УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

м. Київ

01.12.2023Справа № 910/18211/23
За позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Енерджі-сан» (33013, м. Рівне, вул. Міцкевича, буд. 9, кв. 55)

До Державне підприємство «Гарантований покупець» (01032, м. Київ, вул. Симона Петлюри, буд. 27)

про стягнення 7 164 189, 09 грн

Суддя Бондаренко - Легких Г. П.

Без виклику представників.

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Енерджі-сан» звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до Державного підприємства «Гарантований покупець» про стягнення 7 164 189, 09 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що ТОВ «Енерджі-сан» у відповідності до умов договору № 1007/01/20 від 08.04.2020 в жовтні 2021 та з лютого 2022 по вересень 2023 поставив ДП «Гарантований покупець» електричну енергію.

Однак, ДП «Гарантований покупець» всупереч умов договору здійснив лише часткову оплату за поставлену електричну енергію у зв`язку з чим в останнього перед ТОВ «Енерджі-сан» виникла заборгованість в розмірі 7 164 189, 09 грн.

У зв`язку з викладеним заявник просить стягнути з ДП «Гарантований покупець» 7 164 189, 09 грн. Також заявник просить стягнути з ДП «Гарантований покупець» понесені судові витрати (судовий збір; витрати на професійну правничу допомогу).

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення її без руху, зважаючи на наступне.

Згідно з частини 1 статті 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до частини 2 статті 174 Господарського процесуального кодексу України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

(1) Згідно з пунктом 1 частини 3 статті 162 Господарського процесуального кодексу України, позовна заява повинна містити, найменування суду першої інстанції, до якого подається заява.

З позовної заяви вбачається, що заявник звертається до Господарського суду м. Києва.

Проте, відповідно до інформації зазначеної в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань найменування суду першої інстанції, до якого позивач подав заяву є: Господарський суд міста Києва.

Отже, суд дійшов висновку, що заявником не дотримано вимог пункту 1 частини 3 статті 162 Господарського процесуального кодексу України.

(2) Пунктом 2 частини 3 статті 162 Господарського процесуального кодексу України внормовано, що позовна заява повинна містити, окрім всього іншого, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету

Однак, заявник в позовній заяві не вказав щодо наявності або відсутності електронного кабінету в ЄСІТС в сторін по справі.

Окрім цього, суд звертає увагу, що у відповідності до абзацу 2 частини 1 статті 174 Господарського процесуального кодексу України, суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху також у разі, якщо позовну заяву подано особою, яка відповідно до частини шостої статті 6 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його.

Суд звертає увагу заявника, що в розумінні частини 6 статті 6 Господарського процесуального кодексу України він (заявник) зобов`язаний зареєструвати електронний кабінет в ЄСІТС в обов`язковому порядку.

Отже, суд дійшов висновку, що заявником не дотримано вимог пункту 2 частини 3 статті 162 Господарського процесуального кодексу України.

(3) В силу приписів пункту 3 та 5 частини 3 статті 162 Господарського процесуального кодексу України, позовна заява повинна містити обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

В тексті позовної заяви заявник зазначає, що на виконання умов договору він постави в жовтні 2021 та в період з лютого 2022 по вересень 2023 ДП «Гарантований покупець» електричну енергію. Заявник в тексті позовної заяви конкретизує окремо суми щодо кожного періоду поставки.

Судом встановлено, що суму, яку вказує заявник в тексті позовної заяви щодо кожного місяця поставки, це сума без урахування ПДВ, що підтверджується відповідними актами купівлі-продажу електроенергії за спірний період та копії яких додано до позовної заяви.

Далі по тексту позовної заяви заявник зазначає, що за спірні періоди ДП «Гарантований покупець» здійснило часткові оплати та конкретизував борг щодо кожного місяця. Заявник стверджує, що залишок заборгованості підтверджується актом звірки взаєморозрахунків та випискою з банківського рахунку.

З виписки банківського рахунку вбачається, що ДП «Гарантований покупець» здійснював часткові оплати за спірний період з урахуванням суми ПДВ.

Окрім цього, пунктом 3.2. договору № 1007/01/20 від 08.04.2020 сторони погодили, що розрахунок за куплену електроенергію здійснюється з урахуванням ПДВ.

Таким чином, заявник не обґрунтував чому в тексті позовної заяви, мотивуючи позовні вимоги, він зазначає суми без урахування ПДВ та яким чином в підсумку він визначає заборгованість, а саме з урахуванням ПДВ чи без урахування, беручи до уваги вимоги пункту 3.2. договору № 1007/01/20 від 08.04.2020 та те, що ДП «Гарантований покупець» здійснювало часткові оплати з урахуванням ПДВ.

Щодо банківської виписки, суд зазначає наступне: наприклад за жовтень 2021 у відповідності до акту купівлі-продажу електроенергії від 31.10.2023, заявник продав електроенергію на суму 525 875, 39 грн без ПДВ (631 050, 47 грн з ПДВ). В позовній заяві заявник зазначив, що за жовтень 2021 в ДП «Гарантований покупець» наявна заборгованість в розмірі 63 349, 22 грн.

Однак, з банківської виписки судом встановлено, що ДП «Гарантований покупець» здійснив оплату 13.10.2021 в розмірі 117336, 71 грн, 25.10.2021 в розмірі 69630, 34 грн, 29.10.2021 в розмірі 57 876, 51 грн, 29.10.2021 в розмірі 20 102, 15 грн, 15.11.2021 в розмірі 124 110, 08 грн. В загальному розмірі 389 055, 79 грн, що в свою чергу не відповідає твердженням заявника, щодо суми заборгованості за зазначений період.

Отже, заявнику необхідно усунути недоліки в даній частині шляхом обґрунтуванням розрахунку сум, що стягуються з викладом обставин, якими заявник обґрунтовує свої вимоги, а саме щодо врахування чи причин неврахування ПДВ. А також, надати обґрунтований розрахунок заборгованості щодо кожного спірного періоду (місяця) окремо, з урахуванням часткових оплат ДП «Гарантований покупець» у відповідності до наданої банківської виписки та підсумувати наявну заборгованість (відобразити схематично у вигляді таблиці або письмова).

Окрім цього, як вбачається з преамбули позовної заяви заявник зазначає третьою особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг.

Відповідно до частин 1, 3 статті 50 Господарського процесуального кодексу України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї із сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи. У заявах про залучення третіх осіб і у заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі.

Однак, заявник в позовній заяві не надає обґрунтування на яких підставах потрібно залучити до справи Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг в якості третьої особи без самостійних вимог, не зазначає яким чином рішення по справі вплине на права та обов`язки зазначеної особи та в прохальній частині позовної заяви не просить залучити Національну комісію до справи в якості третьої особи без самостійних вимог.

Отже, суд дійшов висновку, що заявником не дотримано вимог пункту 3 та 5 частини 3 статті 162 Господарського процесуального кодексу України.

(4) Відповідно до частини 2 статті 164 Господарського процесуального кодексу України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Обґрунтовуючи вимогу пункту 6 частини 3 статті 162 Господарського процесуального кодексу України, заявник зазначив що ним не вживалися заходи досудового врегулювання спору у зв`язку з тим, що законом не встановлений досудовий порядок врегулювання в даних правовідносинах.

Проте, як вбачається з умов договору № 1007/01/20 від 08.04.2020, а саме пункту 6.1. сторони погодили, що усі суперечки, претензії та розбіжності, що можуть виникати з умов договору чи у зв`язку з ним вирішуватимуться, у першу чергу, шляхом переговорів.

З огляду на зазначене, заявнику необхідно надати пояснення чи здійснювалися ним заходи передбачені пунктом 6.1. договору № 1007/01/20 від 08.04.2020 та у випадку здійснення таких заходів надати відповідні докази.

Отже, суд дійшов висновку, що заявником не дотримано вимог частини 2 статті 162 Господарського процесуального кодексу України.

(5) Відповідно до частини 2 статті 91 Господарського процесуального кодексу України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Частиною 4 зазначеної статті внормовано, що копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством.

Пунктом 5.26 Уніфікованої системи організаційно-розпорядчої документації (Вимоги до оформлювання документів ДСТУ 4163:2020, чинний від 01.09.2021) встановлено, що відмітка про засвідчення копії документа складається з таких елементів: слів «Згідно з оригіналом» (без лапок), найменування посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її власного імені та прізвища, дати засвідчення копії. У випадках, визначених законодавством, копії документів засвідчують відбитком печатки юридичної особи, структурного підрозділу (служби діловодства, служби кадрів, бухгалтерії тощо) юридичної особи або печатки «Для копій».

Суд констатує, що в копіях документів, які заявник додає до позовної заяви в засвідченому написі дата засвідчення копії

Отже, суд дійшов висновку, що заявником не дотримано вимог частини 2 статті 91 Господарського процесуального кодексу України.

(6) Згідно з пункту 1 частини 1 статті 164 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів.

Правилами надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 № 270, а саме абзацом 27 пункту 2 передбачено, що документом, який підтверджує надання послуг поштового зв`язку є розрахунковий документ встановленої відповідно до Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» форми та змісту (касовий чек, розрахункова квитанція тощо), що підтверджує надання послуг поштового зв`язку.

Отже, на підтвердження направлення учасникам справи позовної заяви з додатками до позову обов`язково мають додаватися описи вкладення, чеки (квитанції) поштового відділення, що підтверджують факт оплати відправником та надання відділенням зв`язку послуг з пересилання листів з описом вкладення.

За змістом пункту 61 Правил надання поштового зв`язку, затверджених Постановою №270 від 05.03.2009 Кабінету Міністрів України, у разі приймання внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладення бланк опису заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв`язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові. На примірнику опису, що видається відправникові, працівник поштового зв`язку повинен зазначити номер поштового відправлення. За бажанням відправника на примірнику опису, що вкладається до поштового відправлення, вартість предметів може не зазначатися.

Із наведених норм вбачається, що належним доказом направлення копії позовної заяви та доданих до неї документів відповідачеві у справі є бланк опису вкладення з номером поштового відправлення, завірений відповідним відділенням зв`язку, разом з фіскальним чеком/квитанцією про відправлення. За таких обставин, належним доказом надіслання копії позовної заяви з доданими до неї документами відповідачу є оригінал опису вкладення відправленої поштової кореспонденції, в якому перелічені всі документи, які надсилаються одержувачу та який засвідчений підписом працівника відділення поштового зв`язку та відбитком календарного штемпеля цього відділення, а також розрахунковий документ поштової установи, а саме оригінал поштової квитанції (чеку).

Відповідно, якщо копію позовної заяви надіслано поштою, то документом, який підтверджує надсилання, є фіскальний чек поштового відділення, опис вкладення у цінний лист. Крім того, підтвердженням, що відправлення надіслано на адресу одержувача є саме накладна (службовий чек), в якому зазначено номер накладної, інформацію про відправника та одержувача, інформацію про відправлення, а також міститься підтвердження (підпис) відправника з підтвердженням, що інформація у даній накладній зазначена правильно.

Всупереч встановленим вимогам, заявник не надав до доказів направлення позовної заяви з додатками іншим учасникам справи фіскального чеку поштового відділення та накладну (службовий чек).

Таким чином, в матеріалах позовної заяви відсутні підтвердження відправлення копії позовної заяви з додатками іншим учасникам справи.

Отже, суд дійшов висновку, що заявником не дотримано вимог пункту 1 частини 1 статті 164 Господарського процесуального кодексу України.

З наведених підстав позовна заява підлягає залишенню її без руху.

Суд звертає увагу позивача на те, що відповідно до частини 3 статті 174 Господарського процесуального кодексу України позовна заява вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом.

На підставі викладеного та керуючись статтями 162, 174, 232, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Залишити позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Енерджі-сан» без руху.

2. Встановити позивачу строк на усунення недоліків позовної заяви п`ять днів з дня вручення цієї ухвали.

3. Встановити позивачу спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом:

(1) подання до суду письмової заяви на виконання ухвали із зазначенням правильного найменування суду у відповідності до даних, які містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань.

(2) подання до суду письмової заяви на виконання ухвали із зазначенням наявності чи відсутності в сторін електронного кабінету в ЄСІТС (у разі відсутності в Товариства з обмеженою відповідальністю «Енерджі-сан» електронного кабінету в ЄСІТС, суд зобов`язує зареєструвати електронний кабінет).

(3) подання до суду письмової заяви на виконання ухвали із обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги (надати обґрунтування розрахунку сум, що стягуються з викладом обставин, якими заявник обґрунтовує свої вимоги, а саме щодо ПДВ. А також, надати обґрунтований розрахунок щодо кожного спірного періоду (місяця) окремо, тобто зазначити суми та дати здійснення часткових оплат ДП «Гарантований покупець» у відповідності до банківської виписки та підсумувати наявну заборгованість (відобразити схематично у вигляді таблиці або письмова); подання до суду письмової заяви на виконання ухвали із зазначенням підстав залучення третьої особи, яка не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача, зазначити на які права та обов`язки вплине рішення у даній справі).

(4) подання до суду письмової заяви на виконання ухвали із обґрунтуванням здійснювалися заявником заходи передбачені пунктом 6.1. договору № 1007/01/20 від 08.04.2020 та у випадку здійснення таких заходів надати відповідні докази.

(5) подання до суду письмової заяви на виконання ухвали із доданням до неї додатків до позовної заяви засвідчених належним чином у порядку передбаченому статтею 91 Господарського процесуального кодексу України.

(6) подання до суду письмової заяви на виконання ухвали із доданням до неї доказів направлення іншим учасникам справи копії позовної заяви та доданих до неї документів:

- у випадку надсилання через підсистему «Електронний суд» відповідний доказ надсилання, який сформує підсистема «Електронний суд»;

- у випадку надсилання за допомогою послуг поштового зв`язку, опис вкладення з номером поштової накладної, накладну на відправку (службовий чек) та фіскальний чек (квитанцію);

4. Попередити позивача, що відповідно до частини 4 статті 174 Господарського процесуального кодексу України, у разі якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

5. Ухвала набирає законної сили в день підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Г.П. Бондаренко - Легких