

Враховуючи наведене, у задоволенні клопотання представника ПрАТ "Тернопіль - Готель" , слід відмовити.

З огляду на те, що судом відмовлено у задоволенні клопотанні представника ПрАТ "Тернопіль - Готель", а тому суд заяву арбітражного керуючого Сибаля А.М. про участь у справі про банкрутство, залишає без розгляду.

Керуючись Кодексом України з процедур банкрутства, статтями 234, 235 ГПК України, суд,

УХВАЛИВ:

1. У задоволенні клопотання (вх. №2341 від 17.03.2023) кредитора ПрАТ "Тернопіль - Готель" про відсторонення арбітражного керуючого Окряка А.В. від виконання повноважень ліквідатора ВАТ "Теребовлянська фабрика ялинкових прикрас" та призначення ліквідатором ВАТ "Теребовлянська фабрика ялинкових прикрас" арбітражного керуючого Сибаля Андрія Михайловича у справі №11/Б-664, відмовити.

2. Копію ухвали надіслати:

- рекомендованою кореспонденцією з повідомленням про вручення поштового відправлення:

ліквідатору: Окряк А.В., вул. Липова, 17/7, м. Тернопіль,

кредитору: Головному управлінню Державної податкової служби у Тернопільській області, як відокремленого підрозділу Державної податкової служби України, вул. Білецька, 1, м. Тернопіль,

- засобами електронного зв"язку :

кредитору: Головному управлінню Пенсійного фонду України в Тернопільській області, електронна адреса/пошта: ,

кредитору: ПрАТ "Тернопіль - Готель", електронна адреса/пошта: ,

кредитору: ВАТ "Ліском - Шпон", електронна адреса/пошта: ,

кредитору: ТОВ "Агро" ЛТД, електронна адреса/пошта: @mail.gov.ua,

кредитору: СУНП фірма "Тристалко" у формі ТОВ, електронна адреса/пошта: ,

кредитору: Відділенню виконавчої дирекції Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань України в Теребовлянському районі, електронна адреса/пошта: ,

кредитору: Тернопільському обласному центру зайнятості, електронна адреса/пошта: .

Ухвала набирає законної сили з моменту її прийняття.

Ухвала суду, постановлена у справі про банкрутство (неплатоспроможність) за результатами розгляду господарським судом заяв, клопотань та скарг, може бути оскаржена в порядку, встановленому Господарським процесуальним кодексом України, з урахуванням особливостей, передбачених Кодексом України з процедур банкрутства (стаття 9 Кодексу України з процедур банкрутства).

Учасники справи можуть отримати інформацію у справі на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб - адресою - https://te.court.gov.ua/sud5022.

Ухвалу підписано "01" грудня 2023 року.

Суддя Я.Я. Боровець